prot · GR0954 · 2004-01-20 00:00:00 — Jag frågade i mitt inledningsanförande om justitieministern kunde ge någon indikation i fråga om intresset av att ha en sådan lagstiftning. Jag vet att justitieministern tog direkt avstånd från lagstiftning när vi hade en debatt. Men ligger ändå direktiven, och direktiven är enligt min mening för svaga. Kan justitieministern då se en fördel med en lagstiftning i mot eftersupning eller inte? 46 Justitieminister (): Det kanske förtjänar att upprepas att det är ett stort antal åtgärder som kan föreslås i den här utredningen och att vi arbetar väldigt brett. Det här är alltså bara en del av det. Om det bara handlade om eftersupning skulle det kunna vara märkligt att det tar upp till , men det handlar alltså om en rad olika omständigheter, och vissa saker ska redovisas . Det jag sade var att det inte var tid för detta, bland annat med tanke på att hade tagit ställning och avvisat detta . Om jag nu skulle ha en färdig uppfattning innan det här har utvärderats borde jag med rätta anklagas för att vara ganska odemokratisk. Det är helt självklart att vi först måste utvärdera om det finns anledning att se på ett annat sätt än har gjort och att man ska problematisera kring det som har fastslagit. Allt annat tycker jag vore demokratiskt otänkbart. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2003/04:170 om utlokalisering av statliga myndigheter 47 Kulturminister (): har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att på mitt ansvarsområde uppfylla intentioner om utlokalisering av statliga myndigheter samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att ta till vara befintliga bergrum och därmed rädda ovärderliga kulturskatter. Regeringen arbetar fortlöpande efter de principer som uttalat när det gäller lokalisering av statlig verksamhet. Således är ambitionen att tillvarata alla de möjligheter som ges för att stödja en positiv utveckling i hela landet. Självfallet är det av stor vikt och angeläget ur lokaliseringssynpunkt att möjligheter till exempelvis förvaring i befintliga bergrum beaktas. Förvaring av fuktkänsligt material är dock inte helt lätt. Av gjorda erfarenheter vet vi att det är svårt att få täta bergrum så att inte vatten och fukt tränger in. Även med dyra, tekniskt komplicerade lösningar, som exempelvis med en fritt stående byggnad i ett bergrum, är detta inte helt oproblematiskt. När det gäller förvaring av ovärderliga kulturskatter så måste vi således väga in flera lösningar med avseende på säkerhet och kostnadseffektivitet. I ett antal fall utnyttjas dock bergrum för just den förvaring som anger. Eftersom tar upp två exempel på statlig verksamhet som kan placeras utanför vill jag informera om följande när det gäller just dessa två. Vad avser Statens ljud- och bildarkiv har jag inhämtat följande information från den ansvariga ministern, . Ljud- och bildarkivet är nationalarkiv för de audiovisuella medierna. Målet med myndighetens verksamhet är att förbättra informationsförsörjningen inom forskningen och öka tillgängligheten till svenskt ljud och rörliga bilder för forskning om det svenska samhället. Verksamheten och arbetsformerna vid Statens ljud- och bildarkiv ses för tillfället över. Det är den befintliga strukturen som ses över, bland annat den förändring av mediebilden som skett sedan myndigheten bildades och hur denna utveckling påverkar myndighetens olika uppgifter. Det är viktigt att myndigheten får en oberoende översyn utifrån sina direktiv. språket, som alltså är ansvar, har i sitt betänkande Mål i mun Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27) bland annat föreslagit att den centrala, statligt finansierade språkvården ska samordnas och ges statligt huvudmannaskap. Detta innebär enligt kommittén att i huvudsak befintliga verksamheter i , som , och klarspråksgrupp, slås ihop och utvidgas till att omfatta alla minoritetsspråk inklusive teckenspråket. Kommittén har därför inte sett det som möjligt att utlokalisera den föreslagna myndigheten. Däremot utgår kommittén till exempel från att det samiska språkvårdsarbetet även fortsättningsvis kommer att vara förlagt till det samiska språkområdet och att språkvården för meänkieli förläggs till någon av kommunerna i . Beträffande andra tillkommande verksamheter och utvidgningar föreslår kommittén att frågan hänskjuts till den organisationskommitté som ska planera det framtida arbetet. Betänkandet har remissbehandlats, och språkkommitténs förslag bereds nu i . Regeringen har för avsikt att återkomma till i denna fråga. 