prot · GS0951 · 2004-12-15 00:00:00 — Fokus bör förskjutas från enskilda materielsystem till förhållanden av principiell försvarspolitisk betydelse. För att utveckla styrningen bör Försvarsmakten i budgetunderlaget beskriva utvecklingen inom de olika funktionerna. Underlaget bör visa på spårbarhet mellan Försvarsmaktens uppgifter, krav på operativ förmåga och funktionsutveckling och hur detta omsätts i planer för materielförsörjning och insatsförband. I min inledning nämnde jag min yrkesbakgrund inom försvarsindustrin med tillverkning inom flyg- och rymdområdet. kommer en arbetsgrupp tillsatt av regeringen att ha utarbetat en vision och en handlingsplan för flyg- och rymdindustrins fortsatta utveckling med utgångspunkt i en helhetssyn och forskningssamverkan mellan stat och näringsliv, utveckling av nätverk och internationellt samarbete. Det underlaget ser jag fram emot. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i FöU1. När det gäller FöU4 yrkar jag i första hand bifall till återremissyrkandet, i andra hand bifall till utskottets förslag. 134 () replik: , du står och talar dig varm för försvarsindustrin. är du beredd att tillfoga dem ett sådant dråpslag som det här försvarsbeslutet innebär. Ännu värre är det att ni har lierat er med , som ju i stort sett säger nej till en svensk försvarsindustri. De ska i alla fall inte få lov att sälja något. Man kan fråga sig hur de ska kunna leva då. Jag håller med dig, det gör vi nog alla, om att vi är världsledande på en väldig massa områden. Men den utvecklingen kommer ju att brytas med detta beslut. Vi har hört att projektet med , som sannolikt skulle vara världens förnämsta konventionella ubåt, nog kommer att gå i graven. Meteor har vi hört om . Korvetter kommer man att avstå från att beställa och så vidare. , och ännu mer framöver, kommer vi också att betala dyrt för att slippa få ens den materiel som vi har beställt levererad. Du säger att detta ligger dig varmt om hjärtat. Hur kan du då medverka till detta beslut? Vad ska försvarsindustrin leva på framöver enligt dig? 135 () replik: , jag tror att det försvarsindustrin tycker är viktigast nu är att vi fattar ett beslut så att man har en klar och tydlig inriktning av vart vi är på väg när det gäller den svenska Försvarsmakten och dess politik. Det är självklart så att Försvarsmakten vet om att vi sänker nivån i ekonomin i försvarsbudgeten, och därmed också naturligtvis ekonomin på materielsidan. Men det är ändå så att ca 18 miljarder omsätts till försvarsindustrin för att den ska vara med och utveckla det nya nätverksbaserade försvaret och produkter som vi ska använda i de internationella insatserna. Naturligtvis finns det här en bedömning att man kommer att minska antalet anställda. Det viktigaste här, i diskussionen i förhållande till Försvarsmakten, tror jag är att det naturligtvis pågår diskussioner mellan arbetsgivare och arbetstagare om hur man på ett bra sätt ska kunna lösa den minskning av personal som kommer att krävas enligt de avtal och förhandlingar som pågår. Jag tycker att Försvarsmakten skulle ta lärdom av försvarsindustrins arbete när det gäller personalpolitik på den sidan. Det tror jag också att man kommer att göra framöver. 136 () replik: , du säger att man i försvarsindustrin är glad över att det kommer ett beslut . Jag tror inte att man är glad för det beslut som ni är på väg att fatta. Du säger själv att ekonomin nu sjunker rejält. Därmed beställs det mindre materiel. Jag måste än en gång fråga: Vad ska de då leva av? Eller ska de också bara tänka positivt så går det vägen? Jag är själv rädd för detta. Jag, och de flesta borgare, tror jag, är måna om den svenska försvarsindustrin inte minst för att vår teknologiska elit jobbar inom försvarsindustrin. Tänka på alla bieffekter! Vi hade inte haft någon och vi hade inte haft det ena efter det andra om vi inte hade haft försvarsindustrin. Men vad i hela fridens namn ska de leva av speciellt som ni har lierat er med ett parti som säger att man inte får lov att sälja sådan materiel. 