prot · GR0977 · 2004-03-04 00:00:00 — När det gäller fastighetsförvärv enligt jordförvärvslagen delar jag den oro som reservanterna i , uttrycker om förvärv av skogsfastigheter i glesbygd. Jag instämmer inte heller i jordförvärvsutredningens förslag om att slopa glesbygdsbestämmelserna. För mig är det självklart att boende och brukande av en skogsfastighet är ett viktigt inslag för glesbygdens överlevnad och möjligheter till arbetstillfällen. Eftersom en proposition är aviserad finns det inte någon anledning att reservera sig. När det gäller den mycket speciella frågan om rätten till fritt bete för fäbodbrukarnas djur står jag bakom reservation 11. Ägofredslagstiftningen ska inte avvecklas om den kommer att ersättas av en lagstiftning som försämrar den fria betesrätten. Det skulle göra det svårare för fäbodbrukarna att fortsätta med sin verksamhet, eftersom EU kräver att fäbodbrukarna kan garantera att ett fritt bete finns för att över huvud taget få syssla med sin verksamhet. Det enda nya i betänkandet är ett tillkännagivande om en utvärdering av ersättningsreglerna i expropriationslagstiftningen. Socialdemokraterna går borgerligheten till mötes och vill tydligen tillåta mer av spekulativa inslag i samband med markförvärv vid expropriation. Marknadskrafterna och vinstintressena ska få gå före samhällsnyttan och skälighetsprincipen. Den socialdemokratiska ideologin verkar nu överges på detta område. Varför sker nu detta, kan man undra? Troligen handlar det om kohandel med borgerligheten och ett sätt att vilja forcera utbyggnaden av 3 G-master i landet. Det krävs troligtvis en förändring av lagstiftningen på ledningsrättens område för att göra den möjlig. Jag tror att det är vad majoriteten är ute efter. Det är en förändring som är specifikt kopplad till just expropriation för ledningsrätt. Majoriteten verkar tyvärr inte ha läst vad kom fram till, nämligen att det är olämpligt att införa särskilda ersättningsprinciper för speciella ändamål. Det kan leda till stora gränsdragningsproblem. Det verkar också som om det finns en tro på att särskilda regler ska kunna gälla när det handlar om expropriation för privata intressen jämfört med kommunala intressen. Jag tror inte att det är möjligt, inte minst utifrån ett EU-perspektiv. erfarenheter när lagstiftningen var annorlunda formulerad har mynnat ut i att markägare överkompenserats. Det ledde också till att kommuner i sin planering styrdes till områden som kunde förvärvas utan expropriation trots att de områdena var sämre lämpade för det man hade tänkt göra. vill inte heller medverka till att ytterligare driva upp markpriserna. Det är illa redan som det är . Regler som leder till överkompensation påverkar dessutom prisbilden på den fria marknaden i höjande riktning och ger negativa effekter på samhällsutvecklingen i stort. Det vore klädsamt om Socialdemokraterna kunde tydliggöra avsikterna med denna utvärdering. Vad vill ni åstadkomma, och vilken samhällsnytta kommer det att leda till? Med detta yrkar jag bifall till reservation 10. 212 () replik: Socialdemokraterna kan säkert sedan svara för sig själva. Jag kan bara tala om hur vi i ser på ersättning vid expropriation. Jag tycker att tar till lite övertoner. Varför skulle det leda till överkompensation? Vad vi talar om är en rättvis kompensation ur vår sypunkt. Det var så pass länge sedan man ändrade reglerna. Det står i skrivningen att det var , och jag antar då att det är sant. Det har hänt mycket . Det är inte för tidigt att se över reglerna. När det gäller att man i inte ville ha en speciell ersättning för ett speciellt ändamål är det precis det som gör att vi hävdar att man ska se över hela ersättningen. Det är därför som vi har ställt oss bakom dessa skrivningar och tycker att de är bra. 213 () replik: Det är nog bättre att Socialdemokraterna förklarar vad de vill med utredningen. Det är ganska märkligt. I utredningar brukar man tydliggöra vad man vill åstadkomma med utredningen. Det är otroligt illa skrivet och dåligt underbyggt. Det är klart att det har ett syfte. får väl förklara för mig vad det handlar om. