prot · GR0959 · 2004-01-28 00:00:00 — Dagens granskningsbetänkande innehåller ett antal olika principer som jag tror att vi kan vara överens om, att det ska vara förtjänst och skicklighet som är avgörande. Det intressanta är hur vi tolkar de utnämningar som har gjorts. Står de i överensstämmelse med förtjänst och skicklighet? Ett försvar för Socialdemokraternas utnämningspolitik brukar ofta vara att politisk bakgrund inte ska vara diskvalificerande, och det är naturligtvis så att politisk bakgrund inte ska vara diskvalificerande. Det kan till och med i många sammanhang vara en merit att ha en politisk bakgrund, till exempel om man ska leda ett statligt verk. Problemet är att politisk bakgrund är diskvalificerande om man inte har rätt politisk bakgrund. Det är ofta meriterande att ha en socialdemokratisk bakgrund om man ska bli en statlig toppchef, men om man har en borgerlig bakgrund är det ofta diskvalificerande, om man ska tolka de siffror som finns. Min stora slutsats av detta är att granskningen av regeringens utnämningspolitik nu på allvar måste intensifieras. Det finns många trådar som det måste dras i. har verkligen inte satt ned foten en gång för alla och gett regeringen ett klartecken för att fortsätta med den utnämningspolitik som regeringen bedriver, utan den måste granskas vidare. Bland annat har frågan om hur regeringen har använt utnämningsmakten när det gäller styrelseordförandena inom den akademiska världen anmälts till och kommer att granskas . Det är en granskning som jag ser fram emot mycket, därför att nu måste vi på något sätt sätta ned foten och tala om att det finns problem med den utnämningspolitik som äger rum. Vi måste rannsaka den utnämningspolitik som regeringen bedriver. 9 () replik: Vi har varit överens i utskottet om att vi ska fortsätta granskningen av utnämningsmakten. Men jag kan inte låta bli att fråga varför i hela världen det bara är det kommande som intresserar utskottets moderater och folkpartister . Utifrån det material och den statistik som vi har från de senaste två årens granskningar ser vi att det politiska landskapet och fördelningen avspeglas ganska väl. När vi sammanfattade årets granskning gick det inte att konstatera det som nu vill låta påskina. Dessutom vill jag lägga in en protest, vad det nu kan ha för effekt, mot sätt att betygsätta och kvalitetskommentera utnämnda ambassadörer. Det är nämligen inte vår uppgift här . Utifrån den konstitutionella granskning som vi har gjort har vi inte kunnat säga annat än att vi ska följa det här i fortsätta granskningar med skärpa. Vi har inte kunnat rikta kritik mot de senaste två tre årens tillsättningar, och de ärenden som vi har granskat föranleder inte att vi går i taket på det sätt som gör . 10 () replik: Också av den väldigt ofullständiga bild av de här åren som vi kan ge i betänkandet kan man utläsa att det finns en oproportionerligt stor övervikt av socialdemokrater som har utnämnts. Jag har försökt sätta in det här i ett större sammanhang. Det finns också andra bitar i det här pusslet som måste vägas in, bortsett från de år som vi har kunnat granska i den här granskningen. Då menar jag att slutsatsen är entydig: Det är ett oproportionerligt stort antal socialdemokrater som har utnämnts, och det är ett missbruk av utnämningsmakten som äger rum. säger att vi inte får diskutera enskilda utnämningar, men då blir ju egentligen hela den här diskussionen rätt egendomlig. Vi är ju alla överens om att det ska vara förtjänst och skicklighet som avgör. Den övergripande principen kan vi ställa upp på. Men vad är det då vi granskar? Vi måste väl granska om det är så att utnämningarna i de fall där de har skett står i överensstämmelse med de principerna. Då menar jag att den granskning som SVT:s Aktuellt har gjort visar att det finns en hund begraven här. Det finns också ett antal olika fall, ambassadörsutnämningar till exempel, som jag tycker att man har all rätt att ifrågasätta. Vi måste ha rätt att diskutera också dessa enskilda fall, enskilda utnämningar, för det är ju i de enskilda utnämningarna som det verkligen prövas om regeringen följer regeringsformens bestämmelser om förtjänst och skicklighet. 