prot · GS0947 · 2004-12-09 00:00:00 — Sedan lyftes olika sorters barnomsorg fram: , privat, kooperativ och valfrihet för dem som önskar att i större utsträckning vara hemma med sina barn. har vänsterkartellen och regeringen ignorerat detta tillkännagivande från . Det hette att det skulle behandlas i den förskoleproposition som diskuteras här i , men där står inte ett ord. Min fråga till statsrådet är: När och hur tänker regeringen följa vilja? 109 Statsrådet (): Jag delar uppfattning att mångfald och valfrihet är viktigt för våra barnfamiljer i förskolans verksamhet. Det är också så som förskolans verksamhet är utformad i det stora flertalet kommuner. Om tar del av den förskoleproposition som har presenterats, Kvalitet i förskolan, som bland annat innehåller mer resurser till förskolan i form av 6 000 fler anställda, så kan han också läsa kapitlet som handlar om just valfrihet och att det ska finnas forum för inflytande för föräldrar. Vi har kommunala förskolor, kooperativ, enskilda förskolor med olika pedagogiska inriktningar. Vi har öppna förskolor och det finns även en föräldraförsäkring som ger stora förutsättningar och möjligheter för föräldrar att vara hemma med sina små barn . Det tillkännagivande som har kommit från är i det fallet uppfyllt. 110 (): Det är bra att det satsas på förskolan, men det är inte bra att, som Socialdemokraterna gör, säga till föräldrarna: Ni får välja vilken bil ni vill bara ni väljer en svart bil. Det är nämligen precis det ni gör i förskolepropositionen. Det står ingenting om hur beslutet från ska tillgodoses och skapa en verklig valfrihet. Jag tror att är ganska ensam om, möjligen tillsammans med en och annan minister, att tycka att det finns en valfrihet och en mångfald i barnomsorgen i vårt land. Det visar också flera undersökningar och även de lokala folkomröstningar som har genomförts i flera kommuner, senast i där sex av tio röstade för att föräldrar ska få mer valfrihet. Det här är någonting som även regeringen måste ta på allvar och inte låta de ideologiska skygglapparna styra alltför mycket över. Vi kristdemokrater vill flytta makt från den här kammaren, från regeringen, från sammanträdesborden till familjerna, till köksborden. Min fråga är: Har någonting nytt att säga, förutom det hon redan har sagt, till de föräldrar som faktiskt vill bestämma ännu mer över sina barns omsorg, som vill välja barnomsorg fritt och också få mer tid med sina barn, sina familjer, det som är det viktigaste de har? 111 Statsrådet (): Först vill jag säga att det vore intressant om den borgerliga oppositionen hade några gemensamma idéer om på vilket sätt den här valfriheten skulle utökas. Jag menar att valfriheten är väldigt stor. Många föräldrar använder sig av möjligheten att välja olika former i förskolan. När man frågar föräldrar om de är nöjda med förskolan är det en stor majoritet som säger att de är nöjda med förskolan, och enligt Svensk Kvalitetsindex är det den offentliga verksamhet som hamnar allra högst i topp. Det tycker jag är ett väldigt gott betyg till förskolan. Det som talar om här handlar också om ett kommunalt vårdnadsbidrag. Vilka som kan leva på och för hur många det är reell valfrihet, tycker jag är föremål för en egen debatt. 112 (): Vi har ett läge i dagens skola där var femte 16-åring inte klarar av att läsa en dagstidning och var femte högstadieelev inte klarar av att räkna ut ett simpelt matematiskt problem. Vi såg senast en rapport som visar på att över hälften av landets grundskoleelever inte känner en arbetsro i skolan. Jag ser att vi håller på att få en ny klassindelning i , en kunskapssegregation. Jag ser den här segregationen som ett av de största hoten mot den uppväxande generationen, att en så stor del av dagens unga inte får del av vidare välfärd eller till samhällets möjligheter. Med dessa fakta på bordet har nye skolministern valt att börja prata om hur farligt det är med valfrihet och friskolor i landet. Det är ganska konstigt med tanke på de faktiskt ganska otäcka fakta vi har på bordet. Min fråga till den nye skolministern är hur han tänker göra för att korrigera de misslyckanden som den socialdemokratiska skolpolitiken har visat på med den stora segregation som vi har i dagens skola och samhälle. 