137 () replik: Det finns naturligtvis olika delar i detta. Det företag jag själv kommer från har gått från att vara till beroende av försvarsmateriel till att vara det till . De har alltså ställt om produktionen till en del civil kompetens och en del försvarskompetens. Det är en sak man kan göra även om det är inte alla som kan göra så. Det visar också vilken kompetens, vilken spetskompetens, som finns och vilken utveckling som pågår. har fått storbeställningar när det gäller stridsfordon och liknande saker. Så vi finns med på en öppen marknad, naturligtvis, och där finns det tydliga regler om på vilket sätt vi får exportera krigsmateriel. Jag menar att vår inriktning i den här propositionen är att vi inte ska ha massbeställningar, utan vi ska ligga i spets på den materiel vi måste ha för att utveckla insatsförsvaret. Försvarsindustrin säger också att det är viktigt att hålla kvar den spetskompetens som finns för att utveckla den materiel som krävs. Det är här tonvikten ligger i propositionen, och då menar jag att det är viktigt att vi fattar beslutet, visar inriktningen, vilka nischer vi är beredda att satsa på och på det sättet ger tydliga spelregler till industrin. Du vet lika väl som jag, , att industrin vill ha tydliga spelregler för att kunna utveckla sin verksamhet. Det får de genom att vi fattar det beslut vi nu gör i den här propositionen. Hade vi väntat, som ni vill, hade man levt kanske eller i osäkerhet. Och vad hade inte det kunnat skapa när det gäller utveckling och kostnader för försvarsindustrin och uppsägning av personal. Det är en sak som egentligen ni också borde fundera på när ni beslutar att rösta för avslag till propositionen. 138 (): Vi är ju några i den här som har haft förmånen att vara med om flera tidigare försvarsbeslut. Det är inte utan att man känner igen lite av diskussionen, inte så mycket i själva sakfrågan fast även där till viss del utan mest på så vis att de som inte tillhör majoriteten under alla år har sagt att underlaget är för dåligt, underlaget är inte bra, det måste belysas mer, det ska remitteras och så vidare. Det har vi hört också. Men jag vill säga att det var länge sedan vi fick ett så välgrundat och bra underlag som . För att citera min kollega lär vi oss något nytt varje gång. Vi som har varit med länge och lärt oss har sett att det blir bättre och bättre. Det finns all anledning att med detta som grund våga ta ansvaret för en framtida utveckling av det svenska försvaret. Just att kunna ta ansvar och våga sätta ned foten och tala om hur vi vill ha det tycker jag är rätt viktigt även om jag vet att många människor ute i landet väntar på det här beskedet. Många kommer att, åtminstone kortsiktigt, drabbas väldigt hårt. Vi har varit med om det tidigare. Vi som kommer från fick vara med om det smärtsamma att vara med om att avveckla ett förband förra gången vi fattade beslut i kammaren. Men vi fick också vara med om att fatta beslut om att satsa på till exempel flygflottiljen F 17 på Bredåkra hed. Det är den framtidsflottilj som finns kvar i underlaget och förslaget. Där stämde inte riktigt det här med vilka majoriteter som fanns. Det var till och med så att en av ledamöterna som inte tillhörde majoriteten i det avseendet var med och fattade beslutet om att satsa på F 17. Det är klart att en sådan här dag, då den här viktiga frågan diskuteras och avgörs i kammaren, hade man kanske kunna tro att någon i den så kallade högeralliansen hade sagt något om framtiden. Jag lyssnade intensivt och med spänning på vad min kollega från , , sade. Det var en gripande och intressant historia. Den fanns det all anledning att lyssna till. Men det kanske hade varit lite klädsamt om hon hade sagt någonting om hur hon, och den allians som finns tänker för till exempel Blekingeförbanden. De är en viktig del av förbanden i . Mig veterligt finns det inte i det skrivna underlaget någonting där något parti vill satsa ytterligare på till