48 (): Jag får börja med att tacka kulturministern för svaret. Det var ett långt svar, och det är bra att tankarna utvecklas från regeringens sida på det sätt som man har gjort. Därmed är det inte sagt att jag är nöjd med svaret. Därför är det också bra att vi får ha en debatt om den här frågan. Regeringen säger sig ha ambitionen att tillvarata alla de möjligheter som ges för att stödja en positiv utveckling i hela landet. Regeringen säger också att det är av stor vikt och angeläget ur lokaliseringssynpunkt att ta till vara möjligheten till förvaring i befintliga bergrum. Det är två fullgoda utgångspunkter för vår debatt här . Jag vill passa på att påminna om de riksdagsbeslut som togs 1990 och 1996, då man bland annat sade att noggranna överväganden bör göras om att i första hand placera myndigheter i länscentrum eller i vissa andra orter eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stödområden. Statsrådet , kollega till , har också i svar på fråga sagt: Det ska finnas bärande skäl för att ska föreslås som lokaliseringsort. Hon har också sagt att huvudregeln är att varken eller andra storstäder ska väljas för nya verksamheter. behandlade propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet 2001/02. Man skrev bland annat: har vid en rad tillfällen uttalat sig om allmänna principer för såväl om- som nylokalisering av statlig verksamhet m.m. Och här har vi en av var tycker jag, ungefär som jag föreslår i interpellationen en ny verksamhet och en som skulle kunna omlokaliseras. Man skriver vidare: Utskottet finner att de överväganden och slutsatser som har legat till grund för ställningstagande i dessa frågor fortfarande har aktualitet. Utskottet säger vidare att man ånyo vill understryka att varje beslut om omlokalisering av befintlig verksamhet eller lokalisering av nya myndigheter bör föregås av noggranna överväganden om möjligheten att i första hand placera dem i länscentrum eller i vissa andra orter i eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stödområden. Jag tycker att det är intressant att näringsutskottet slutar med att konstatera att det kan råda viss tveksamhet om den formulerade lokaliseringspolicyn har varit tillräckligt uppmärksammad. Det tycker jag tyder på att näringsutskottet delar min uppfattning att det här behövs krafttag för att regeringen ska kunna leva upp till de mål och ambitioner som man ändå säger sig ha. Utifrån det sistnämnda vill jag understryka följande. Av de 88 nya myndigheter som har bildats eller ombildats 19922002 har lokaliserats till . Visserligen konstaterar i en nyligen framlagd rapport att en liten förbättring har skett . Men om man tittar är fördelningen betydligt sämre än genomsnittet och vad man hade förväntat sig trots beslut. Att förvaring av fuktkänsligt material inte är okomplicerat inser vi nog. Och självklart måste man väga in flera olika aspekter. Det är självklara iakttagelser. Och av svaret kan jag utläsa att man har lyckats med detta i ett antal fall. Och man har utnyttjat bergrum tidigare. 