prot · GR09104 · 2004-04-28 00:00:00 — Låt oss se till att de människorna kommer i jobb, inte minst människor med ungefär samma bakgrund som din, , som har kommit hit och har svårt att komma ut på arbetsmarknaden. Sedan kan vi se till att tredje världens medborgare är välkomna hit som arbetskraftsinvandrare, när vi har behov av den arbetskraften. 92 () replik: Jag vill också kommentera historien när det gäller arbetskraftsinvandring. Socialdemokraterna och Vänstern röstade emot förslaget om att förenkla regelverket. Och här står du och berättar om hur öppet Socialdemokraterna har jobbat för en ökad arbetskraftsinvandring och att ni ser positivt på det och så vidare. Det är en falsk historieskrivning. , och till och med , har det varit fruktansvärt svårt att få tillstånd att jobba i . Antalet som kommer hit på grund av arbetskraftsinvandring kan vi räkna i hundratal. Det är i princip bara börsföretagare, forskare och fotbollsspelare som är välkomna hit. Det är Socialdemokraternas arbetkraftsinvandring, och den vänder jag mig starkt mot. Det måste vara enklare för alla att komma hit. Det finns inte ett statiskt antal jobb i . Jag är helt övertygad om att ju fler som kommer hit och jobbar, desto mer ökar också den totala arbetsmängden. Det kommer alla till godo. 93 () replik: Nej, historieskrivningen är definitivt inte falsk och osann. Vi har bejakat arbetskraftsinvandring, men, märk väl, i ordets rätta bemärkelse: arbetskraftsinvandring för att ge människor möjlighet att komma hit och få ett arbete och sysselsättning och kunna försörja sin familj. Om vi står inför det faktum, som jag tror att vi är ganska överens om i och socialdemokratin, att vi måste se till att de människor som står vid sidan av arbetsmarknaden först och främst ska komma ut på arbetsmarknaden är vi också beredda att ta in arbetskraftsinvandrare när vi har fått ned de talen. Vi behöver alltid arbetskraftsinvandring i , och vi har det fortfarande. Det är ungefär 25 000 som kommer hit i arbetskraftsinvandring inom olika sektorer. Det är nödvändigt. De har specialkompetens och så vidare som vi inte har. Det ska vi bejaka, och det gör vi också. 94 () replik: I fråga om ökad kamp mot diskriminering i arbetslivet är vi helt överens. Jag hoppas därmed, med ord, att vi får stöd för förslag inom dessa områden som vi har lagt fram i samband med den här diskussionen, att bekämpa diskriminering. Det tar tid att genomföra en del av alla de förslag som vi har lagt fram på det här området. Men jag tycker att det är lite trist att höra att de som ska drabbas av regeringens senfärdighet med att se problemen på den svenska arbetsmarknaden är de nya medborgarna i EU. Det är inte rättvist att göra på det sättet. Jag är helt övertygad om att det behövs åtgärder på den svenska arbetsmarknaden, och där kan vi nog komma överens med Socialdemokraterna kanske inte i arbetsmarknadsutskottet men däremot i socialförsäkringsutskottet om att vi måste jobba med de här frågorna. Därför tror jag också att de här förslagen måste vinna majoritet och måste kunna genomföras, men de är inte avgörande för utvidgningen av EU. De problemen finns , och de kommer inte att bli större med tanke på utvidgningen. 95 () replik: Jag tror inte att vi är överens. Du säger att du inte tror att problemen blir större. Jag tror att de kan bli större, och för att garantera att de inte ska bli större vill vi införa övergångsregler. Jag kan ha fel. kan också ha fel. Jag hörde i inlägg att det skulle vara ungefär kollektivavtalslön, men det var inte viktigt om det var kollektivavtalslön. Jag tror att vi är överens med och med Vänstern om att det, om man jobbar i , ska vara de kollektivavtalslöner som finns, alltså motsvarande löner som finns i . Det är inget som hindrar folk från att komma hit och jobba. Man ska gå till sin ambassad eller sitt hemland och ansöka och säga: Jag har ett jobb på mekaniska i . Där kan jag börja. Jag får avtalsenlig lön. Jag har fixat alltihop. Det är en varaktig anställning. Ja visst: Välkommen hit och jobba! Om det än står 15, 20, 25, 100 metallarbetare med samma kompetens i utan arbete så har man möjlighet att komma hit. Vi stänger inte ute någon. Vi vill bara garantera, återigen, att skyddslagstiftningen för arbetstagare även ska gälla de människor som kommer hit från de nya EU-länderna. 