prot · GR0999 · 2004-04-21 00:00:00 — Men är det så, , att det här betänkandet behandlar kommitté- och enskilda motioner från allmänna motionstiden som inte tar upp terroristfrågan jag vet att vi kommer att ta upp den frågan i många andra sammanhang. Då vore det orimligt av utskottet att skriva någonting för att bemöta någon tänkt fiktiv motion, en motion som inte finns. Man måste hålla sig till det som betänkandet tar upp och det som motionerna behandlar. Det kan verka lite futtigt att tala om fiskekontroll när man för in terroristfrågan, men det finns en motion om fiskekontroll som behandlas i betänkandet. Det vore skam om man inte tog upp det i betänkandet utan i stället förde in något nytt som inte alls behandlas i någon motion. 119 () replik: Jag tyckte nästan att personifierar den svenska naiviteten när han säger att vi inte kan diskutera en tänkt fiktion, någonting som inte finns. Jo, terrorismen finns runtom oss. slog man till i . Jag ska inte förlänga debatten. Det är möjligt att jag har glidit lite utanför, men det får skyllas på mitt ungdomliga oförstånd. Rubriken är i alla fall Åtgärder för att förhindra katastrofer i . För mig är den värsta katastrof som kan hända att ett fartyg kapas av terrorister i . Jag tycker att detta utskott borde ha kunnat nämna det i alla fall, om så på en enda rad i handlingarna. 120 () replik: Om tycker att det är naivt att inte bemöta sådant som inte finns med i betänkandet får det stå för honom. Terrorismen finns, visst, men tänk dig, , om utbildningsutskottet i sitt betänkande helt plötsligt skulle föra in terrorism, för terrorism kan ju drabba skolan, den kan drabba kommunikationerna, allt. Låt oss försöka hålla oss till ämnet. Jag tycker att det vore mer sunt. 121 (): Jag undrade också vilket betänkande diskuterade. Jag får tacka för förtydligandet i debatten. Jag tänker i alla fall diskutera FöU8. Det är ett betänkande som behandlar en rad motioner från den allmänna motionstiden som rör kust- och sjöbevakningsfrågor. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Även om inte båtarna för har varit uppe i debatten vill jag ta tillfället i akt att nämna dem. Det är inte första gången som behandlar frågan om dessa båtar och tillgång till dem. Flera motionärer har uttryckt sin oro över den situation där man inte längre har tillgång till båtarna, som Försvarsmakten äger och inte har användning för. Dessa är en förutsättning för en stor del av verksamhet. Utskottet delar uppfattningen att bedriver en viktig verksamhet, och det är positivt att Försvarsmakten nu har löst denna fråga med att låna ut båtarna till , som i sin tur lånar ut dessa båtar till på samma villkor som . tog upp frågan om vrak. Även den frågan har behandlats tidigare av . Även nu kan vi konstatera att även om det inte finns en samlad lagstiftning, något som motionären och efterfrågar, finns det redan regleringar som täcker in de problem som motionären tar upp i sin motion. Om ett vrak ligger och hindrar sjöfarten eller fisket har visst rätt att agera och undanröja dessa hinder. Det kan vara så att en rättslig reglering om ansvar för nytillkomna vrak kan vara motiverad till exempel av miljöskäl och sjösäkerhetsskäl. Men det får inte bli så att staten tar på sig ett ansvar för vrak där det finns en ägare och där det finns ett försäkringsansvar. Frågan om ett eventuellt statligt åtagande kräver utredning om hur långt ut från landlinjen som statens ansvar ska sträcka sig samt omfattningen av vrak. Dessutom ska det finansieras. Det finns en tydlig risk för att stora kostnader kan uppstå vid bärgning, bortforsling och upphuggning och omhändertagande av lasterna. Så till den stora debatten om beredskap att hantera olyckor till sjöss, som tog upp. Han menar att beredskapen bör förbättras och att det kräver ett utökat samarbete mellan svenska myndigheter och övriga länder kring . Men det sker ett samarbete inom miljöräddningstjänsten till sjöss inom , Helcom, och EU. I är det som har ansvaret för