113 Statsrådet (): Den svenska skolan är på många sätt och på många ställen en oerhört fin skola. Vi har tusentals lärare och annan personal som gör ett jättebra jobb. Det bör belysas, för oftast när den borgerliga maktalliansen pratar om skolan är det mörker och åter mörker. Jag tycker att det är viktigt att också föra fram allt det positiva som sker. Dock finns det brister i denna skola. Jag är inte nöjd förrän vi har en skola som ger alla ungdomar en bra grund att stå på antingen de väljer att gå vidare till ett yrkesliv eller till vidare studier. Vi ska naturligtvis bearbeta de brister som har framkommit och som framkommer i våra kontinuerliga uppföljningar och se till att de försvinner. En första viktig del i detta är att satsa mer resurser på skolan, att öka lärartätheten. En andra viktig del i regeringens politik är att stärka uppföljningen och utvärderingen. En tredje mycket viktig del är att se till att synliggöra varje barn och ungdom i skolan, bland annat genom skriftliga individuella utvecklingsplaner som vi vill införa från och med . Men, fru talman, jag tror att det kommer att kräva att vi jobbar på alla områden för att se till att alla barn får en bra skolgång, så att vi har en skola som präglas av trygghet, lärande och studiero. 114 (): Det låter ju fint. Och visst, skolministern, finns det flera skolor som fungerar väldigt bra. Men problemet är att det är långt ifrån alla skolor, och skolan kommer långt ifrån alla elever till del. När vi ser att det är en så stor andel av dem som lämnar som inte ens kan läsa, räkna och skriva är det något som är fel. Då måste man som högsta ansvarig, i det här fallet skolministern, kunna ta tag i problematiken och inte bara blunda och säga att visst, det finns ändå positiva delar. Man måste våga och kunna lyssna på de rop på hjälp som finns från landets elever och lärare och från föräldrar som vill ge sina barn en ärlig chans från start i skolan. Det är precis också det som vill. Vi har tre konkreta saker som vi för fram. Det viktigaste är att satsa på kunskapen, se till att det blir en bra arbetsmiljö i skolan och också se till att det blir en bra elevanpassad skola där alla får det stöd och den hjälp de behöver från start. Om skolministern vill ha en bättre skola borde han kunna ta tag i något konkret, men då måste han också göra en radikal förändring i den socialdemokratiska skolpolitiken. I vilka frågor är han beredd att göra en radikal förändring? 115 Statsrådet (): Det är positivt att höra att anser sig ha goda idéer. Men det räcker tyvärr inte med fina ord och goda idéer, man måste också vara beredd att satsa. är naturligtvis hjärtligt välkomna att delta i satsningen på ökat antal lärare och annan personal i skolan. är naturligtvis också välkomna att stötta regeringen i vår ambition att satsa mer på att stärka basfärdigheter i till exempel matematik och läsförståelse. är också mycket välkomna att stötta regeringen i vår ambition att öka arbets- och studieron i skolan genom en ny lagstiftning som handlar om diskriminering och kränkningar och om arbetsron i skolan. Jag tror säkert att har en god vilja, men det räcker inte med bara ord. Ni är hjärtligt välkomna att stötta de insatser vi gör för att få en skola där alla får en god utbildning. 116 (): Att ha hela tänder börjar åter bli en klassfråga. När en miljon människor avstår från tandvård som de skulle behöva därför att de inte har råd, kan vi inte längre säga att vi har en tandvårdsförsäkring som är värd namnet. Det kan kosta om bara en enda tand går sönder. vill jag hälsa välkommen som ansvarig minister för tandvårdsfrågorna. De har länge legat i träda. Det är skönt med en ung kraft som vill ta tag i dem. Vi kunde se i TV , och hon gav då inget besked om vad som kommer att hända. Regeringen har funderat på ett utredningsförslag som i och för sig var otillräckligt, och vi fick heller inget besked i årets budget. Min fråga till är: När får vi ett förslag? Är ni beredda att satsa på en lösning som främjar tandhälsan och inte bara reparationer? Och är ni beredda att införa en försäkring som verkligen är värd namnet, som skyddar mot ohemula och överraskande stora tandvårdskostnader för vanliga människor? 