96 () replik: Jag och är överens om problembeskrivningen, hur det ser ut på arbetsmarknaden. Vi är också överens om vikten av att stärka kollektivavtalen och de fackliga rättigheterna. Däremot är vi, som bekant, inte överens när det gäller synen på övergångsregler. Vad jag inte förstår och vad ingen, inte heller från fackligt håll, hitintills har lyckats förklara är på vilket sätt krav på arbetstillstånd löser de problem som vi har på arbetsmarknaden. På vilket sätt löser det problemet för de polska arbetarna i ? På vilket sätt löser det problemet med den lönedumpning som vi ser bland chaufförer? På vilket sätt löser det problemet med missbruk av F-skattsedlar? 97 () replik: Det finns en sak, . Om det inte blir några övergångsregler kan man i praktiken ta sig till och säga att man ska jobba. Då kan man jobba på samma företag som jag nämnde tidigare i , om det nu finns. Man kan jobba där för , och så får man en anställning . Sedan säger de: Tack och adjö! Och så blir man utskickad. Om det här företaget inte har kollektivavtalsmöjligheter kan inte heller den fackliga organisationen göra något. Skyddslagstiftningen räcker inte till . Vi är överens om att vi ska utveckla den. Den ska vi förändra så att den blir bättre. Vi kan kanske anklaga oss själva, både socialdemokrater och och andra i kammaren, för att vi inte har gjort det tidigare. Men har ju på ett föredömligt sätt sagt att det inte har funnits majoriteter för att kunna förändra de lagstiftningarna. För att kunna klara av det säger vi att vi fixar lagstiftningen. Men för att garantera att de som kommer hit från de nya medlemsländerna i EU får rätt lön och rätt villkor, som alla andra har i , vill vi att de har en varaktig anställning och att det verkligen är rätt lön som utbetalas. 98 () replik: Problemet som vi har på arbetsmarknaden är att det finns oseriösa arbetsgivare som går runt krav på arbetstillstånd, som går runt krav på kollektivavtalsenlig lön. Det är det som vi måste komma åt. Man ska inte via F-skattsedel och via andra insatser eller åtgärder kunna gå runt de regler som finns. Jag menar att man inte löser det här med övergångsregler om krav på arbetstillstånd, utan det handlar om de andra fackliga kraven, som vi nu har kommit överens om. Det är det som jag menar också i mitt inlägg. Det är så uppenbart att regeringens utgångspunkt har varit resonemanget om social turism och inte arbetsmarknad, men låt oss lämna det bakom oss. Låt oss hoppas att dagens votering nu visar vilken majoritet som finns i . Det finns ingen tidsfrist. Vi har inga diskriminerande övergångsregler, utan de frågor som vi måste jobba med är de som s, v och mp nu har enats kring och som kommer att stärka de fackliga organisationernas möjlighet att försvara kollektivavtalen. Det menar jag är den allra bästa lösningen för att man ska få ordning och reda på arbetsmarknaden. 99 () replik: Ja, om det är vi överens, . Självklart är vi det. Men det här gäller innan de har sina instrument i handen. Någon sade tidigare det kanske var att vi har världens starkaste fackförening. Ja, den skulle jag kunna jämföra med symfoniorkestern från som jag brukar lyssna på, på TV, . Den är kanske världens främsta. I alla fall är den en av världens främsta. Men hur bra spelar den om instrumenten inte räcker till? Det är precis så det är på arbetsmarknaden . De lagar som de fackliga organisationerna har, svensk skyddslagstiftning, räcker inte till därför att samhället ser annorlunda ut än det gjorde när man stiftade dem. De lagarna räcker inte till, och då har man inte instrumenten för att klara av det här. Då säger vi: Låt oss införa övergångsregler , så att man verkligen