49 Kulturminister (): När det gäller frågan om att omlokalisera och utlokalisera statlig verksamhet till olika delar av landet är och regeringen helt överens. Det finns ett antal uttalanden i denna fråga. Det började då vi lade fast vissa riktlinjer för lokaliseringen av statlig verksamhet. Det fortsatte med ett uttalande i . Och var det i anslutning till försvarsomställningen. Det här har vi i regeringen självfallet varit och är djupt engagerade i. När det gäller utredningsförslag har vi särskilt i skrivit in en viktig text som handlar om just förslag som rör nya myndigheter eller omlokalisering av myndigheter och att detta är något viktigt för utredarna och utredningarna att ha i huvudet . Det finns alltså ingen åsiktsskillnad här, utan för kulturpolitiken såväl som för andra politikområden är det väldigt viktigt att försöka sprida verksamhet. Det län som interpellanten själv kommer ifrån har också ett antal verksamheter där vi har valt just en sådan organisationsmodell. Det gäller till exempel , som ligger under . Det är centraliserat till olika delar av landet. En väsentlig del ligger i . Det är viktigt för bland annat det samiska språket att det ligger just i . Det finns numera en konstnärlig högskola i . Det finns ett bildmuseum som vi stöder både från och från sida. Man har också haft ett nationellt uppdrag. Filmpolitikens omläggning innebär att vi under har gått från en situation där nästan all film i producerades i till att film numera produceras i norra , i och i . Vi har vänt på kartan, och det är resultatet av en mycket medveten politik på kulturområdet. Vi kommer att fortsätta med det. När det gäller arkivverksamhet är landsarkiven kolossalt viktiga. Vi utnyttjar varje tillfälle att försöka verka för att de möjligheter till myndigheter, till arkiv och till förvaring och liknande som finns runtom i landet faktiskt också tas till vara. 50 (): Det är bra att kulturministern väldigt tydligt redogör för sin syn när det gäller ambitionen att vi, där det är möjligt att göra så, ska vända på kartan och så att säga få mer ute i landet och, som jag tolkar det, mindre i . Det är självklart att varje gång en myndighet ska till eller omlokaliseras måste man sitta ned och tänka: Hur kan man nå upp till de mål som vi har satt och den viljeinriktning som vi har? I det här fallet har regeringen och utfärdat sådana tidigare. Det har vi hört både från mig och från kulturministern. Men man måste också se om det finns lokaliteter, om det finns möjlighet till kunskapsinhämtning, forskning och utveckling. Det är centrala frågor som det handlar om innan man bestämmer var en myndighet eller ett verk ska ligga. Den myndighet som jag föreslår ska utlokaliseras eller omlokaliseras är Statens ljud- och bildarkiv. Varför föreslår jag just den? Jag vet mycket väl att den ligger under område. Men jag är inte ledsen att jag får ta den debatten med en annan minister. Jag föreslår den därför att det mitt inne i inland, som ändå ligger nära tätorter, finns bergrum. Det finns bergrum som har plats för tiotusentals hyllmeter böcker, tidskrifter och ljud- och bildinspelningar. Det finns utrymmen förrådsyta med en temperatur och en luftfuktighet som är idealisk för förvaring av fuktkänsligt material. Det här är ett bergrum som finns och som skulle kunna komma till användning för ett stort och mycket viktigt ändamål. Det är bland annat att ge arbetstillfällen i . Det är en del i det regionalpolitiska tänkande som jag har tolkat att har anfört när hon har uttalat sig i den här frågan. Det skulle kunna tillföra länet ny kunskap. Men kan också utveckla sitt arbete både nationellt och internationellt och ändå klara den oerhört viktiga och angelägna framtida bevarandedelen när det gäller just mediefrågor. Det är oerhört väsentligt, som vi har hört. Men vi tror att det skulle finnas ett intresse att utreda om det skulle vara möjligt att göra denna omlokalisering innan man stänger dörren och säger att det inte är möjligt. i har diskuterat frågan där alla partier hade en mycket intressant diskussion då landshövdingen var med. Och alla är helt överens om detta behov och ser en möjlighet till att detta skulle kunna utredas. Dessa utrymmen finns i . Och det skulle kunna vara en fantastisk ansats från regeringens sida om vi kunde få Statens ljud- och bildarkiv utlokaliserat till . I , har man kunnat se, är flytten av ett lysande exempel på verksamhet som utlokaliserats