exempel flygflottiljen i eller marinen i . Det är satsningar på andra håll det talas om. Det faktum att man gärna vill ha en utredning och ett nytt förslag måste såvitt jag kan förstå innebära att man inte är nöjd med det som finns. Vad vill man ha då? Den frågan ekar i korridoren. Jag nämnde flygflottiljen i . Det är en av landets framtidsflottiljer, där man också utbildar de internationella förbanden, de som ska kunna verka internationellt i den svenska styrkan. Det är viktigt att nu också helikoptrarna som har de sjöoperativa egenskaperna blir placerade i . Där finns det redan radar, väder och flygledning, allt som har med flygsäkerhet och annat att göra. Det finns också en naturlig koppling i närheten till den marinbas som ska finnas i . Jag vill säga från talarstol att det har varit en lång debatt. Jag vet att många människor har kommit med sakliga inslag. Det har också funnits ett nätverk som har tagit fram fakta. Dessa fakta ligger till grund för bland annat det förslag som regeringen och utskottsmajoriteten nu lägger fram för . Det gör att det känns tryggt att kunna satsa på marinen på det ställe var från början. Jag kanske inte är känd för att citera kungar, men pekade på att här ska flottans huvudstation ligga, och i det fallet tycker jag att kungen hade rätt. En annan sak som också är ganska intressant och som jag har tagit fram från annat håll är betydelsen av marinens och försvarets närvaro för det civila samhället och sjöfarten. Jag tror att jag vågar påstå att den sjötrafik som är utanför sydvästra är den som är mest omfattande i hela landet, och bara det kanske talar för att det är riktigt, det förslag som föreligger. ska ju inte Försvarsmakten användas för att tjäna det civila samhället jo, i den bemärkelsen att det finns resurser som är avsedda för Försvarsmakten som kan användas i det civila samhällets tjänst, men en enhällig riksdag har tidigare slagit fast att det civila samhällets behov inte får vara dimensionerande för den militära organisationen. Däremot ska man givetvis kunna använda enheterna. Både inom räddningstjänst och militära enheter har det diskuterats ganska mycket om räddningshelikoptrarnas betydelse. Det är klart att försvarets räddningshelikoptrar har bidragit till att hjälpa många människor i nöd och sjukdom och hjälpt dem att komma under vård, och det är klart att det är en trygghet i detta. Men en sak jag vill lägga till utöver räddningshelikoptrarna gäller de stridsbåtar som har använts i det militära försvaret och i som används av . De bidrar också mycket starkt till tryggheten ute i våra skärgårdar. För inte så länge sedan var det en färjeolycka uppe utefter , och då användes just en Räddningsbåt 90, före detta Stridsbåt 90, för att rädda de människor som var i sjönöd. Det tycker jag är värt att nämna. I övrigt, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 139 (): Så har det då blivit dags att fatta beslut om hur det svenska försvaret ska fungera . Ett ökat deltagande i internationella insatser runtom i världen det som i propositionen kallas ominriktning av den svenska Försvarsmakten om detta är vi alla överens. Jag tror att det är rätt. Risken för att ska invaderas av främmande makt är mycket liten medan behovet av att bidra med militär kompetens i andra länder och i andra världsdelar tycks öka. Det som är besvärligt och svårt i det här beslutet är att vi, som vi ominriktar, också gör en kraftig besparing i försvarets budget. Vi krymper grundorganisationen genom att lägga ned den militära utbildningen på ett antal orter och flyttar i andra fall för att koncentrera verksamheter. I min valkrets blev tyvärr garnison föremål för en total nedläggning med allt vad det innebär. Att en översyn av militär verksamhet sker är en del av en pågående process inom Försvarsmakten som syftar till att minska kostnaderna. Det jag inte tycker om är arbetssättet med slutna beredningar, vilket gör att de flesta som ska ta det slutliga beslutet eller som kommer att påverkas av