ser till att de människor som kommer hit har avtalsenliga löner, att de jobbar under riktiga villkor. Detta ska då göras för att skydda de människorna. Under den tiden fixar vi fram instrumenten, så att vi kan spela musiken rätt. 100 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1 i betänkandet. har medborgare anledning att fira. Vi kan fira inträdet av de tio nya medlemsländerna, och vi får ett demokratiskt, fritt och enat efter det värsta sekel mänskligheten har skådat. Ja, vi har verkligen anledning att fira när vi hälsar våra grannar runt och i välkomna i vår gemenskap. Tyvärr har debatten om övergångsregler smolkat glädjen. Det har varit en mycket märklig debatt där alla riksdagspartier för inte särskilt länge sedan stod enade i bedömningen om att vi inte behövde några övergångsregler. Vi stod bakom statsministerns kritik mot de hårda övergångsreglerna i och . Men det var då. är det ett annat ljud i skällan. är tonfallet annorlunda. När vi i diskuterade vårt ställningstagande utgick vi från vår grundläggande värdering om alla människors lika rätt och värde. Det var där vi började, och alla människors lika rätt och värde gäller för oss alltid och alla. Den här debatten har på många sätt varit omtumlande också för mig. har jag mött så starka reaktioner, både för och emot förslaget. Det finns en osäkerhet om vad som händer härnäst, funderingar på vad som händer med den svenska välfärden, och det har inte varit en lätt debatt alla gånger. Det finns en stor oro, men framför allt har den här oron spätts på och götts av dem som har pratat om social turism. säger att vi måste skydda de medborgare som kommer hit och får jobb. Men, kära vänner, de har ju inte bett om det här skyddet. De har aldrig frågat efter denna omtanke som ger uttryck för. De vill ha öppna gränser och komma hit till oss på samma villkor som vi får rätt att komma till dem. Jag kan förstå att människor känner oro över brister i vår välfärd. Det saknas pengar till vården, till skolan, till polisen, till vägar. Ja, det saknas pengar till i stort sett allt möjligt . Det här möter väldigt många svenskar i vardagen, men det är viktigt att komma ihåg att det är våra hemmasnickrade problem. Det kan inte vara de människor som inte ens har satt sin fot här som rår för att inte vi har pengar till välfärden. Vi kan inte skylla på dem som inte ens har varit här för att inte vi får pengarna att räcka. Det är vårt eget problem, och det ska vi lösa själva. Jag tycker också att det är viktigt att se att vi faktiskt har stor nytta och stor glädje av människor som kommer hit och bidrar till vår tillväxt och utveckling. har vi 1 000 polska läkare i vårt land. Det är en tillgång. De tillför mycket. Och vi kommer att behöva många fler som kommer till oss och hjälper till att bygga . har en historia där många människor från olika länder har kommit till oss och hjälpt oss att bygga . Många företag är startade av folk som har kommit till oss av olika skäl. Det är inte stängda gränser som har utvecklat . Det är tvärtom. Det finns inte en viss mängd arbeten som vi ska fördela. Arbeten skapas av människor, av människors tankar och idéer. Då ska vi välkomna dessa tankar och idéer varhelst de må komma från. Sedan kan vi väl också komma ihåg att det finns ett och annat svenskt företag som beger sig till ett och annat land utanför gränser och nyttjar den låglönesituation som så många har pratat om här . Vad tycker vi om det, när svenska företag ger sig ut i övriga världen och får jobb? Jag tycker också att det är viktigt att fundera över hur vi ser på oss själva som medborgare. Tror vi att människor vill försörja sig själva eller tror vi att man vill leva på bidrag? Jag tror att de allra flesta vill göra nytta och försörja sig själva både i och i andra länder. Då måste vi också låta människor göra det, hitta drivkrafterna så att det blir möjligt. Och handen på hjärtat: Tror vi verkligen att medborgarna från de nya medlemsländerna skulle vara mer benägna att leva på