från huvudstaden till den relativt lilla orten i ett stenkast från den plats där jag är född med 25 000 invånare. Det är oomtvistat att frågan och beslutet rev upp många känslor. Debatten var livlig. Argumentet att det är för långt från huvudstaden framfördes. Men har gått, och det har fungerat utmärkt. Jag har själv pratat med en som arbetar där. söker sig många unga till den här arbetsplatsen. Man är oerhört nöjd med den utveckling som har ägt rum där. 51 Kulturminister (): Statens ljud- och bildarkiv är, som sagt, utbildningsminister ansvarsområde. Jag tänker inte gå in på det. Som jag redovisar i svaret pågår en utredning som handlar om att se över den befintliga verksamheten. har i ett frågesvar rätt meddelat att det inte är aktuellt att inrätta någon ny myndighet och därmed inte med någon omlokalisering. När det gäller det område som jag har ansvar för kan jag kort redovisa följande. Det finns naturligtvis en mängd bergrum runtom i landet som utnyttjas av museer statsbidragsstödda museer och också nationella museer som är helt statligt finansierade. finns det gott om bergrum. Vi har, för att ta ännu ett exempel, valt att lokalisera en helt ny verksamhet som har beslutat om och som handlar om filmvård av den icke-fiktiva filmen till där man i det gamla gruvområdet har en mängd bergrum och andra lokaliteter. Det bedrivs nu en mycket bra verksamhet i dessa övergivna utrymmen. Även , som beslutat om, använder i viss mån den här typen av lokaler på de ställen som de lokaliserats till. Vi är vaksamma när det gäller att hitta möjligheter att sprida verksamhet. En partikamrat till interpellanten är ordförande i . Vi tycker att det är intressant om också söker möjligheter för att arkivera en del av det material som man inte eller väldigt ofta använder i just bergrum en bit ut i landet. Det här är sådant som vi för en ständig dialog om med våra museimyndigheter. Jag tycker att det känns fint att veta att jag har starkt stöd från interpellanten när jag driver de här frågorna. 52 (): Jo, den här frågan är jag beredd att driva och stödja i den riktning som jag tidigare i den här debatten har anfört. Om vi lämnar Statens ljud- och bildarkiv jag förstår att jag inte får mer från kulturministern i den frågan, vilket jag i och för sig kan respektera och förstå kunde vi kanske så här i slutet av debatten ägna oss åt den nya språkvårdsmyndighet som den kommitté som lagt fram rapporten i mun förespråkat ska ligga i . När jag tänker till lite om vad en sådan myndighet ska arbeta med och kring kan jag se att ett antal frågor också har kopplingar till norra delen av . Jag tänker då på samerna och det samiska, på meänkieli och så vidare. Det är klart att det är av stort intresse för mig som riksdagsledamot representerande att kunna säga att det vore oerhört vällovligt om ministern och regeringen kunde titta till exempel på en sådan här fråga. Jag förstår av kulturministerns svar att kommittén har föreslagit att myndigheten ska ligga i . Man har också anfört varför. Men delar av frågan ska också, såvitt jag förstår, hänskjutas till en ny organisationskommitté som ska titta närmare på detta. Avslutningsvis skulle jag vilja skicka med att det, för att de här ambitionerna ska kännas riktigt starka och trovärdiga, vore vällovligt att här få höra ministerns inställning, om hon kan tänka sig att undersöka möjligheterna att utlokalisera just den nya språkmyndigheten och visa på ambitionerna i den delen. Det tycker jag skulle vara mycket välkomnande. Frågan har, som sagt, stor behörighet i de norra delarna av . 