117 Statsrådet (): Regeringen har ganska genomfört en mycket stor reform när det gäller tandvården, den så kallade 65-plus. Det är en reform som kostar . Högkostnadsskyddet har möjliggjort för väldigt många pensionärer att låta genomföra stora arbeten i munnen. Det har varit en viktig reform som har haft stor betydelse för många människor. Vi vill gärna ta flera steg när det gäller att utveckla tandvårdsförsäkringen. Vi ska komma ihåg att det är väldigt många behov som här krockar. Dels finns det behov av att förstärka bastandvården och den förebyggande tandvården. Dels finns det också behov av att minska kostnaderna, de riktigt höga kostnaderna, för stora insatser. Det här summerar väldigt snabbt ihop sig till en väldigt dyr förändring. De pengarna har vi inte . 118 (): Det finns en lösning. Det är en försäkring där man betalar en fast avgift för att få den tandvård som man behöver. Den har utvecklats i stor enighet i och . Det kallas för abonnemangstandvård. Det är alltså en försäkring som skyddar mot de här stora kostnaderna, som får folk att gå i däck. läser jag i att säger att man ska förmå Socialdemokraterna att driva frågan om tandvården i nästa valrörelse. Det låter som om socialdemokratin vore något slags oppositionsparti. Vem är det ni ska driva det mot? Det är ju ni som har regeringsmakten. Det är ni som har sovit på det här utredningsförslaget . Försöker ni springa ifrån ert ansvar genom att säga att ni ska driva det mot oppositionen i nästa valrörelse eller vad är det egentligen som är på gång? Det kostar mycket pengar att gå till tandläkaren för vanliga människor i alla åldrar, inte bara pensionärer. Frågan är om vi ska ha en försäkring eller bara ett stöd, ett högkostnadsskydd, där man ändå kan få betala om man är pensionär för att få tänderna lagade. Det är väl inte någon försäkring? 119 Statsrådet (): Tyvärr har jag inget sådant trollspö som tydligen har när han på ett enkelt sätt och utan stora kostnader kan göra kraftiga förbättringar inom tandvårdsförsäkringen. Tyvärr är det så att stora förbättringar inom tandvårdsförsäkringen också kostar stora pengar. Vi har genomfört en stor sådan reform för dem som är . Det är en väldigt viktig och bra reform som har betytt oerhört mycket för många människor, och jag är stolt över att vi har kunnat genomföra den reformen. problem är att tänker sig att man ska regera tillsammans med , som ju redan i den här budgeten, som ni snart kommer att bestämma om här i kammaren, föreslår stora besparingar inom tandvårdsförsäkringen. Så ska vi diskutera förbättringar inom tandvårdsförsäkringen, vilket jag gärna gör, måste vi också vara överens om att finna hållbar finansiering för att klara en sådan förbättring. 120 (): Jag har en fråga till vice statsministern. Den handlar om en utvecklad välfärd, och att må bra är en del av välfärden. har det publicerats en forskarstudie på 1 759 barn som följts från 10 till . Det har visat sig att lungkapaciteten var fem gånger sämre för boende i förorenade områden som där luften var renast. Det var framför allt småpartiklar men även kväveoxider som satte ned lungfunktionen hos de här barnen för resten av livet. Det handlar om föroreningsnivåer som dem vi har på i . Det finns från i ett förslag till åtgärdsprogram som lämnades in till regeringen. Det bara väntar på beslut. undrar jag om regeringen avser att fatta något beslut så att man kan vidta de åtgärder som behövs för att luften inte ska vara så hälsofarlig för barnen att de får lungskador för resten av livet. 