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får påminna om att replikskiftet gäller .) Det förstår också jag att det gör. När det gäller synpunkter vill jag hävda att rättvisa och rättvisa inte står för samma grundsyn. Där tror jag inte att vi kommer överens. Det ni vill göra i frågan är egentligen att man som markägare ska få sig till livs förväntade vinster på byggd mark. Var kommer markpriserna i att hamna när det ska byggas om vi ska använda den principen i alla sammanhang? Vad kommer det att leda till? Vem får betala? För oss är det givet vad som kommer att hända. Ni vill vara med om att trissa upp markpriserna i olika sammanhang, och tydligen i alla sammanhang enligt syn på detta. 214 () replik: Jag inte förvånad över, och jag höll på att säga att jag nästan är glad för, att vi har olika uppfattningar och olika utgångspunkter när det gäller ersättningen. Vi har från sida utgångspunkten att det är den enskilde som utsätts för tvång och bör ha en rimlig ersättning för detta. Vi talar inte alls om någon överkompensation. Hur det ska gå till är egentligen vad utredningen får visa. Hur man ska dela vinster och så vidare har vi inte riktigt klart för oss. Men vi tycker ändå att det är rimligt att den enskilde får vara med och ta del av att marken har ett värde för ett visst ändamål. 215 () replik: Man får betalt för marken . Dessutom utgår ersättning för personlig skada som kan bero på olika saker. Det kan till exempel vara att man får lägga ned en rörelse eller lider skada på annat sätt. Dessutom utgår ersättning för hela förfarandet med expropriationen även om det skulle vara överklagan och annat. Jag menar att man redan får den ersättningen . Det talar om är: Vad kan man få ut mer? Vad kan man vinna på det? Det är avkastning och mer spekulation i mark. Det är inte vänsterpolitik, men det är folkpartipolitik. Det ska bli intressant att höra om det också är socialdemokratisk politik. 216 (): Den här debatten gäller fastighetsrättliga frågor med mera. Jag tänkte tala lite grann kring ämnet med mera. Det regionala självstyret måste ges ett reellt innehåll. Regionala organ har de största möjligheterna att skapa tillväxt. Från ser vi det som naturligt att kraften kommer underifrån, helt i enlighet med federalismens principer. Det regionala självstyret stärker demokratin, det stärker verksamheten på regional och lokal nivå och det stärker landet i sin helhet i och med att tillväxtbegreppet ges ett reellt innehåll. besked behövs från regeringen för att vi ska kunna gå vidare i regionaliseringen av . Försöksverksamheter är som ordet säger försök. Ingen som bor i områdena tror att försöken kommer att upphöra. Det är en verksamhet som har kommit för att stanna. Det är alltså dags att verkligen visa att man sätter ned foten och agerar. Från tror vi på folket. Vi tror på ett aktivt folkstyre, och vi tror på den drivkraft som den regionala nivån har i samarbete med den lokala nivån. Det är på den nivån som politiken får ett ansikte. Det är här folket märker av de beslut som bland annat fattas i den här lokalen. Det är här vi måste stärka verksamheten och det demokratiska arbetet för att debatten om tillväxten ska vara trovärdig. Ett aktivt folkstyre innebär att såväl ansvar som befogenheter finns i den beslutande församlingen. Det innebär en regional nivå som är direkt vald, som har beskattningsrätt och som verkligen styr över regionens verksamhetsgrenar. En regionalisering innebär också att de små kommunerna stöttas. Det är alltså inte en fråga om kommunsammanslagningar när man inför det här systemet, utan det är en fråga om ett reellt folkstyre. I modellen läggs givetvis också landstingen ned. Den landstingskommunala verksamheten förs över till regionerna. Hur vården ska bedrivas i egen regi eller i andra alternativa driftsformer är upp till de folkvalda församlingarna i regionerna att bestämma, och inte en fråga för riksdag. Det här innebär