förslaget inte vet någonting om varför besparingen drabbar just deras ort. Jag hoppas att det går att ändra och förbättra arbetsmetoderna så att alla känner delaktighet i den del man själv är involverad i en förändringsprocess. Det nuvarande arbetssättet är som gjort för att skapa konflikter när ärendet kommer till oss i . Det har vi som kommer från nedläggningsorterna fått erfara den här gången. Det borde gå att genomföra en omorganisation även inom försvaret på ett transparent sätt precis som i andra verksamheter med utredningar som remissbehandlas på vanligt sätt och som kommer till väl genomarbetade. Jag vet att militärer är utbildade i att överrumpla och överraska. Man fick lära sig själv när man gjorde värnplikten att det kunde vara en viktig del av en försvarsinsats. Men som riksdagsledamot har jag inga behov av att träna mig i överraskningspsykologi. Det är snarare tvärtom: Jag känner behov av att få kontinuerlig information om vad som händer i försvaret, och då särskilt vad som händer i den egna valkretsen. När propositionen presenterades förutsatte alla hemma i valkretsen att vi var välinformerade, att vi hade varit med och processat hela förslaget, att vi hade svar i siffror och visste exakt vilka skäl som låg bakom nedläggningen av till exempel garnison. Det uppstod en situation som blev minst sagt kaotisk för oss riksdagsledamöter, och också för de lokala kommunpolitikerna. Vi hade inte den information som efterfrågades. Förslaget hade inte handlat om att jämföra utbildningsort med utbildningsort när det gäller ekonomi, effektivitet med mera. Anställda inom Försvarsmakten säger till mig: Om du kan visa mig att mitt regemente är sämre än motsvarande på någon annan ort så accepterar jag att min arbetsplats försvinner. Sådana överväganden gjordes inte den här gången. Det som ligger till grund för förslaget till ny grundorganisation är, som vi har hört , en geografisk viljeinriktning. Förslaget bygger på att man samlar verksamheterna på det sätt som man finner geografiskt mest attraktivt. Det har gjort de anställda besvikna att inte få mäta sig med sina egna kunskaper och sin effektivitet, utan att man får veta att man befinner sig på fel plats för att vara med i tävlingen. Vi var säkra på att vi hade den bästa och den effektivaste garnisonen i . Det har heller aldrig emotsagts. Men vi låg fel geografiskt. Det var ett smärtsamt besked, men så blev det, och vi kan konstatera att det finns en majoritet i för det synsättet. Om det nu blir så att garnison kommer att avvecklas efter det här beslutet så ligger det ett stort ansvar på försvaret, på regeringen och på oss här i att medverka till att som stad och som kommun får bästa möjliga förutsättningar att gå skadeslös ur garnisonens avveckling. Vi har i motion Fö19 påpekat vikten av regionalpolitiska insatser, nytänkande samt uppföljning av mål och insatser och av att det sker utvärderingar framåt. Med det förslag som vi nu har att fatta beslut om försvinner en stor och viktig, dominerande verksamhet i . Det handlar om 1 400 direkt berörda och ungefär lika många indirekt. Det är en stor utmaning och en stor omställning som ställer stora krav på oss alla. Jag vill sluta med att göra en kort travesti på en text som jag läste för länge sedan: Fågel Fenix förbrände sig själv i sitt näste , men steg varje gång förnyad upp ur askan som en symbol för odödligheten. Den militära närvaron har varit påtaglig i och . Den har sin grund i de svensk-norska krigen som ledde till att vi blev svenskar . Våra gamla försvarsskansar är i bästa fall kulturminnesmärken från en svunnen tid, men vi tänker inte bli kulturminnesmärken. ska bli navet i det vi kallar E 14-axeln. Det är som går i mitten av mellan och Atlantan, mellan och . Där i kommer det att hända saker, med eller utan militär verksamhet. Vi sätter stort hopp till att många på olika sätt kommer att medverka i den processen . 