bidrag än vi själva är? Dessa medborgare har ju knappt ens haft ett bidragssystem utan har i svåra tider faktiskt fått anstränga sig allt de har kunnat för att överleva och försörja sig själva. Regeringen har inte ens sina egna ambassader med sig när den redovisar underlaget för de här besluten. När ambassader för de olika medlemsländerna redovisar läget visar de samfällt att risken eller chansen, beroende på hur man ser det att människor skulle komma hit i stora mängder är väldigt liten. De som har störst benägenhet att röra på sig är faktiskt de som är mest välutbildade. Jag tycker att vi har anledning att fundera över det. Jag är också glad över att det finns en tydlig majoritet mot övergångsregler, och jag hoppas att det kommer att visa sig i voteringen. Det är en viktig signal som nu har möjlighet att skicka till våra grannar; att är ett land som välkomnar utvidgningen, som välkomnar de nya medborgarna och som inte tänker acceptera att delas in i ett A-lag och ett B-lag. Det innebär förhoppningsvis också att vi kommer att slippa de övergångsregler som och andra länder har hotat att införa mot de gamla EU-medlemmarna så att inte bara nya EU-medborgare kan arbeta i utan också svenskar kan arbeta i , , och . Jag hoppas att vi tillsammans kan göra till både ett fredens och den ekonomiska utvecklingens innanhav. Jag ser fram emot att vi verkligen har fri rörlighet inte bara för kapital, varor och tjänster utan framför allt för människor, och för alla människor. Jag vet att vi har mycket att lära av varandra. Jag vet att de nya medlemsländerna och deras medborgare har mycket att lära oss: att vi måste kämpa för frihet och demokrati och att vi kan få en framtidstro och nya förhoppningar. De kan lära oss om entreprenörskap och engagemang. Jag är helt säker på att de kommer att tillföra ny energi i Europasamarbetet. Utvidgningen är inget hot. De nya medborgarna är inga sociala turister. Beslutet är ett viktigt besked om att samma rättigheter och samma skyldigheter gäller lika för alla unionens medborgare. Det handlar om människors lika rätt och värde. Låt oss öppna våra hjärtan, våra sinnen och våra gränser för de människor som tydligt har slagits för fred, frihet och demokrati. De är våra vänner, och vi har anledning att fortsatt uppmuntra dem i deras kamp för förbättringar. Ett nej till övergångsregler är inte en seger för eller någon annan. Det är en seger för de nya EU-medborgare som kommer att behandlas som jämlikar, åtminstone i vårt land. Det är en seger för humanism och förnuft och en seger för ett enat med helt nya möjligheter. Jag hoppas få dubbla anledningar att fira den stora och fina sak som händer med EU-utvidgningen. 101 () replik: Jag skulle vilja ställa några frågor till med anledning av att hon säger att vi har sett till att svenska företag flyttar till utlandet och med det också får de anställda att jobba till lägre löner. Det har varit en svensk hållning, inte minst från fackföreningsrörelsen, att bejaka företag som vill flytta till andra länder för att strukturförändringar i samhället möjliggör detta. Men det som också har varit viktigt är att vi ska konkurrera på vissa villkor, som att vi ska ha relativt höga löner och goda arbetsförhållanden och att det ska gälla alla. Jag undrar över vad menar i sitt anförande när hon säger att vi ska släppa in folk över gränserna så att vi kan få in arbetskraft som kan jobba billigt. Jag uppfattade att sade så. Så min fråga är: Är det hållning att man ska kunna jobba på arbetsmarknaden i i lönedumpande syfte? 