att regeringsform, kommunallag, vallag och indelningslag måste ses över. Jag ska ta ett exempel där en regional förändring skulle lösa många problem. Här finns ett samarbete inom ramen för . Inom rådets område finns problem i form av vård, infrastruktur och tillväxt. Ingen kraftsamling sker i området i och med att vi har ett antal län som vart och ett sköter sin verksamhet. finns det propåer från ett antal kommuner som vill byta län, det vill säga flytta över till något annat, och tror att det skulle lösa problemet. Det gör det också för någon part, och det innebär problem för någon annan part. En snabb regional förändring där län som , , och förs till en region med sikte på att även ska tillhöra regionen skulle lösa många problem. Det är problem som många människor i området kräver en lösning på. Det är ändå utifrån människornas behov och vilja som vi har att agera i den här församlingen sett i ett övergripande perspektiv. Det är ett övergripande perspektiv som vi i den här kammaren har att anta. En förändring som innebär en ökad regionalisering är en lösning på problemen i i likhet med vad det är för andra ställen i landet utifrån deras förutsättningar. Jag yrkar därmed bifall till reservation 12 under punkt 11. För att vinna tid yrkar jag icke bifall till de övriga reservationerna, även om vi givetvis står bakom dem. Jag har några kommentarer till den centermotion som finns om ersättningsreglerna i samband med expropriationslagen. Motionen har behandlats välvilligt. Det är bra att en utvärdering sker på området så att avarter tydliggörs. Användandet av lagstiftning för att expropriera eller att inskränka nyttjanderätt måste hanteras varsamt. När och om det ska ske ska det hanteras på så sätt att ersättningsregler klargörs i förhand och utbetalas möjligt. Jag blir något förvånad över den debatt som fördes här tidigare när man diskuterade att det var en överkompensation. Tyvärr har det varit en klar underkompensation när expropriering har skett. Därför måste en förändring och en översyn ske. Från kommer vi att följa den utvärdering som sker. nöjer vi oss med att på den punkten yrka bifall till utskottets förslag. 217 (): Som vanligt behandlas bostadsutskottets intressanta och viktiga betänkanden i . Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 1, som , står bakom. Jag har bara fått lite svar på varför inte och Vänstern står bakom den, men det kanske kommer mer . Det är naturligtvis beroende av vad som händer med utredningen. Jag är dock lite ängslig för den eftersom säger att glesbygdsbestämmelserna ska slopas. Det är det som vi vänder oss emot; det är lika bra att göra det klart med en gång innan man tar itu med det här. Betänkandet bereds i , och är också inblandat eftersom det finns en hel del som avser skogsvårdslagen. Jordförvärvslagen ska gagna glesbygden. Så är det tänkt, men det gör den inte. Den kan enkelt utnyttjas för snabba skogsklipp. Personer med pengar och lite fräckhet blåser lätt de bofasta på både jobb och inkomster. Detta är ett utdrag ur en Folkpartimotion. När jag jämför förra årets bostadsutskottsbetänkande /03:BoU8, Fastighetsrättsliga frågor med årets ser jag att de är förvillande lika. Men det finns några skillnader, bland annat att inte stöder den m-reservation som man gjorde förra gången. Den handlar om jordförvärvslagen. Kanske beror det på att några folkpartister har en sådan utomordentligt fin motion själva om jordförvärvslagen. Där hänvisar man till skogsklippen, som har upprört så många människor. Hur kan ett par personer i storstadsboende i stort sett bosätta sig i en postlåda och avverka all den skog som man har förvärvat på det här viset? Det är mycket märkligt. Sådant här måste stoppas på något vis. Det gör man inte genom att ta bort glesbygdsbestämmelserna. Man hänvisar i utskottsbetänkandet till att departementet arbetar med en beredning för att ta fram förslag om förändringar i jordförvärvslagen med ändamålet att komma till rätta med problematiken med skogsklipparna. Avsikten är att