140 () replik: Jag reagerade på två saker i inlägg. Jag hoppas att det var en felsägning när han sade att det ligger ett stort ansvar på försvaret att hjälpa till i . Den diskussionen har vi ju haft , och jag hoppas att det var en ren felsägning, för det ligger väl inte på försvaret nu när avvecklingen sker. Åtminstone i samband med tidigare försvarsbeslut har det varit som kommit med ersättningsjobb, eller i alla fall löften om ersättningsjobb. Det var den första delen. Den andra delen gäller detta med information. kände sig dåligt informerad om hela försvarsprocessen. Hur känner sig med tanke på det som skett här i korridorerna, med presskonferenser utanför under pågående försvarsdebatt, möte kl. 8 i försvarsutskottet så sägs det, jag vet inte hur det blir. Jag har bara hört ryktas om att vi ska träffas, men jag har inte fått någon kallelse än för jag har inte varit på mitt rum på många timmar. Jag vet ännu ingenting om det förslag som ska behandlas kl. 8. Hur är informerad om den fortsatta processen i försvarsbeslutet? 141 () replik: När det gäller den första frågan om militärens medverkan menar jag att militären i sin avvecklingsstrategi inte ska göra saker och ting som hindrar utveckling. När det gäller lokaler och annat som vi behöver för att snabbt och effektivt kunna starta upp nya verksamheter vill vi att försvaret ska ha medverkat till möjligheterna, så att de inte hindrar den nya verksamheten. När det gäller den andra frågan, den om informationen, måste jag säga att jag vill gratulera . De får något som de verkligen behöver, och jag hoppas att också vi på de andra orter som kommer att drabbas av försvarsnedläggningar får positiva besked. 142 () replik: kanske kan avslöja vad han gratulerar till. Jag har försökt få reda på det under kvällens debatt men inte lyckats. Jag har läst på TT och på min telefon. Det sägs att det ska vara militär och civil verksamhet. kanske kan tala om vad han gratulerar till. Det skulle bli något sade han. Den andra delen instämmer jag i. Jag kommer själv från en avvecklingsort, och det har varit problem med avvecklingen såtillvida att man först nu håller på att sanera övningsfältet, efter mycket . Detta är vi eniga om i utskottet och har också skrivit in det i den handling som ligger på bordet. Vi var eniga om att man ska städa efter sig ordentligt. Och förhoppning handlar väl om att kunna ta del av lokaler och så vidare. Det tror jag är viktigt. sade att det gäller bara att vara positiv så går det här bra. När det gäller , som jag kommer från, har det gått väldigt bra med avvecklingen. Men naturligtvis var det tunga månader direkt efter avvecklingen. Det är viktigt att hålla efter försvaret lite grann, för det är alltid svårt att städa efter en fest. är det ju ingen fest att lägga ned, men man vill gärna ha lokaler kvar, och därför gäller det att gripa tag i detta. Jag vet att det gäller flera avvecklingsorter. har varit inne på samma sak. 143 () replik: Det jag gratulerar till är den nya verksamhet som ska komma efter nedläggningen av K 4. Kort och koncist är det så. Jag hoppas att kommer att skicka telegram till oss när vi får våra omställningar redovisade och klara. Sedan är jag glad att håller med om att det är viktigt att militären så att säga banar väg för omställningen på det sättet att de underlättar med lokaler och annat som behövs för att snabbt kunna komma i gång med ny och viktig verksamhet. 144 (): Det var faktiskt som vi påbörjade dagens debatt. Det var nämligen den onsdagen som Försvarsberedningen samlades för sitt första sammanträde om samtalen som skulle leda fram till de tre rapporter som utgör underlaget till de beslut som fattas och . Vi fortsatte, då , den diskussion som året innan hade resulterat i stor politisk samsyn i rapporten struktur för ökad säkerhet nätverksförsvar och krishantering. Det var i samband med inledning som grunden till det arbete som vi utför lades genom Försvarsberedningens stora säkerhetspolitiska rapport grannskap osäker värld. Och därefter det gick undan överlämnade Försvarsberedningen till regeringen den