11 () replik: Men vi ska inte göra en subjektiv granskning där vi tycker att ambassadören si eller så i det eller det uttalandet möjligtvis drev en egen linje. Det är inte ambassadörerna vi granskar. Den formella kompetensen och tillsättningen frågar vi om när vi begär underlag för vårt granskningsarbete. Det var precis bara det sätt på vilket uttalade sig om enskilda ambassadörers arbete som jag faktiskt ville protestera emot. Det är inte det vi granskar. 12 () replik: Jag måste återkomma till detta: Det är så att vi har ett antal principer som vi alla säger att vi är överens om, och dessa principer måste prövas gentemot verkligheten genom att vi tar fram statistik och ser olika mönster, men också genom att vi ser enskilda fall där regeringen har gjort olika typer av utnämningar, exempelvis av ambassadörer. Det är ju inte fel att han har blivit ambassadör i eller fel att hon har blivit ambassadör i . Från mina utgångspunkter tycker jag att det är uppenbart att det är regeringens fel. Det är regeringen som har gjort felaktiga utnämningar. I fallet med ambassadören i har ju också facket på UD protesterat väldigt mot denna utnämning och kritiserat regeringen. Så det är inte mot de enskilda personerna som kritiken ska riktas, utan det är mot regeringen som har gjort en felaktig utnämning, som inte har vägt in kunskap och kompetens på det sätt som man borde ha gjort och som inte har vägt in huruvida de här personerna är dugliga eller mindre dugliga för sitt jobb. Det är ju regeringen som den här kritiken faller tillbaka på enligt min uppfattning. 13 (): Årets allmänna granskning, som vi numera kallar detta, är kanske inte så spektakulär, eller rättare sagt: Den brukar inte vara spektakulär, och därvidlag avviker den inte heller. Ändå finns det ett antal intressanta områden som belyses och där det görs en del viktiga iakttagelser, och utskottet har också gjort några betydelsefulla noteringar i sammanhanget. expansion har ju diskuterats under , och vi har ibland undrat vart miljarderna har tagit vägen. Den långsiktiga utvecklingen i fråga om personal är sådan att utskottet har anledning till skärpt uppmärksamhet och närmare granskning av orsakerna, skriver vi i det här betänkandet. Det är viktigt med kvalitetsförstärkningar i , men man kan ju misstänka att kvantitetstänkandet ibland gått före kvalitetstänkandet. Kvalitet måste vara det centrala i en av de delar som sysslar med, nämligen lagstiftningsförslagen. Utskottet framhåller att lagstiftning som håller tillräckligt hög kvalitet är en förutsättning för att förutsebarhet och därmed enskildas rättssäkerhet ska kunna garanteras. Vi konstaterar också att regeringen har ett betydande ansvar i arbetet med att upprätthålla god kvalitet i lagstiftningen. Då kan man notera att en femtedel av de lagrådsyttranden som avgetts över regeringsförslag har innehållit invändningar som rör principiella frågor eller andra kvalitetsaspekter, och det bör väl vara ett memento i sammanhanget. Så vad utskottet säger till regeringen i klarspråk är: Var noggranna i lagstiftningsarbetet! påpekar vi också att skriftligt remissförfarande bör vara det normala. Så kallade remissmöten är bara komplement i sammanhanget. Utnämningsmakten är ett återkommande granskningstema det har vi redan hört här i debatten. Det ska öppet erkännas att utskottet inte har haft förmåga att ta fram en helhetsbild, och det är lite synd. Det är möjligt, herr talman, att det inte går att få fram denna totala helhetsbild genom utskottets granskning. Vi får kanske nöja oss med nedslag här och var. Möjligen får man förlita sig på att forskningen tar tag i helhetsbilden. Den socialdemokratiska hegemonin är ett problem, som många har varit inne på. Hela statsförvaltningen är till stora delar genomsyrad av den socialdemokratiska partiboken, och