53 Kulturminister (): När det gäller utredningen i mun valde vi att låta den ledas av en mycket kvalificerad ledamot av , , som alltid har varit djupt engagerad i att vi ska ha en bra regional spridning av kulturinsatserna. Det handlar om att slå ihop befintliga verksamheter i till en del. Likväl har det blivit så att det utredningsförslag som föreligger sönderfaller i olika delar ett slags Stockholmsdel, en del som handlar om det samiska som ska förläggas till ett område av där någon typ av samiska talas och en del som handlar om meänkieli. Vi i regeringen har inte hunnit så långt att vi är färdiga med en proposition, utan vi har angett att en sådan kommer . Naturligtvis kommer vi, som vanligt, att ta hänsyn till den huvudregel vi har, nämligen att eller andra storstäder inte ska väljas för nya verksamheter. Väljer man att inte flytta ut ska det vara alldeles speciella skäl för det. Det kommer vi att ta med oss men vad det i slutändan betyder vad gäller propositionen utifrån Mål i mun kan jag inte svara på. Egentligen handlar det om ett tredelat geografiskt förslag från kommittén som vi har att arbeta med. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 15 § Svar på interpellation 2003/04:198 om och kollektivbestraffningar 54 Utrikesminister (): har, med hänvisning till uppgifter i tidningen , frågat mig vad jag avser att göra för att få att inte utföra utomrättsliga avrättningar och utomrättsliga kollektivbestraffningar i och , samt vilken form av sanktioner som jag kan överväga att verka för om tillgriper utomrättsliga avrättningar. Inledningsvis vill jag framhålla att den tar uppgifter om utomrättsliga avrättningar och om kollektiva bestraffningar på största allvar. De uppgifter hänvisar till i sin fråga är förhållandevis allmänt hållna och går till stor del tillbaka till anonyma källor. Något konkret exempel på sådant agerande ges heller inte. Om och när sådant föreligger och kan verifieras kommer jag att agera utifrån regeringens principiella inställning i frågan. Frågan handlar främst om respekten för mänskliga rättigheter i relation till kampen mot terrorismen och framför allt respekten för rätten till liv. Kampen mot terrorismen är en angelägen uppgift för hela världssamfundet och den legitima kampen mot terrorismen har den fulla stöd. Det är emellertid en grundmurad svensk uppfattning att terroristbekämpningen måste ske med full respekt för de mänskliga rättigheterna. tar givetvis avstånd från alla eventuella utomrättsliga avrättningar och godtyckliga frihetsberövanden oavsett var och av vem de utförs. Vi framhåller i alla relevanta forum vår uppfattning att terroristbekämpningen måste respektera de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten. Att med kraft bekämpa terrorism får inte medföra att den enskildes rätt kränks. Detta betonar jag i alla bilaterala samtal som rör frågan om terrorism såväl med som med andra länder. Denna ståndpunkt driver och EU också i internationella sammanhang som i FN. Vad avser kollektiva bestraffningar, som tar upp, så förbjuder den internationella humanitära rätten att en ockupationsmakt använder sig av sådana bestraffningar eller repressalier mot en ockuperad stats civila medborgare. I likhet med vår hållning i förhållande till eventuella brott mot de mänskliga rättigheterna är eventuella överträdelser av humanitärrätten självfallet något som ser mycket allvarligt på. Jag vill i sammanhanget understryka att känner ett särskilt ansvar för frågan om utomrättsliga avrättningar. Detta återspeglas i att vi lägger fram resolutionen om utomrättsliga avrättningar i FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Den resolutionen ger bland annat mandat åt FN:s specialrapportör mot utomrättsliga avrättningar att genomföra undersökningar av misstänkta fall av sådana avrättningar. 55 (): Tack, utrikesminister för svaret. Man måste försvara demokrati och mänskliga rättigheter med stor respekt. Tyvärr kränker i sin kamp mot terrorism de mänskliga rättigheterna på flera olika sätt, bland annat vad gäller fångarna på Guantánamobasen en fråga där agerar. Jag har tagit de uppgifter som förekommit i bland annat på största allvar. Där hävdas det finns flera olika källor, vissa anonyma att israeliska rådgivare hjälper i användandet av mordpatruller och att det är en metod som man använder. Man kallar dem för hunter-killer-teams, jaga-döda-team. Det skulle man vilja använda både i och i . Det