tunga försvarspolitiska rapporten för en ny tid. Slutsatserna var många och omvälvande. Det grundläggande och den bärande idén var att såväl hoten som aktörer och medel fundamentalt förändrats sedan det struktur. Det har sagts så , men som allmän folkbildningsinsats kan det inte upprepas ofta nog, nämligen att tanken bakom försvarsreformen är att förändra Försvarsmakten från ett omfattande invasionsförsvar till ett modernt internationaliserat insatsförsvar. Den gamla Försvarsmakten var till för att möta en invasion och kunde utveckla sin kraft först efter mobilisering. Den nya Försvarsmakten kommer att vara flexibel, användbar och gripbar såväl nationellt som internationellt. Det är bra att så många i dagens debatt är otåliga, för förändringen tar än vad vi först trodde. Misstag har begåtts längs vägen, men färdriktningen är klar och tydlig, och vi är många som står bakom den. Så var det inte bara . Även om det kan låta så var detta verkligen inget självklart för bara ett, ett och ett halvt eller , och i många sammanhang är tanken ännu inte på något sätt alls accepterad. Den infekterade diskussionen om när Försvarsmakten bäst ska klara sina uppgifter eller om fem visar att vi som tror på reformen ständigt måste driva på processen. Den segslitna debatten om de begränsade väpnade angreppen som skulle kunna uppstå anpassningsdoktrinens tillämpning, återtagningen av den gamla förmågan och den utdragna förbandsgruppsindelningen syftade till att upprätthålla volym för morgondagen framför förmåga . Det tog tid för oss försvarspolitiker att tränga igenom detta, och det tog tid för oss att komma fram till en gemensam ståndpunkt, men det har vi . För och , och efter mer än 60 sammanträden efter det första mötet, publicerade Försvarsberedningen den sista och avgörande rapporten inför detta försvarsbeslut. Enligheten mellan partierna överraskade många, och samsynen kan nog inte beskrivas annat än som historisk. Mitt uppe i en redan svår omställning av största myndighet och mitt under ett pågående krig i samlade sig samtliga sju partier för att med stor tydlighet precisera kraven på förändrad operativ förmåga, uppbyggnad av insatsförbanden, utvecklad internationell förmåga, ny tillämpning av värnplikten, minskat behov av territoriell täckning av grundorganisationen, kraftig minskning av försvarsbyråkratin, principer för materielförsörjningen, förbättrad krishanteringsförmåga, ramen för en svensk säkerhetsstrategi och förslag på vad allt detta ska få kosta skattebetalarna. Denna samsyn är naturligtvis oerhört viktig. Försvars- och säkerhetspolitik mår bäst av att få växa fram och frodas i de breda majoriteternas gynnsamma jordmån. Därför välkomnar jag de viktiga ställningstaganden som , gör i sin gemensamma reservation. Partierna skriver på s. 243: Därför är omställningsprocessen från ett förrådsställt invasionsförsvar till ett flexibelt insatsförvar, som kan användas såväl inom gränser som i internationella insatser, oerhört viktig. Vi bör nog alla påminna varandra om att det inte har varit så tidigare. Detta var sannerligen ingen självklarhet i något av våra partier för bara två, tre eller kanske . De fyra partierna fortsätter sedan i sin reservation att beskriva att Försvarsmakten lär få minskade anslag. De skriver: Det är vår gemensamma bedömning att omställningen från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar på lite sikt gör det möjligt med något lägre ekonomiska anslagsnivåer än , även med den höjda ambition som här redovisas när det gäller försvarets internationella uppgifter. Det här är klokt skrivet. Det är framsynt, rimligt och realistiskt. Det blir minskade anslag för Försvarsmakten . Dessa båda slutsatser i den borgerliga reservationen är ett mycket viktigt utgångsläge för oss alla när våra sju partier efter detta beslut i vardagen ska fortsätta diskussionen om försvarsreformens fortsatta steg och komma med idéer, tankar och förslag om hur vi ska förbättra vår omedelbara krishanteringsförmåga.