det är klart: Mot bakgrund av det långvariga maktinnehavet så blir man kanske inte förvånad. Det är ju så att regeringen har utnämningsmakten. Inom parentes kunde jag notera att partiledarna hade lite svårt med matematiken. Det hävdades nämligen ett antal gånger härifrån talarstolen att Socialdemokraterna suttit vid regeringsmakten i 65 av . Men om man utgår så är det enkelt med kulramens hjälp att inse att sifferuppgifterna inte stämmer. Det ska vara 63 av . Det är först som den där profetian kan infrias om inget nytt händer. Men detta säger jag mer som en parentes i sammanhanget. Utnämningsmakten är intressant. Varje regering, oavsett kulör, utnyttjar klart den favör som regeringsinnehavet innebär vad gäller utnämningar. Möjligen inträffar det dock här och var att förtjänst och skicklighet, som talare har varit inne på här tidigare, hamnar något på undantag. Vi diskuterar i det här sammanhanget ofta utnämningar till de höga posterna, men förmodligen är utnämningsmakten för den underliggande organisationen i regeringskansli och myndigheter väl så viktig. Det kan mycket väl vara kandidater med likartade meriter, men det kan också vara så det vet vi inte säkert att det förekommer en positiv särbehandling i den typen av fall. hade en del siffror när han talade om utnämningar med partipolitisk bakgrund, som det egentligen borde heta. Det är inte heller säkert att de så kallade icke-politiker som utnämns i själva verket är icke-politiker. Det är möjligt att de inte har en politisk karriär bakom sig, men det är mycket möjligt att de via olika steg har fått favörer på grund av sin partibok. Det är svårt att få riktigt grepp om detta. Egentligen handlar det väl kanske om att detta långvariga maktinnehav ju ger ett försteg när det gäller utnämningar på både de högre och de lägre nivåerna. Som jag sade tidigare blir det så att hela statsförvaltningen genomsyras. Det viktigaste är givetvis att via de allmänna valen förändra den här makthegemonin. Men vi ska vara uppmärksamma på detta så att man inte sätter förtjänst och skicklighet på undantag. Jag tror alltså att det är viktigt att vi funderar vidare på detta, inte bara ur granskningssynpunkt. Vi bör även i andra sammanhang överväga förändrade regler som bättre kan tillgodose kraven på förtjänst och skicklighet. Jag vill också säga några ord om non-papers icke-papper. Utskottet konstaterar att beteckningen non-paper är okänd för lagstiftaren och att sådana handlingar därmed lagstiftningsmässigt inte utgör någon särskild kategori samt att de liksom andra handlingar omfattas av regelverket om allmänna handlingars offentlighet, och det är väldigt viktigt att konstatera. Utskottet pekar också på vikten av förankring där samrådsskyldighet föreligger. Vi skriver så här i betänkandet: När det gäller att i EU-kretsen lägga fram tankar och idéer måste i princip samma krav på förankring i anses gälla, oavsett om tankarna eller idéerna läggs fram muntligt eller i form av skriftliga handlingar, och för skriftliga handlingar oavsett deras beteckning. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. 14 (): Jämställdhetsarbetet i rör sig framåt. Det är bra. Lönerevisionen nu i vår får visa om också regeringsarbetet leder till att man klarar att se till och säkerställa att osakliga löneskillnader inte förekommer. Det får vi all anledning att följa upp. som helhet växer alltjämt. har man tillsatt 810 nya tjänster det är en 30-procentig ökning om jag har räknat rätt varav 100 nya tjänster . är en myndighet . Det skulle effektivisera arbetet. En slutsats av den utvärdering som har redovisats är att ingen drastisk förändring skett av arbetssättet. En viss effektivisering inom speciellt administrationen kan dock skönjas. Trots det ser budget, när vi får den till kammaren, likadan ut som tidigare när ordförandeskapsåret motiverade extra 800 miljoner. Den granskning som KU har gjort ger inte bilden av att regeringen tydligt kan visa vad man använder resurserna till, annat än att växa som