102 () replik: Jag tror att det är bra med bra löner. Jag tror att det är bra med goda arbetsvillkor. Jag tror att det är det som gör att vi kan konkurrera på världsmarknaden, och det har också visats . Vad jag vill visa på är att det här går i båda riktningarna. Vi ska inte tro att det bara är människor som kommer från andra länder och, som det heter, tar jobb från svenskarna. Det är också så att när vi är ute och gör affärer i övriga världen kan det också betraktas som att vi tar jobb från andra. Jag tror att vi kan konkurrera med övriga världen för att vi har hög utbildning, för att vi har goda arbetsvillkor, för att vi har kunniga arbetare. Jag kan känna mig trygg i förvissningen att det är precis det som kommer att klara den svenska konkurrensen framöver. Jag tror också att det finns många som kommer från de nya medlemsländerna som har kunskap, som har erfarenhet, som har god arbetsförmåga och som kommer att bidra till utveckling. Det är precis den här kopplingen med att vi går över gränserna som är det viktiga som kommer att utveckla ekonomin också i . 103 () replik: Om det där är vi överens. Det är detsamma som det som övergångsreglerna innebär. Man ska göra en ansökan i sitt hemland så att man verkligen jobbar med det som vi ser som viktigt, att man har kollektivavtalslöner, alltså löner som motsvarar kollektivavtalet, att man har ett varaktigt arbete och så vidare. Det är detta som är oerhört viktigt. Men sade inte så tidigare och svarade inte på min fråga. Jag kan citera också: vill ge utländska företag chansen att konkurrera i med låga löner. vet vi att det som står i tidningen inte alltid är rätt citerat, men det är därför jag ställer frågan. Vill att konkurrensen i ska ske med lönedumpning? 104 () replik: Om vi har öppna gränser, om vi har en global värld, så konkurrerar vi vare sig vi vill det eller inte. Det gör vi . Vad tanken om övergångsregler handlar om är huruvida du vill värdera de människor som kommer från de här länderna annorlunda än människor från övriga . Det är det övergångsreglerna handlar om. Det är ingen omsorg om några arbetare. Den friseringen av er argumentering har kommit nu på slutet. Vad det handlar om är att ni tror, precis som uttryckte i början, att det kommer människor från de här länderna som vill leva på stöd och bidrag och nyttja våra socialförsäkringssystem. Sedan, när ni har fått backning på den argumenteringen, har ni börjat prata om att ni värnar arbetarna. Det är inte alls detta det är fråga om. Låt oss se att det är en öppen och global värld. Låt oss se att de här människorna, precis som vi som bor här i , vill tillföra något ekonomiskt och bra. De är lika intresserade av det som arbetare är. Det är därför vi ska ha de öppna gränserna. Det är därför vi ska ha generositeten. Det är därför som jag tror på den nya öppenheten och absolut avvisar övergångsregler. För detta är diskriminering. Detta handlar om att vi inte värderar människor lika. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2003/04:SfU15 Särskilda regler för arbetstagare från EU:s nya medlemsstater (skr. 2003/04:119). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) 7 § Äktenskap, partnerskap och samboende 105 REZENE TESFAZION (s): Vi kommer att debattera lagutskottets betänkande 2003/04:LU22. I betänkandet behandlar utskottet knappt 100 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /03 som främst gäller lagstiftningen om äktenskap, partnerskap och samboende. Med bifall till två motionsyrkanden förordar utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning för att utreda något som en könsneutral äktenskapslagstiftning. Övriga motionsyrkanden avstyrks i huvudsak med hänvisning till tidigare ställningstaganden och pågående arbete. I betänkandet finns 19 reservationer och 7 särskilda yttranden. Härmed lämnar jag över ordet till debattörerna. 