miljöräddningstjänsten till sjöss både nationellt och internationellt. Utvidgningen av EU innebär att alla , förutom , blir medlemmar i , vilket sannolikt kommer att utveckla det internationella samarbetet i positiv riktning. För sjöövervakning för civila ändamål finns ett aktivt operativt arbete mellan samtliga . Även här kommer sannolikt behovet av internationellt samarbete att tillgodoses bättre . Regeringen kommer att lägga fram en proposition om genomförande i av EU:s direktiv om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafiken. Direktivet innehåller bland annat bestämmelser som ålägger medlemsstaterna att upprätta planer för att vid behov i sina hamnar eller på någon annan skyddad plats kunna ta emot fartyg som befinner sig i nöd. Även samordning av räddningstjänstinsatser runt bedrivs inom Helcom. agerar med stort engagemang i fråga om beredskap, skarpa insatser samt samarbete gällande materiel, utbildning och gemensamma övningar, vilket vi tycker är väldigt positivt. Jag ska ta upp frågan om fiskekontroll. Det bedrivs inte fiske i i någon större omfattning av andra än egna fiskare. Efter kommer samtliga att vara medlemmar i , så det blir ett gemensamt innanhav. Genom att utnyttja fartyg och flygplan och samverkan med bland annat och andra myndigheter får viktig information om var fiske pågår och om fartygens rörelser. Den fysiska fiskeövervakningen kompletteras därefter med ett tekniskt system, , som administreras av . Systemet innebär att större fartyg är utrustade med en transponder som med automatik sänder ut positionsangivelse för fartyg med jämna intervaller. omfattar det alla fartyg som fiskar i EU:s vatten, och /05 kommer det att gälla även fartyg . Vi menar att kontrollen av fiskefartyg i kan anses som väl tillgodosedd. När det gäller enkelskroviga fartyg finns det ingen garanti för att de, just för att de är enkelskroviga, är sjösäkra. Där handlar det om att skärpa kraven på sjösäkerheten bland fartygen. Vi vet alla att dessa fartyg kommer att fasas ut , men troligtvis kan det ske tidigare. 122 (): är ett av världens mest trafikerade vatten. Från att ha varit en noga övervakad och militärt patrullerad gränszon mellan väst och öst, mellan demokrati och diktatur, blir från en viktig förbindelseled inom det utvidgade EU. får nu samma betydelse som de stora och hårt trafikerade floderna på kontinenten, till exempel och . Dessa transportleder mitt i EU är självklart noga övervakade. är även en strategisk transitlänk mellan EU:s medlemsstater och det ekonomiskt växande . Ett exportfönster mot de stora marknaderna för den ryska oljan har utvecklats i vår närhet. Ca olja fraktas tvärs över detta hav och genom dess hårt trafikerade farleder. Denna riskfyllda trafik beräknas öka . Det är självklart att sannolikheten för olyckor kommer att öka. Fartygskatastrofer kommer att inträffa, vilket medför svåra miljökonsekvenser och effekter för människor, för fisket, för fågellivet och för de vackra kuststränderna runt . Vi måste tillsammans med övriga kuststater förbättra förebyggande insatser och ha en hög beredskap för att kunna hantera den olycka som ofrånkomligen kommer att inträffa. Vi har inte råd med ytterligare sådana mänskliga tragedier som Estonia eller som det miljöskadande oljeläckage som inträffade utanför . I båda dessa olyckor brast informationen och samverkan mellan berörda länder. I min motion riktas blickfånget mot dessa akuta och tilltagande problem. Det fria havet sägs vara allas egendom, men det är ingens ansvar. Under det var ett militärt hårt övervakat gränshav. behövs ett bättre internationellt samarbete för att utveckla den gemensamma övervakningen av den täta fartygstrafik som ger ekonomiska fördelar, men som även påverkar andra områden såsom miljö, fiske och natur. Jag föreslog att ett internationellt centrum med detta syfte borde inrättas. En naturlig placering av denna gemensamma informationscentral borde vara i anslutning till verksamhet i . Tankar liknande mitt förslag