efter en remissomgång lägga en proposition på bord . Men gäller det jordförvärvslagen, och den ska inte försämras på det sätt som utredningen har föreslagit. Därför yrkar jag bifall till motionen. Jag undrar lite grann över en sak. Kör för att man gör en utvärdering av expropriationslagstiftningen den är i alla fall . Men jag är lite fundersam över syftet. har det kommit fram lite här om varför man vill göra det här. Har det med ledningsrätten att göra? Det vet inte jag, men jag tänker på de privata överenskommelserna och avtalen som ger så otroligt höga arrenden för att få sätta upp en mast. Det handlar om ! Ersättningen enligt expropriationslagstiftningen är ju en engångsersättning. Om den är väldigt låg förstår jag att man absolut inte vill ha någon expropriation. Men om man kan höja expropriationsersättningen hoppas jag att man kommer fram till att slutresultatet i alla fall blir betydligt lägre än de avtal som man på frivillig väg tecknar . Vi i är misstänksamma mot detta, och vi ser att man inte använder sig av försiktighetsprincipen, som vi i alla sammanhang hävdar att man ska använda. sätter man upp överallt för att vi ska få en av få efterfrågad tjänst i våra mobiltelefoner. När det gäller en markägare som säger sig vara emot detta men ändå blir utköpt eller hyr ut sin mark för kan man förstå att det kan vara en läpparnas bekännelse. Man kan säga sig vara emot att det sätts upp överallt, men det är klart att 70 000 ändå är 70 000! Vi måste verkligen se upp med vad detta leder till. Jag har ingen reservation om det här, utan det är som har det. I och för sig vill jag se vad man kommer fram till i utvärderingen. Det ska bli mycket spännande. 218 () replik: Jag hade egentligen inte tänkt gå upp här, men eftersom var lite osäker på var står får jag försöka ta det igen. Det är inte så märkligt att vi inte är med i den där reservationen eftersom vi har motsatt uppfattning. Det var det jag sade i anförandet också, att vi i det beredningsarbete som pågår utgår från att glesbygdsbestämmelserna slopas i jordförvärvslagen. I reservationen står det ju tvärtom, att den inte ska slopas. Så det kan vi väl utreda. Jag har stor respekt för den motion som har väckts om problemen med skogsklippare. Vi kan också se de problemen. Men vi anser inte från vår sida att det är genom att skärpa reglerna man ska lösa det. De har ju visat sig verkningslösa förut. Det kan nästan vara tvärtom, att det är lagstiftningen som har drivit fram detta i många lägen. Jag delar egentligen uppfattning. De har ju lagt fram en motivreservation. Vi har ungefär en likartad uppfattning, men vi har ändå uppfattningen i detta läge, med tanke på det beredningsarbete som pågår, att det blir detta resultat. 219 () replik: Jag tackar för det. Jag ser att det var en liten förbättring från det ena året till det andra som jag ser det. Jag kan väl få ha den uppfattningen om er förändring. Det där med boplikten uppmärksammade jag också. Det stämmer ju inte, och jag förstår att ni inte kunde vara med på det. Men jag ser ändå att ni inte var med på . Det var bara det jag noterade. Alla bidrag mottages med tacksamhet. 220 () replik: Jag får låta ha vilken uppfattning som helst om vad vi tycker och tänker, men jag försöker åtminstone förklara hur det ligger till. Om det upplevs som positivt eller inte får vi lämna därhän. 221 (): I det här betänkandet behandlar bostadsutskottet motioner som är väckta under den allmänna motionstiden . Det gäller fastighetsförvärv, kommunala förköp, tomträtt och expropriation. Även en fråga om länsindelning vid bildande av nya regioner behandlas. Som vi har hört tidigare föreslår utskottet att gör ett tillkännagivande till regeringen. Tillkännagivandet avser en utvärdering av expropriationslagens ersättningsregler. I övrigt avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottet har tidigare behandlat expropriationslagens ersättningsregler. hänvisade utskottet till det arbete som bedrevs inom 2002 års ledningsrättsutredning. Den utredningen