framgår dock inte om det har utförts, men det framgår att det finns den här typen av team och att de tänker agera. Vad det exakt innebär vet man inte. Det är väldigt allvarligt. förekommer den här typen av illegala avrättningar i . De genomförs av den israeliska regeringen. Det vore oerhört allvarligt om det finns ytterligare ett land som gör detta på det här sättet. Första gången jag tog upp frågan om de illegala avrättningar som genomför med forna utrikesministern svarade hon på liknande sätt som utrikesminister nu svarade på, nämligen att man inte hade uppgifterna från en källa inom den israeliska regeringen och att man trodde att det inte förekom. , när jag pratade med henne senare, hade den israeliska regeringens företrädare erkänt att det var en metod som använde. Det blev någonting som tog avstånd ifrån. Jag tror att det är väldigt svårt att få fram relevant information i den här frågan. Jag tror inte att man från den amerikanska regeringen kommer att göra samma sak som gjordes från den israeliska regeringen. Om det stämmer tror jag inte att man går ut och säger: Så här gör vi. Jag tror att länder som kan fylla en viktig funktion genom att försöka ta fram information om det här förekommer. Så här har en väldigt viktig roll att fylla att på olika sätt försöka ta reda på om de här uppgifterna faktiskt stämmer för att sedan kunna agera. Jag tänkte fråga utrikesminister om kan tänka sig att försöka ta fram information om den amerikanska regeringen har den här typen av hunter-killer-teams, eller som de kallas mordpatruller, i och i . 56 Utrikesminister (): Det finns anledning att vara mycket uppmärksam på förekomsten av oacceptabla metoder. Det är också bakgrunden till att i FN reser frågan av det här slaget och har en resolution om det. Det ger möjlighet för FN:s specialrapportör om utomrättsliga avrättningar och liknande att genomföra undersökningar för att kartlägga om det finns uppgifter om att något har förekommit som gör att misstankarna eventuellt kan bekräftas eller avfärdas. Vi måste ju veta vad som faktiskt har skett innan vi kan fördöma ett beteende. När det gäller exemplet från som tar upp var situationen den att när den israeliska regeringen medgav att man hade använt sig av utomrättsliga avrättningar var det möjligt att agera ifrån svensk sida och från andra länders sida. Även EU reagerade och fördömde agerandet. Så kommer vi att göra så snart vi får den här typen av överträdelser bekräftade. 57 (): Jag tycker ändå att det vore väldigt bra om skulle kunna ta initiativ genom att man från UD:s sida skulle ta upp det med FN:s specialrapportör om utomrättsliga avrättningar till att se ifall det förekommer den här typen av amerikanska hunter-killer-teams, eller så kallade mordpatruller, i och . Jag tycker att det är väldigt angeläget att ta ett initiativ till att titta på det här . Det skulle verkligen rubba förtroendet för omvärlden ännu mer om det upptäcktes att någon har mördats av ett sådant team. Det förekom inte sådana uppgifter att man mördade folk, utan att det fanns den här typen av team som kanske rentav kommer att göra det framöver. Det är bättre i så fall att stoppa en illegal avrättning innan den har genomförts, något som är väldigt allvarligt. När man som stat anser att man har rätt att mörda utan någon rättsprocess skapar man tyvärr en tolerans för att människor själva mördar andra människor, vilket naturligtvis är helt fel. Men jag tror att man skapar en större tolerans för ett sådant beteende. Det är viktigt att stater respekterar mänskliga rättigheter. Vi i är emot att människor ska kunna mördas av staten genom dödsstraff, vilket också har drivit. I har man dödsstraff, och där finns det också en annan diskussion. Det är oerhört allvarligt om det upptäcks att har mördat människor på detta sätt och använder det som en metod. Jag tycker att det vore väldigt bra om kunde vara aktivt och ta ett initiativ till ett samtal med specialrapportören om att han ska se också på den situationen i .