har framförts i betänkandet Utveckling av området civil säkerhet inom Östersjöstaternas råd samt i betänkande. Det är uppmuntrande att även sakkunskapen inom området ser behovet av att skapa det som jag efterlyser i min motion. Utskottets majoritet finner dock inte anledning att tillstyrka min motion, utan man menar att regeringen bör avvakta den fortsatta beredningen inom av förslagen från de två expertutredningarna. Synpunkten att viktiga frågor kräver en noggrann sakberedning kan man inte vända sig emot. Däremot får en sådan formulering inte bli en ursäkt för att dra detta beredningsarbete i långbänk. Vi vet att en del av de ärenden som har lyft fram över åren i realiteten har givits en låg prioritering bland de många frågor som har att bereda. Jag skulle önska att regeringen bereder och föreslår åtgärder i linje med mitt och expertutredningarnas förslag. En politisk viljemarkering kunde till exempel göras i samband med det kommande högnivåmötet med Östersjöstaternas råd . En förbättrad gemensam övervakning av den täta och riskfyllda trafiken över låter inte vänta på sig. Efter varje ny fartygskatastrof väcks det mediala och politiska intresset. Men då har man redan fått känna av de mänskliga och miljörelaterade kostnader som är förknippade med bristande beredskap. Det är då bättre att man, innan vi alla konfronteras med nästa stora olycka på , tillsammans i regionen påbörjar ett arbete med att skapa en gemensam lägesbild och en bättre samordnad övervakning. Experterna menar ju att detta behöver ske . 123 (): Som sagts här innan tar detta betänkande upp en handfull motioner från den allmänna motionstiden. Delar av det som tas upp i betänkandet har debatterats livligt av andra utskott, till exempel när det gäller sjösäkerhetsfrågor och framtida status. Vi är nog alla överens om att miljö och hur säkerheten på utvecklas är en viktig framtidsfråga. För att ska kunna värnas är det självklart för mig och för att det krävs ett internationellt samarbete ett samarbete som är ganska väl utvecklat och som det är möjligt att utveckla mer. Inte minst ger oss utvidgningen av EU, när den blir verklighet om tio , än mer möjligheter att få ett internationellt samarbete till stånd där vi kan både förebygga och hantera katastrofer i . Som har sagts har vikten av internationellt samarbete även lyfts fram av , vars betänkande nu bereds i . Vi hoppas att regeringen återkommer med ett förslag tämligen snart. Men likväl som det krävs internationellt samarbete krävs det att vi i blir bättre på att samarbeta, bättre på att tänka över sektorsgränserna och bättre på att ta bort det revirtänkande som var inne på, så att det blir en bättre samordning och ett effektivt resursutnyttjande. För mig är samarbete ett honnörsord för att förbättra läget i . Vi i kan verka för att man genom lagändringar och direktiv kan gå i den riktningen. har regeringen ett stort ansvar på det internationella planet för att föra talan och vara en drivande kraft när det gäller Östersjösamarbetet. Avslutningsvis kan jag instämma i delar av tankegångar om vikten av samordning för att kunna möta de nya hot som vi står inför . För är detta en central del av en framtida krishantering. Det är en självklarhet att lagstiftningen på det här området måste ses över, men den ska ses över i rätt sammanhang. Vi kan alla konstatera att terrorismen inte finns med i det här betänkandet. Terrorismen nämns inte heller i den moderata reservationen. Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2003/04:FöU8 Sjö- och kustövervakningsfrågor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 12 § läroplan och ämnen samt Allmänna skolfrågor 124 (): Skolpolitikens grundläggande fråga är och förblir: Varför finns kunskapsmålen, om Socialdemokraterna inte anser att alla barn ska få förutsättningar att nå dem? Antingen är skolpolitiken misslyckad eller målen fel satta, och det senare avvisar vi moderater. Det avvisar för övrigt också tidigare socialdemokratiska skolministrar, men likväl är det vart fjärde barn som inte når skolans kunskapsmål. Vi kan se att regeringen är på väg att permanenta två parallella utbildningssystem i . Det ena är ett ordinarie och officiellt skolsystem. Där går eleverna i grundskola följt av gymnasieskola och universitet. Det andra är ett inofficiellt och reparativt skolsystem. Där går ett stort antal elever först i grundskola och sedan i gymnasieskolans individuella program. Därefter går de på collegeår och sedan kanske på högskola. Utgångspunkten måste ju vara att varje skolform måste lösa sitt uppdrag och hantera sina kvalitetsproblem inom ramen för den ordinarie verksamheten. skickas i stället problemen vidare, och ansvarig för detta är skolministern. Regeringen ägnar dock ingen som helst energi åt nödvändiga kvalitetsförstärkningar av den ordinarie skolan, utan man koncentrerar sig i stället på att bygga ut de reparativa skolsystemen. I vårbudgeten sker detta i form av ett utbyggt collegeår där studenter sedan konkurrerar om plats på med elever från gymnasiet. Det är bra att elever har en andra chans till utbildning, men det är fel att skolpolitikens brister har gjort att denna andra chans är nödvändig för så många. Det kostar tid och resurser både för staten och för enskilda personer. Vi moderater är övertygade om att fler barn kan lära sig mer i skolan än vad som är fallet . Det är nödvändigt för alla barn att nå en viss mängd baskunskaper för att de ska kunna klara sig bra i livet. Varje barn ska därför ha rätt till den undervisning eller den form av undervisning som gör att de kan utvecklas och tillgodogöra sig grundkunskaper utifrån sina egna förutsättningar. Konkret innebär detta rätt till det stöd och den hjälp som krävs för att eleven ska kunna klara skolans kunskapsmål och ta det första trappsteget på livets kunskapstrappa. Utan detta riskerar han eller hon att hamna utanför redan som 16-åring. Den sorteringsskola som vi så har hört säga sig oroa sig för är redan här. För av landets barn släcks valmöjligheterna redan . Varje elev ska ha en individuell kunskapsplan där skola och föräldrar tillsammans åtar sig att tillse att eleven får den undervisning och lär sig på ett sådant sätt att kunskapsmålen nås. Vi kan inte fortsätta utvecklingen med två parallella skolsystem. Det viktigaste av allt är att barnen når kunskapsmålen. Tiden det kan ta kan vara lite olika. För de flesta är säkert ett bra riktmärke, men ingenting ska hindra att en del barn klarar att nå målen snabbare, och ingenting ska heller hindra de barn som behöver på sig. Skollagen ger visserligen möjlighet till extraår för elever som behöver det, men det utnyttjas ytterligt sällan. Skollagen medger också att den som klarar kunskapsmålen tidigare än våren i nian kan få gå vidare, men det är också mycket ovanligt att det sker. Tiden i skolan måste individualiseras på flera olika sätt. Alla barn är inte skolmogna . Skolstarten måste därför kunna vara flexibel och komma mellan sex och ålder. Vidare måste kommunerna kunna få erbjuda höst- och vårintag till . Vi vet att det redan nu finns en rad kommuner som önskar att få erbjuda en flexiblare skolstart, men de motarbetas av Socialdemokraterna. medger att det finns problem i flexibiliteten . De skriver: De nationella styrdokumenten betonar också att utbildningen och undervisningen ska anpassas till varje enskild elev. Trots detta kan inte sägas vara flexibel när det gäller skolstart och skolgång. Däremot är det okej med flexibel start i förskoleklass. Bland annat kommun genomför redan en flexibel skolstart genom vår- och höstintag. Skolutveckling är dock ingenting som regeringen eller uppmuntrar till tvärtom. vill inte att regeringen ska medge försök med flexibel skolstart. Regeringen säger sig inte ens ha laglig rätt att göra det. Gemensamt är att ingen av dem föreslår någon förändring som gör detta möjligt. ena skäl till att agera som man gör är att man säger att så få föräldrar efterfrågar höst- och vårintag. Det blir något