121 Vice statsminister (): Svaret är att vi är beredda att fatta de beslut, och har fattat de beslut, som behövs för att få i gång det här arbetet. Jag delar helt den uppfattning som framfördes om att problemen med våra luftföroreningar och de partiklar som framför allt påverkar små barns livsmiljö är oerhört viktiga att komma till roten med på ett tidigt stadium. Det ingår ju i hela vårt miljöarbete och miljömålsarbete att prioritera den här typen av insatser, så svaret är mycket positivt. Vi fattar just de beslut, och har fattat just de beslut, som behövs för att kunna dra i gång det här programmet. 122 (): Det är en motorväg , merparten i tunnel, som har kostat . Vi har också fattat beslut om ett investeringsprogram på totalt 381 miljarder för infrastruktur . Vi kan se i fråga om att vägtrafiken har ökat kraftigt. Det är redan köer trots att den här vägen är ganska nyöppnad. Det enda ställe där det har blivit luftigare är i tunnelbanan. Där kan fler sitta nu eftersom man har dragit över trafik till vägarna. Mot bakgrund av det här undrar jag vad vice statsministern tycker om att alldeles har bjudit in till samråd om en ny östlig förbindelse i som inte ligger i det här investeringsprogrammet utan utanför det och bortom det. Är det i enlighet med regeringens mening om hur vi ska klara av transporterna och miljö- och hälsomålen ? 123 Vice statsminister (): För att klara just miljömålen och hälsomålen, inte minst i våra storstäder, har ju vi i regeringen tillsammans med våra samarbetspartier vidtagit en rad åtgärder. Bland annat kommer vi att påbörja ett stort försök med så kallade trängselskatter, eller miljöavgifter, i syfte att försöka styra över så att fler använder sig av kollektiva färdmedel och färre åker bil. Det är också ett led i miljöarbetet. Vi har i den plan som har fattat beslut om när det gäller investeringar både i järnvägstrafik och i vägar av olika slag sett till att högprioritera miljöfrågorna. Det är klart att det är det programmet som gäller. Sedan kommer det alltid att finnas önskemål om en rad vägprojekt och andra projekt därutöver, men det måste naturligtvis få prövas på vanligt sätt. Utöver de beslut som är fattade är det alltså inte aktuellt att föra in något ytterligare. 124 (): Jag vill ställa min fråga till förskoleminister . Det jag är intresserad av är jämställdhet i förskolan. Det är ju så att könsrollerna formas väldigt tidigt i livet, redan innan skolåldern. Det har visat sig att förskolepersonal själva inte är medvetna om att de behandlar pojkar och flickor olika. Flickor uppmuntras till att vara gulliga, passiva. Pojkar uppmuntras mer till att vara aktiva och att ta för sig. Det här fortsätter ju sedan i livet i övrigt. Jag tror att det är väldigt viktigt att man börjar tidigt och uppmärksammar det här. Jag vill fråga hur detta arbete fortskrider från regeringens sida för att uppmuntra jämställdhet i förskolan. 125 Statsrådet (): ger ju här en väldigt bra beskrivning av hur viktigt det är att vi börjar arbeta tidigt med jämställdhetsfrågorna för att både flickor och pojkar ska kunna förverkliga sina drömmar och bli det de vill oavsett om de är flickor eller pojkar. Det finns en jämställdhetsdelegation som arbetar och som för sedan också kom med ett delbetänkande om hur man faktiskt skulle kunna göra förskolan mer jämställd och hur man också får fler män i förskolan. Det handlar inte bara om att få fler män i förskolan utan det handlar förstås också om att göra personalen medveten. Det gör vi till exempel genom att det finns möjlighet att söka resurser, söka pengar, för olika projekt som gör att personalen arbetar medvetet med jämställdhet för att det ska komma högre upp på dagordningen. Läroplanen för förskolan är ju väldigt tydlig med att man ska motverka traditionella könsroller inom förskolan. Det är alltså ett uppdrag för alla förskolor. 