har lämnat sitt slutbetänkande. Utredningen säger att det finns starka skäl för en övergripande översyn av reglerna om ersättning vid expropriativa ingrepp, men att en annan form av ersättningsprincip i ledningsrättslagen är en reform som kräver betydligt mer ingående överväganden än vad som har rymts inom ramen för utredningens uppdrag. De nuvarande ersättningsreglerna är . Utskottet har tagit fasta på vad utredningen sagt. Med hänsyn till att reglerna alltmer kommit att användas även av privata aktörer som driver sin verksamhet i vinstsyfte anser utskottet att en utvärdering behöver göras för att se hur reglerna fungerar och om de leder till rimliga resultat för den enskilde. Därför har vi gjort tillkännagivandet till regeringen. I en reservation vänder sig , som vi hörde, mot det tillkännagivande som utskottet gör. tycker inte om det. Men de stänger inte dörren helt och hållet eftersom de säger att det kan finns skäl att under den fortsatta beredningen återkomma till en eller annan fråga om ersättningsreglernas utformning. Övriga motioner handlar om expropriation. Där gäller det ändamålet för expropriation. Där anser utskottet att lagen gör en lämplig avvägning mellan olika intressen och att lagen behövs som ett redskap för stat och kommun för samhällsutvecklingen. Det anser inte och , som i en reservation vill begränsa expropriationsmöjligheterna. Utskottsmajoriteten delar dock inte den uppfattningen utan anser att stat och kommun kan göra de avvägningar som behövs. På flera områden pågår utredningar eller beredningar i . Så är det när det gäller jordförvärvslagen. Där vill , ha en skärpning av lagen. De vill ha en kraftig omarbetning. Det skulle innebära en ny utredning. har också en reservation, men de talar om att de inte alls delar de synpunkter som har kommit fram i motionerna. Utskottsmajoriteten anser att det är lämpligt att vi avvaktar resultatet av det arbete som pågår inom . Nästa fråga, fru talman, gäller hur man ska förhindra att permanenthus köps och ombildas till fritidshus. Här finns det motioner från socialdemokrater, folkpartister, kristdemokrater och centerpartister. Åsikterna går isär. I en gemensam reservation har , enat sig om att inte ha någon reglering som ska styra var människor ska få bo. De motsätter sig boplikt. vill att ändras så att kommunerna ska kunna avsätta områden för enbart permanentbostäder. Den utredning som pågår om översynen av har från regeringen fått två skrivelser, bland annat en från kommun. Det finns förslag om övervägande av frågan om lagstiftning som kan medge planläggning av områden endast för permanentboende. De vill också att en försöksverksamhet med sådan planläggning ska inledas. Det här är frågor som kräver ordentliga överväganden. Utskottsmajoriteten anser att inte nu ska ta ställning i sak utan avvakta arbete. Ägofrihetslagstiftningen handlar om möjligheten till fortsatt fäboddrift. Här finns det redan två utredningar som bereds inom . I en reservation säger och egentligen samma sak, att utredningens förslag ska beredas vidare. Vi är således överens, och utskottsmajoriteten anser att vi ska avvakta den beredning som pågår i . Det jag nu har redovisat handlar om reservationerna 1, 2, 3, 4, och 5, där utredningar gjorts och beredningar i departementen pågår. Övriga reservationer gäller frågor av mer ideologisk karaktär, där synen på vad samhället ska göra och friheten för ägandet står mot varandra. Så är det när det gäller den kommunala förköpsrätten, tomträttsinstitutet och friköp av tomträtten. Majoriteten anser att den kommunala förköpsrätten är ett av flera instrument för bebyggelseutveckling och samhällsutveckling. Detsamma gäller tomträttsinstitutet. Det är viktiga instrument för kommunerna för att hålla tillbaka boendekostnaderna. Utskottet anser att det ska vara kommunernas eget val om de vill använda sig av tomträttsmöjligheterna och om de vill erbjuda friköp av tomträtter. I skilda motioner från , vill partierna begränsa för kommunerna när det gäller