106 (): Jag börjar med frågan om äktenskap och partnerskap. Det här betänkandet innehåller ju en del annat också. Den goda idén hur land ska byggas utgår från att alla människor är unika och har lika värde. Det är ur detta friheten härleds. Det handlar om varje människas rätt att med hänsynstagande till andra bygga framtiden efter egen vilja liksom varje människas rätt att utveckla sina personliga egenskaper. Kampen för dessa värden, för det värdiga och personligt formade livet måste vara kompromisslös. Så står det i början av det moderata partiprogrammet. Det genomsyrar naturligen vårt ställningstagande också i fråga om könsneutral äktenskapslagstiftning. har det gått ungefär partnerskapslagen infördes. har det framförts kritik dels när det gäller särlagstiftningen som sådan, dels när det gäller olika begrepp, som till exempel begreppet registrering, och dels när det gäller en del materiella skillnader mellan äktenskapsbalk och partnerskapslag. Det gör att vi moderater nu ställer oss bakom en utredning som beaktar sådant som talar såväl för som mot en könsneutral äktenskapsbalk. Att frågan engagerar inte bara lagutskottet visar sig i alla brev och mejl som vi var och en har fått till våra egna adresser och som också till stor del har kommit till kansliet. De senaste noteringarna var att det hade inkommit 1 303 diarieförda brev och mejl för en könsneutral äktenskapslagstiftning och 31 002 mot en könsneutral äktenskapslagstiftning. Dessutom överräcktes i går en pärm till mig och vice ordföranden från en grupp från med drygt 5 600 underskrifter mot en könsneutral äktenskapslagstiftning. Jag har läst igenom protokollet från debatten här i kammaren när den då blivande partnerskapslagen diskuterades. Det är min innerliga förhoppning att dagens debatt blir mer nyanserad och befriad från en del övertoner som förekom då. Man kan ju le lite åt vissa uttalanden. sade till exempel: Någon undrar om detta är första steget. Jag kan bara svara för mig och för det socialdemokratiska partiet: Detta är steget. Det är inte det första steget. Med mycket knapp majoritet gick förslaget till partnerskap igenom. De som var emot bland annat var det till stor del av formella skäl. Det kan vara av intresse att se hur lagen har fallit ut. Vid utgången av hade totalt 1 743 män och 1 145 kvinnor registrerat partnerskap. Vid utgången av 2003 var drygt tre miljoner män och kvinnor registrerade som gifta. Sedan lagens tillkomst 1994 har upp till knappt 200 par registrerat partnerskap , drygt en fjärdedel så många har avregistrerat sina förhållanden . En lag som partnerskapslagen är naturligtvis inte till bara för att skapa juridisk klarhet i ett förhållande. Den är också ett medel för att förstärka och betona ett långsiktigt parförhållande innehållande de känslor av kärlek, omtanke, ömhet, lojalitet och omsorg som vi alla förhoppningsvis känner igen. När det gäller värderingar av homosexualiteten och den diskriminering som många som har hört av sig till oss talar om är verkligheten mer komplex. Ingen tror väl på allvar att lagstiftningen kommer att lösa diskrimineringsproblemen. I så fall borde vi inte ha några problem eftersom vi har både en diskrimineringsombudsman, en HomO och sambolag som är könsneutral. har jag till och med fruktat att diskussionen som har förevarit, inte minst , har varit kontraproduktiv och till nackdel för dessa i viss mån utsatta människor. Jag hoppas innerligt att jag har fel på den punkten. När det gäller just denna del är vårt moderata ställningstagande tydligare än utskottets majoritets. Vi menar att begreppen äktenskap och partnerskap ska hållas åtskilda. Vi ser det som två lika värda storheter. Begreppet äktenskap är inte bara ett ord, utan det rymmer i sig värden i kraft av att det har använts så . Det rör sig om till exempel det religiösa, kulturella och humanistiska innehållet. Vi betonar att det ändå bör utredas om denna åtskillnad mellan äktenskap och partnerskap kan innefatta någon form av diskriminering eller kränkning. Vi menar vidare att utredningen inte ska pröva så kallat civiläktenskap. Vi tycker att dagens ordning där äktenskap kan ske i , annat trossamfund eller borgerligt ska bibehållas. Samma ordning bör gälla för partnerskap, men där menar vi att respektive trossamfund i enlighet med den religionsfrihet vi har i riket, utan inblandning av politisk styrning själv ska avgöra vilka vigslar som är förenliga med respektive trossamfunds trosuppfattning. För att ytterligare stödja detta vårt särskilda yttrande kommer vi moderater att under omröstningen lägga ned våra röster.