motsägelsefullt när menar sig veta det utan att medge eller uppmuntra att försök genomförs. Man försöker alltså förutse föräldrars vilja. andra skäl är att de påstådda konsekvenserna för inträde i gymnasieskolan, som inträffar , inte sägs vara klarlagda. Men det är löst i . Här behövs ändringar både av skollagen och grundskoleförordningen. Skolplikten inträder höstterminen märk väl det år barnet fyller . Det står i skollagen. Läsåret ska börja står det i grundskoleförordningen. Båda dessa dokument är alltså alldeles för inflexibla, och vi moderater vill ändra det. Att tidsåtgången kan variera lite grann och att elever som läser tillsammans inte är exakt lika gamla blir naturligt i en skola med flexibel skolstart. Alternativet är ju att ha det som när barn tvingas igenom hela skolsystemet med en ständig känsla av att inte hänga med. Det påverkar både självförtroende och studieresultat. Lösningen hade kanske varit så enkel att de hade kunnat få en bättre start i skolan och en bättre skoltid om de fått börja bara senare, men Socialdemokraterna är inte med på att ändra detta. I en målstyrd skola måste kunskapsmålen vara styrande. Alla skolor, oavsett om huvudmannen är en kommun eller om det är fråga om en friskola, ska kunna verka på samma villkor, svara mot samma kvalitetskrav och granskas med samma ögon. Vi behöver nationella riktlinjer för utbildningens innehåll i form av skollag och läroplan, men hur målen bör nås ska bestämmas av den enskilda skolan. Därför bör också timplanen avskaffas. Jag kan inte annat än med förvåning notera att har ett särskilt yttrande med precis detta innehåll men väljer att undvika att få sin politik förverkligad. Jag är lika förvånad över att vi har en skolminister som skriver på om de positiva effekterna av försöksverksamhet med att avskaffa timplanen men sedan ser att majoriteten här i kammaren kommer att avslå samma förslag. Att öka friheten för den kommunala skolan är nödvändigt. Skolorna bör ha rätt att besluta hur de centralt uppsatta målen ska nås med avseende på undervisningsmetoder, pedagogik och profil. De kommunala skolorna bör också ha möjlighet att besluta om resursanvändning och lokaler. Lärarnas inflytande över vardagen måste öka. uppmärksammade detta i . De skrev: Arbetet ska organiseras i självstyrande skolor, oavsett huvudman, och alla skolor ska ges samma förutsättningar att disponera sin ekonomi som de fristående skolorna redan har. Det finns kommunala friskolor som har en betydande frihet, men detta är undantag. Modellen med kommunala friskolor prövas till exempel i kommun. är unikt såtillvida att en alldeles oproportionerligt stor andel av skolans resurser går till annat än undervisning, till exempel till lokaler och administration. En orsak till detta är att skolans medarbetare har för lite att säga till om själva. Resurserna måste börja styras från kringkostnader till undervisning för att stärka skolans kunskapsresultat. En orsak till de dåliga resultaten är Socialdemokraternas oförmåga att prioritera det viktiga i skolan, det vill säga kunskapsförmedlingen. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 1 i betänkande 11 och reservation 25 i betänkande 12. 125 AXEL DARVIK (fp): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 i UbU11 samt reservationerna 10 och 25 i UbU12. Den här debatten har alla förutsättningar att bli en spännande och ideologisk debatt. Det finns tydliga skiljelinjer mellan Socialdemokraterna å den ena sidan och liberalerna å den andra sidan i skolfrågorna. En del tycker kanske att det är tråkigt att det ska behöva vara på det sättet. Liberaler och socialdemokrater har ju en gemensam historia av att stå upp just för en skola som förmedlar kunskap. Tyvärr är det inte så längre. Socialdemokraterna har svikit de viktiga målen som handlar om höga krav på kvalitet och kunskap. När man säger nej till förkunskapskrav för att komma in på gymnasiet sviker man detta. Det gäller också en god arbetsmiljö i skolan. Man säger nej till att lärare