kansli och myndighet. Vi, folkets direktvalda ombud, ska säkra den enskildes rättssäkerhet och med lag skapa förutsebarhet för alla aktörer inom vårt område. Det förutsätter med dagens ordning hög kvalitet i regeringens lagberedande arbete. Lagrådet håller ett extra öga på att så sker. I höstens granskning har vi sett att det i en femtedel av de lagrådsyttranden som granskats har riktats principiell kritik, tveksamhet utifrån grundlagen, eller annars grundläggande frågor. Det är värt, herr talman, att följa upp det arbete som regeringen gör i den här delen. Det är viktigt och uppfordrande att regeringen ser granskningens signaler för att säkra kvaliteten i rättsväsendet. Med dagens ordning har regeringen makt att utnämna chefer för annars självständiga myndigheter. Vi har inte ett spoil-system. Ledningen ska fungera oavsett vem som givits regeringsmakten. Det får därför inte förekomma en maktsymbios. Den ska förhindras just med självständiga myndigheter. Vi ser vid vår granskning att det inte är möjligt att följa upp de kravprofiler som ska tydliggöra att det är regeringsformens paragraf om förtjänst och skicklighet som är basen för arbetet med utnämningarna. Politisk bakgrund har tidigare diskuterats. Det ska självklart inte vara en belastning. Men det är uppenbart att socialdemokratisk bakgrund är en särskild merit i sammanhanget. 11 kap. 9 § i regeringsformen markerar som sagt att det endast är på sakliga grunder som förtjänst och skicklighet som statliga tjänster ska tillsättas. Statsrådsberedningen har ej visat, men pekat på, att det är ett grannlaga arbete. Man pekar på att det krävs ett stort förtroende mellan regeringen och myndighetschefen. Det måste gälla oavsett regering med dagens system. Därför är det så oerhört viktigt att man kan visa att det inte finns en maktsymbios, vilket många nu pekar på. Mycket talar, som sagt, för att man har ett särskilt meritvärde om man har en socialdemokratisk bakgrund. Det gör att frågan om myndigheternas självständighet och regeringens styrning av myndigheterna kommer i ny dager. Vi har all anledning, herr talman, att följa upp det här området, ta ett tydligare grepp och möjligen också se över och ändra dagens ordning. Statens styrning av sina företag är ett annat område som vi har granskat. Det lämnar en del övrigt att önska. Det har tidigare granskats av revisorerna som markerade tydligt regeringens skilda syn. Krav på uppstramning kom från deras håll, men avvisade oklokt nog det förslaget. KU granskade statens styrning av och fann att den lämnade en del övrigt att önska också då. Det fanns oklarheter. Därför har vi valt att i höstens granskning följa upp hur statens styrning ser ut. Vi kan konstatera att olikheterna består trots ett samlat ansvar hos när det gäller styrningen av de statliga företagen. Ägardirektiv som väljer att använda förkastas av . Regeringen uppträder inte samfällt på det här området. Frågan är varför. Regeringen har skilda uppfattningar om vad ägardirektiv är och ska innehålla. Det kanske är svaret. ser ägardirektiv som en möjlighet att reda ut oklarheter när det gäller målkonflikter. ser det som ett bekymmer. KU upprepar tidigare uttalanden att det måste utvecklas rutiner som gör det möjligt att både följa upp och granska samt att regeringen uppträder på ett samlat sätt. , herr talman, vill jag säga något om EU-frågorna som vi tittat på. Det är så, som också nämnde, att ett non-paper må vara ett non-paper i relation till den man talar med. Men inte i förhållande till allmänheten. Det är en allmän handling. Relationen till påverkas inte, oavsett rubriken på papperet. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 15 (): Låt mig börja med att understryka vikten av den diskussion vi för här i kammaren . Det är en del av arbete med att granska regeringens arbete. I betänkande KU10, som i och med den här debatten anmäls till kammaren, görs i full enighet mellan utskottets ledamöter flera mycket viktiga påpekanden som inte får gå ohörda förbi. Jag kan till exempel peka på de regelproblem som uppenbarligen funnits vid bidragsutbetalningar via AB , som anmälts här. Jag kan peka på en granskning genom överklagningsärende rörande arbetsmiljöfrågor. Vi understryker vikten av ett bra beredningsarbete för lagärenden. Vid granskningen av beredningen av lagärenden framkom att i så många som en femtedel av alla inhämtade lagrådsyttranden finns synpunkter av konstitutionell karaktär eller ifrågasättande av ärendets beredning. Detta understryker, menar jag, vikten av en starkare lagprövning. Det sätter också ljuset på en misstänkt utveckling där remissförfarandet tappat i ställning. har tidigare understrukit utskottets bedömning att så kallade remisshearingar bara får vara ett komplement till det skriftliga remissförfarandet. Det svenska remissförfarandet utgör ett demokratiskt alternativ till den lobbyverksamhet som annars gör sig gällande vid lagstiftning i och är något som vi kraftfullt ska värna. Låt mig också klargöra vikten av att utskottet nu stärker regeringens skyldighet till offentlighet och förankring i vid hanteringen av så kallade non-papers, vilket flera av mina kolleger tidigare varit inne på. Ett granskningsområde som jag tycker är särskilt intressant är det om regeringens styrning av de statliga bolagen. Bakgrunden till granskningen är en anmärkning som lämnade gentemot regeringen under föregående riksdagsår rörande styrning av och detta statliga bolags uppköp av brunkol och kärnkraft i , helt i strid med svensk energipolitik. Utskottets genomgång av arbetsfältet regeringens styrning av statliga bolag visar på flera ifrågasatta exempel då statligt ägda företag agerat stick i stäv med den svenska politiken. Det handlar bland annat om hur Vin & Sprit undergräver den svenska alkoholpolitiken genom att öppet anpassa sitt sortiment till grannländer där alkoholskatten sänkts efter svenska konsumenter. Vin & Sprit är också medlem i som driver en påkostad för att motverka svensk folkhälso- och alkoholpolitik. Detta väcker givetvis en mycket intressant fråga: Ska staten driva bolag som undergräver eller till och med driver kampanj mot den svenska politiken? Nej, säger vi i utskottet. Till det läggs frågan: Kan regeringen genom sitt ansvar att styra de statliga bolagen lastas för exempel då så sker? Ja, säger utskottet. I vårt ställningstagande skriver vi klart och tydligt: Det torde därvid vara ofrånkomligt att det emellanåt, i förvaltningen av ett bolags angelägenheter, uppkommer beslutssituationer som fordrar avvägningar mellan finansiella mål och samhällsmål, då det inte framstår som självklart vilket mål som skall prioriteras. I egenskap av företrädare för det statliga ägandet har regeringen att verka i enlighet med de beslut som fattats av rörande enskilda bolags verksamhet. Regeringen har ett politiskt ansvar i fråga om den statliga företagsverksamheten. Det är en tydlig fingervisning gentemot regeringen som följer upp föregående års yttrande rörande . Jag kan redan nu lova regeringen att kommer att följa upp hur regeringen ser till att efterfölja utskottets uppmaning. Vi kommer också, i enlighet med utskottets yttrande, se till att regeringen möjliggör en ordentlig granskning av styrningen av bolagen, till exempel genom ett verkligt införande av ägardirektiv i alla departement. verkar alltför mycket av styrningen ske ad hoc och utan möjlighet för att granska. Det är inte tillfyllest. Vi granskar i betänkandet också regeringens utnämningsmakt. I vår granskning, som särskilt varit inriktad på frågeställningen om hur, eller om, regeringen gynnar sina egna partigängare vid tillsättningen av höga och viktiga statliga tjänster, har vi inte helt kunnat gå till botten med frågan om regeringsformens 11 kap. 9 §, som stadgar att avseende endast ska fästas vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet, verkligen har följts. Vi har inte kunnat få en heltäckande bild av myndighetschefers bakgrund eller en bild av utvecklingen . Vi ska därför