126 (): Jag vet att regeringen jobbar mycket med den här frågan, men tyvärr har det visat sig att det är långt ifrån alla kommuner som har tagit till sig det här. Regeringen har ju avsatt pengar för så kallade jämställdhetspedagoger i förskolan och skolan, men det är bara hälften av kommunerna som har utnyttjat den möjligheten. Det visar sig också att jämställdhet i värdegrunden för skola och förskola kommer långt ned på dagordningen. Jag tror att det är tionde plats. Alltför många sätter jämställdhet, som borde vara på en av de första placeringarna, där. Så jag hoppas att regeringen fortsätter det här arbetet och ser till att det även når ned på kommunnivå och ut till förskolorna så att vi får mer jämställdhet och att barnen i denna ålder får klart för sig att livet har fler möjligheter än att formas in i en roll bara utifrån vilket kön man råkar tillhöra. 127 Statsrådet (): Väldigt kort vill jag säga att vi har en konferens dit alla genuspedagoger och samtliga kommunstyrelseordförande är inbjudna. Det finns ett stort intresse, vilket gör att jag tror att medvetenheten ökar om inte annat, i kommunerna och på lokal nivå, på enskilda förskolor och avdelningar och hos föräldrar. Jag hoppas att det är ett arbete som vi ska märka kommer att ge ännu tydligare resultat. 128 (): Min fråga går också till statsrådet . Den handlar om den allt större bristen på förskollärare i . Det är bra att är beredd att anställa 6 000 fler inom förskolan eller rättare sagt anslå pengar för att anställa. Vi tror att det huvudsakligen var tänkt att bli förskollärare, men med tanke på att det bara har utexaminerats ca 1 200 förskollärare undrar jag: Är det statsrådets mening att hälften av de 6 000 platserna ska gå till personal med annan kompetens än lärarexamen? 129 Statsrådet (): Det är en viktig fråga som här tar upp. När det gäller resursförstärkningen till förskolan handlar det om att anställa 6 000 fler förskollärare, barnskötare och andra vuxna. Det kan då handla om musikpedagoger, dramapedagoger och dietister, och det kan handla bland annat om att se till att det finns en vikariepool i kommunen. Jag är väldigt positiv till att kommunerna kommer att få möjlighet att göra alla dessa anställningar. Det kommer att betyda en 10-procentig resursförstärkning av personalen i förskolan och möjlighet att ha mindre barngrupper. Naturligtvis handlar det om att se till att använda sig av alla dem som redan är utbildade men som kanske arbetar på annat håll. Vidare handlar det om att vi har givit högskolor och universitet i uppdrag att se till att man har en utbildning som också utbildar människor som väljer att arbeta i förskolor. Där har vi nu skärpt regleringsbreven, vilket innebär att lärosätena ska se till att man har en särskild ingång till högskolorna för att utbilda förskollärare eller på annat sätt se till att vi säkerställer att de behov möts som vi vet finns. Det vore intressant om också ställde upp på själva satsningen, för den tror jag kommer att betyda väldigt mycket för förskolan. 130 (): Den satsningen ställer vi upp på. Jag noterar att statsrådet gång på gång säger att vi inte gör det, men förhoppningsvis kan vi diskutera det mer . Det är vällovligt att vi får dietister och musikpedagoger i förskolan. Men det är huvudsakligen förskollärare vi behöver. Det är ganska enkelt att ta reda på ungefär hur många förskollärare som kommer att utexamineras under resten av mandatperioden. De har ju redan påbörjat sin utbildning. uppfattar att det kommer ut 1 1001 200 förskollärare . Men i går konstaterades det att det blir färre än tidigare, så med andra ord har det blivit ännu längre till de där 2 000 som vi skulle behöva. Jag noterar att statsrådet inte svarar på min fråga: Är det meningen att hälften av de 6 000 ska ha annan kompetens än förskollärarexamen? 