och rektorer ska få de befogenheter som behövs för att de ska kunna upprätthålla en god arbetsmiljö. Mobbade elever tvingas flytta i stället för de som mobbar. När det gäller en tydlig utvärdering säger man nej till nationella prov, betyg som ska komma in tidigare och att ha fler steg och skriftliga omdömen. Detta är saker som eleverna i skolan frågar efter. De säger att det är detta som man vill ha. Det är det man hör när man är ute på skolorna. Man vill ha höga krav på kunskap, en arbetsmiljö som är bra och en tydlig utvärdering. Det är det som eleverna vill ha, och här sviker Socialdemokraterna. Jag tycker att det är tråkigt. Liberalerna står för en politik som i grunden vilar på frihet och rättvisa och en tro på individens kraft att med förnuftet själv kunna bestämma hur man vill leva sitt liv och bestämma över det. Då är kunskap oerhört viktigt. Det är därför skolan är så central för oss liberaler och har en så stor betydelse för den liberala politiken. I de olika undersökningar som gjorts om situationen i skolan är det framför allt ett samband som jag tycker är särskilt spännande att belysa och studera. är ju det land i världen som satsar mest av sina resurser på skolan, den högsta andelen av BNP. visar andra internationella studier att vi får högst medelmåttiga resultat i skolan. Vi har till exempel en 14:e plats i matematik och en 9:e plats i läsning bland 24 undersökta länder. Detta är ett tydligt kvitto på det skolmisslyckande som Socialdemokraterna åstadkommit. Annars borde det finnas ett samband innebärande att de som satsar mest resurser också borde få den bästa skolan. Så är det ju inte, och den slutsats som man måste dra av detta är att det är i politiken som det brister. Det är i den som något är fel. Socialdemokraterna har svikit kunskapsskolan och svikit eleverna. Skiljelinjerna innebär, som sagts, att liberaler tror på individens förnuft och möjligheter att själv bestämma över sitt liv. Detta visade sig senast i den debatt som vi sist hade i utbildningsutskottet om funktionshinder, där Socialdemokraterna helst vill att saker som elever och föräldrar bäst beslutar om själva ska styras från central nivå. Samma mönster ser man i betänkandet här . Vi vill i stället att man ska kunna välja skola mer fritt, att skolan ska kunna hitta en profil och anpassa sig så att eleverna kan komma fram till en skola och en skolgång som passar dem bra. Vi liberaler vill flytta ned makten från kommunernas planeringskontor till professionen på de enskilda skolorna. Man kan där kanske få driva ett profileringsarbete. Vidare bör hetsjakten mot de fristående skolorna stoppas. Vi vill se dem som en möjlighet och inte som något hot. Det tycker vi i är viktigt. Något som vi kommer att debattera mycket och som har hamnat i skottgluggen är förslaget att vissa delar av skolan ska kunna drivas på entreprenad. Det är något som vi i har motionerat om och har drivit tidigare. Det är ett förslag för att vi ska kunna öka mångfalden, vässa utbildningen och härigenom åstadkomma en positiv kvalitetskonkurrens. Det är då viktigt att poängtera att det just är kvaliteten som är det viktiga och som man ska ta fasta på i upphandlingen av entreprenaderna. Det är ju därför man ser att den här konkurrensen blir så viktig. Det blir också ett sätt att fortsatt driva på profileringsarbetet. Ett exempel skulle kunna vara att skolpersonal tar över och driver undervisningen på entreprenad. Det kan kännas tryggt att ha kvar kommunen som huvudman och att inte behöva bekymra sig för saker som kanske har att göra med till exempel lokaler medan man kan fokusera på undervisningen. Detta ser vi som något väldigt positivt. Avslutningsvis skulle jag vilja förstärka den liberala skolpolitiken. Det handlar om att ställa höga krav på kvalitet i skolan, en god arbetsmiljö och en tydlig utvärdering. Detta är ledorden för oss. Det innefattar en tro på att individen och eleven med förnuft och kraft kan förverkliga det som han eller hon vill med sitt liv.