fortsätta granska regeringens utövande av utnämningsmakten. Enligt ett inslag i public service-TV i går är det ett gott beslut och en god inriktning av utskottet. Där blottades statistik som vi inte har studerat närmare. Bland annat uppgavs det att 13 av 16 högskoleordförande med politisk bakgrund i landet är socialdemokrater och 51 av 72 politiker i statliga bolagsstyrelser. I tidigare KU-debatter har det framkommit att fyra riksdagspartier, de gröna och tre borgerliga partier, velat stärka roll i utnämningsmakten, till exempel genom att ordna öppna utskottsförhör av kandidater till olika tjänster. I gårdagens TV-inslag verkade också centerledaren och Vänsterns banerförare ha vaknat till liv och krävde långtgående förändringar för att stärka roll i utnämningsfrågor. Vi kommer att komma tillbaka till den statliga utnämningsmakten och att döma av det finns det majoritet för en stärkt riksdag i dessa frågor. Slutligen några ord om situationen på : Vi noterar att antalet anställda i fortsätter att öka, vilket vi ställer oss frågande till. Även på jämställdhetsområdet finns det ett stort utrymme till förbättringar. I vårt betänkande understryker vi vikten av att kvinnor inte diskrimineras vid tillsättningen av högre tjänster inom . Regeringen ska vara ett föredöme för andra arbetsgivare. Och om de fina jämställdhetsmål som regeringens ledamöter skisserar ska bli verklighet också ute i samhället förutsätter det givetvis att regeringen själv kan undanröja varje misstanke om könsdiskriminering. Eller som utskottet uttrycker det: En utveckling som leder till fler kvinnor på höga poster skulle enligt utskottet tydligt visa att kvinnors kompetens ges lika värde som mäns. 16 () replik: Jag tycker att det är viktigt och uppskattar att pekade på de bekymmer som finns här, inte minst eftersom han företräder ett av regeringens samarbetspartier. Jag säger detta av det skälet att om vi delar denna oro över vad som sker i kammaren är det en väldigt viktig grund för att stärka ställning. Jag säger detta av flera olika skäl därför att i den ena delen handlar den här debatten om hur man går förbi en sak som har slagit fast, nämligen att det är förtjänst och skicklighet som ska gälla, och i den andra delen handlar det om att en politisering av statliga verk leder till att vi inte får de oberoende myndigheter som är viktiga för att ska ha en stark ställning också gentemot regeringen. På grundval av den fortsatta granskning som vi ska göra tror jag också att vi kommer att se att det finns skäl att göra förändringar för att också stärka roll när det gäller processen av utnämningar. Det vi kan se här är nämligen att det inte kan fortsätta på detta sätt. Jag är övertygad om att den fortsatta granskningen kommer att understryka detta. Jag tror inte att det handlar om att man ska flytta beslutanderätten från den ena eller andra kanten. Men måste ha en tydligare roll för att säkerställa att utnämningsmakten inte missbrukas av regeringen. 17 () replik: Jag kan inte låta blir att göra reflexionen, efter att underströk att samarbetar med regeringen, att jag hade varit glad över att få granska också miljöpartistiska statsråd. Jag ser fram emot att kan få en stabil majoritetsregering, vilket till exempel hade kunnat innebära vissa förbättringar när det gäller utnämningsmakten, regeringens hanterande av EU-frågor och andra frågor som vi granskar i vårt betänkande. Jag anser att det inte är helt i sin ordning att har styrts av en minoritetsregering. När det gäller den frågeställning som tar upp om utnämningsmakten är det åtminstone för oss uppenbart att allt inte är som det borde vara i fråga om detta. Om man ser på den statistik som jag redovisade och som redovisades i i går behövs det förändringar. Jag och och två partier till har tidigare tillsammans i krävt att sådana förändringar ska komma till stånd, till exempel genom öppna utskottsutfrågningar av dem som kandiderar till olika högre tjänster inom statsförvaltningen och inom utnämningsmakten.