131 Statsrådet (): Vi har ju en ny lärarutbildning där de allra första studenterna precis lämnar utbildningen. Det betyder att vi inte riktigt vet hur många det är som kommer att välja att arbeta i förskolan. Man har nämligen utbildning gemensamt med dem som arbetar med förskolklasser och med de tidiga åren i . Jag hoppas naturligtvis att många ska känna att arbete i förskolan är ett viktigt och betydelsefullt yrke. Som ett tydligt svar på frågan om vilka kategorier som ska anställas i våra kommuner kan jag säga att kommunerna själva bestämmer om det är förskollärare eller barnskötare eller om det är andra pedagoger eller kompetenser som behöver tillföras förskolan. Det handlar alltså om att använda både nyexaminerade och dem som redan finns men som kanske inte arbetar som förskollärare. Svaret är alltså att det är upp till kommunen. Skatteavdrag för hushållsnära tjänster 132 (): Ett stort bekymmer är den svarta sektorn i från hyreskontrakt till hushållsnära tjänster. Detta undergräver moralen, urholkar statens inkomster och ger många en otrygg tillvaro. I har man genom ett avdrag för hushållsnära tjänster med stor framgång skapat ordning och reda och en betydande vit marknad för dessa tjänster. nya ordförande har här i kammaren sagt att skatteavdrag inte behövs därför att en barnfamilj bör ha råd att köpa dessa tjänster. Hon exemplifierade med att det för en barnfamilj kan kosta att köpa städning och sade att det väl inte är så himla märkvärdigt. Om makar tjänar så mycket som 25 000 var innebär det att av inkomsten skulle gå åt för att köpa städning. Delar vice statsministern uppfattningen att en tiondel av inkomsten borde en barnfamilj ha råd att avsätta till städning om man vill betala för att vinna tid och köpa denna tjänst? 133 Vice statsminister (): Den som tycker att vi ska ha en marknadsekonomi, vilket jag tror att tycker, vet att det är upp till de enskilda hushållen att bestämma hur stor del av sin inkomst man vill använda för boende eller tjänster av något slag som man vill köpa. Jag tycker inte att det finns skäl vare sig för eller för någon statlig myndighet att reglera, att tala om för den enskilde hur han eller hon ska fatta sina beslut. Det som har varit viktigt i den här diskussionen är, tycker vi, att man inte ska använda skattepolitiken för att subventionera vissa typer av tjänster och säga till familjerna: där ska ni få billigare. De ska ni använda. Och de där kostar mer. De ska ni inte använda. Vi tycker i stället att varje hushåll självt ska fatta det beslutet, alltså inte någon överhet. 134 (): väljer många barnfamiljer att köpa dessa tjänster svart. Det är inte bra. Statsministern svarade inte på min fråga om han tycker att av inkomsten för att kunna köpa städtjänster är en rimlig nivå. Man anser sig inte ha råd med det. Den svarta ekonomin är ett gift i samhället. vore det bra med en ny arbetsmarknad för vita städtjänster. Många familjer skulle då kunna välja att köpa de här tjänsterna, och många skulle få arbete med att utföra tjänsterna och därmed erhålla den trygghet som våra försäkringssystem ger om skatt betalas. Det är ganska trist med de rätt nattståndna argumenten mot den här reformen. Jag hoppas att droppen urholkar stenen och att jag möjligen kan ha bidragit till det . Alltfler röster, även inom den nuvarande riksdagsmajoriteten, börjar höras i frågan. Det inger ändå hopp eller hur, vice statsministern? 135 Vice statsminister (): Nej, mitt svar till var mycket tydligt. Men han valde att inte lyssna, så jag får repetera svaret. Det är ju vanligt i skolan, så då får man väl göra det också i kammaren. Jag tycker inte att hushållen ska ha någon pekpinne från staten genom att staten säger att x eller y % av inkomsten ska användas till den eller den typen av konsumtion. Jag tror att svenska hushåll själva har kapacitet och möjlighet att fatta det beslutet utan att någon Centerpolitiker eller riksdag talar om för dem hur de ska bära sig åt. Däremot delar jag uppfattningen att vi ska bekämpa svartarbete. Vi ska naturligtvis se till att vi får ordning på den typen av ekonomi. Men det gör man inte genom att införa subventionerade tjänster och ha det som grund för skattepolitiken, utan skattepolitikens uppgift ska naturligtvis vara att behandla alla lika och rättvist. Skattepolitiken ska inte användas som ett instrument för att styra konsumtionen åt det ena eller det andra hållet.