tomträttsmöjligheterna. Jag undrar om, och varför, de vill ta bort det kommunala självstyret i de här frågorna. I reservation 7, från och , står det: Det är oförsvarbart att på rent ideologiska grunder behålla ett markpolitiskt instrument vars konsekvenser förhindrar ett spritt enskilt ägande. Här är den ideologiska linjen tydlig. För oss socialdemokrater är det viktigt att kommunerna har instrumenten och möjligheterna att planera boende och samhällsutveckling. Kommunerna ska ha möjlighet att hålla tillbaka boendekostnaderna genom att upplåta mark med tomträtt. Om en kommun vill låta kommunmedborgarna friköpa sina tomter ska det vara kommunens eget val. Planering, samhällsutveckling, möjlighet att hålla tillbaka boendekostnader och kommunalt självstyre är frågor som vi socialdemokrater av ideologiska skäl värnar om. har vi frågan om länsindelning. Motionen och reservationen handlar om ökat regionalt självstyre men tar också upp en mängd lagar som behöver ses över. Det är regeringsformen, kommunallagen, vallagen, indelningslagen och även grundlagen. Det som framförts är också att bildandet av nya regioner bör föregås av folkomröstning.Konstitutionsutskottet behandlade under förra liknande frågor och hänvisade till att den försöksverksamhet som pågår och den nya lagen om samverkansorgan ska följas upp och utvärderas. säger också att vi ska avvakta erfarenheter från pågående regionala verksamheter och inte nu ta ställning till förslag. Utskottet hänvisar också till den pågående utredningen i . Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på reservationerna. 222 () replik: är fortfarande skyldig mig ett svar. Vad vill ni åstadkomma, och vilken samhällsnytta vill ni åstadkomma? Motiveringen var inte heller fullödig eftersom du faktiskt glömde det som utvärderingen ska bygga på. Det står längst ned på s. 13: Vad utskottet nu anför bör som sin mening ge regeringen till känna. Förslagen lämnas med anledning av motionerna m, c, fp. Vad står det i dem då? Där står det bland annat att man ska få ersättning för fastighetens fulla marknadsvärde samt de kostnader och intäktsbortfall som kommer. Enligt förslaget ska presumtionsregeln avskaffas. Motionsförslaget avser främst att den förhärskande skadeprincipen bör överges. Man ska i stället närma sig de principer som gäller avstående av mark på frivillig väg. Alltså en ren marknadsprissättning. Då blir fortfarande frågan: Vad vill Socialdemokraterna med den här utvärderingen? Ni har inga egna åsikter och egna tankar. Allt bygger på de borgerliga partiernas motioner. 223 () replik: Det är som säger, att det är en utvärdering av expropriationslagens ersättningsregler som vi vill ha. Vi har inte sagt vad vi vill ha ut av utvärderingen. Visserligen ligger motioner till grund för detta. Men det är inte dem vi har yrkat bifall till. Vi ser att det är en gammal lag. Utredningen som har tittat på detta inom sitt begränsade område har sagt att det behövs en ytterligare översyn. Det är det vi har nappat på. Som jag sade förut tror tydligen inte heller att den här lagen är alldeles tillfyllest som den är , utan kan tänka sig att det kan finnas skäl att under den fortsatta beredningen återkomma till en och annan fråga om ersättningsreglernas utformning. Det innebär, som jag läser det, att lämnar dörren öppen för att det kan bli förändringar, likaväl som vi gör det. Men vi har inte tagit ställning till vilka förändringar som ska göras. 224 () replik: har kört in i en återvändsgränd. Jag har för en gångs skull varit med om att en vänsterpartimotion fått ett tillkännagivande. I vår kommer det tillbaka som en proposition till bostadsutskottet. Det är så det fungerar. Att tro att man inte ska bry sig om motionerna när man gör en utvärdering är mycket märkligt. Ska vi göra en översyn av den här lagstiftningen går man naturligtvis till väga på gängse vis. Man funderar över vilka direktiv en sådan utredning ska ha och vilka principer som ska gälla. Vi tänker inte vika från de principer som gäller för expropriation .