prot · GR09128 · 2004-06-15 00:00:00 — Om man inte kan se den medvetenheten lurar man sig själv. Det är bara om vi bygger på FN:s resolutioner som vi kommer att få verklig fred. Jag vill bara betona det: Det handlar om , och östra . Det här handlar inte om två jämbördiga parter. Det handlar om en stat som ockuperar och om ett folk som är ockuperat. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:512 om utvecklingen i 26 Utrikesminister (): har frågat mig vilka initiativ jag avser vidta för del och inom EU för att underlätta en politisk utveckling i demokratisk riktning när det gäller . har även frågat mig vilka initiativ jag är beredd att vidta för att understödja en positiv ekonomisk utveckling av som motverkar fattigdom och utplundring av naturrikedomar. är ett av fattigaste länder och uppvisar därtill en mycket skev fördelning av såväl ekonomiska resurser som politisk makt. För att komma till rätta med landets ekonomiska kris vill regeringen utvinna och exportera landets stora gasfyndigheter. Motståndet mot detta projekt var den samlande parollen bakom höstens våldsamma protestdemonstrationer som ledde till förre presidenten avgång. Den bakomliggande orsaken till oroligheterna står emellertid att finna i en kombination av djup fattigdom, arbetslöshet, ojämlikhet och exkludering av landets ursprungsbefolkning. Läget i landet har stabiliserats efter den nye presidenten tillträde. Men den ekonomiska, sociala och politiska krisen är fortfarande närvarande och inger oro . President har sedan sitt tillträde tillmötesgått oppositionen på en rad områden: En folkomröstning om gasexporten ska hållas . folk ska då ta ställning till fem frågor om ökat statligt inflytande över olje- och naturgastillgångar, ökning av skatterna för de utländska bolagen och hur vinsterna från gasexporten ska komma landets fattiga till del. Resultatet av folkomröstningen kommer att påverka den proposition om ny lagstiftning för olje- och gasfyndigheterna som president planerar att lägga fram för parlamentet efter folkomröstningen. President har även angett att en grundlagsstiftande församling kommer att sammankallas. Församlingen ska se över hela struktur och styre, inklusive landets författning. Det är ett mycket omfattande projekt. Avsikten är att församlingen ska inleda sitt arbete för att lämna sitt förslag till parlamentet . Det är således en ambitiös agenda president föresatt sig, och en mycket svår uppgift. Regeringen är obunden av partier, vilket gör den populär då det finns en djup misstro i mot de traditionella politiska partierna. Utan politisk bas ökar emellertid svårigheterna att få igenom förslag i parlamentet. Den ekonomiska krisen och spänningarna i landet tvingar också regeringen till en så gott som daglig krishantering. deltog jag i toppmötet i mellan och och . Ett centralt tema för toppmötet var social sammanhållning. I en gemensam deklaration från toppmötet åtog sig deltagande länder från både EU, och att bekämpa fattigdomen och att sträva efter ett mer rättvist och jämlikt samhälle. undertecknade EU och och övriga länder inom den Andinska gemenskapen ett avtal om politisk dialog och samarbete. Avtalets mål är att fördjupa förbindelserna mellan EU och Andinska gemenskapen genom en utvecklad politisk dialog och ett stärkt samarbete. Samarbetet omfattar områden såsom mänskliga rättigheter, demokrati, förebyggande av konflikter genom stärkande av demokratiska institutioner, integrerad landsbygdsutveckling, social utveckling och regional integration. är ett prioriterat mottagarland både för det svenska utvecklingssamarbetet och för EU:s bistånd till . Utbetalningarna från uppgick till totalt , vilket gör till EU:s största mottagarland i . Det svenska biståndet uppgår till ca . Det långsiktiga målet för det svenska utvecklingssamarbetet med är att bekämpa fattigdomen genom social utjämning, stärkt demokrati och stärkta demokratiska institutioner och en återhämtning av ekonomin. Jag tror att åtagande vid toppmötet i , tillsammans med och EU:s utvecklingssamarbete och andra insatser av det här slaget, kan bidra till att understödja en positiv ekonomisk utveckling i . På samma sätt hoppas jag att EU:s avtal om politisk dialog och samarbete ska underlätta en politisk utveckling i demokratisk riktning i . Då som framställt interpellationen anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 27 (): Jag får tacka utrikesministern för svaret. Ministern har en försiktigt optimistisk framtidstro vad gäller demokratiska och ekonomiska utveckling, och det är väl bra. Hon lutar sig i det här fallet en hel del emot avtalet mellan och . Avtalet är omfattande och handlar bland annat om stärkande av mänskliga rättigheter, demokrati, social utveckling och regional integration. Frågan är dock om denna optimism är befogad. Situationen i är verkligen allvarlig. Den stora fattigdomen kombinerad med en kolonial situation där amerikanska bolag anser sig ha rätt att ta för sig av landets naturtillgångar är ju ingen bra grund för demokratisk och social utveckling. President har gått med på oppositionens krav på folkomröstning om gasexporten, och den omröstningen ska hållas om allt går som det ska. Utifrån denna folkomröstning ska man lägga fram en proposition om en ny lag om olje- och gasfyndigheterna. Det är klart: Ser man bara dessa ord på papper eller hör dem uttalas så tycker man att det låter bra. Men i skenet av vad som händer i har man anledning att vara ytterst misstänksam. beslutade det bolivianska parlamentet om immunitet för amerikanska myndigheter och bolag. Det gäller alltså en immunitet som naturligtvis inget vanligt parlament skulle ge till någon annan stats myndigheter. , den amerikanska narkotikabekämpningsorganisationen, får alltså agera som de vill mot den bolivianska befolkningen utan risk för straff. Samma sak lär också gälla för CIA, som har en viss vana att agera i . Ett parlament som ger utländska kolonialmakter immunitet under rubriken måste vara hårt pressat, politiskt och ekonomiskt. Det är bra att både EU och engagerar sig i utveckling. Risken är emellertid att denna satsning på ca 500 miljoner mer blir som en kompensation för den utsugning av landet som bedrivs av amerikanska bolag. Det måste vara en oerhört svår situation för och för EU. Hur ska man agera i ett land som dels är fattigt och underutvecklat, dels kontrolleras politiskt, militärt och ekonomiskt av en stormakt och där en expeditionsministär är beroende av den stormakten? Jag antar att avtalet mellan och är till för att hjälpa landet ur dess koloniala beroende. Det skulle därför vara intressant att höra syn på beslutet om immunitet för amerikanska myndigheter och bolag. Hur förklarar utrikesministern att ett sådant beslut över huvud taget kan komma till stånd? Har godkänt avtalet mellan och ? 28 Utrikesminister (): Gasexporten är den enda kända faktor som skulle kunna lyfta ur landets svåra fattigdom. Naturgasfyndigheterna är så stora att den inhemska konsumtionen inte kommer att ta mer än någon procent av tillgångarna i anspråk. Därför finns det ett stöd för gasexporten men också för att det statliga inflytandet ska öka. Det är därför viktigt att komma till rätta med den misstro som har funnits mot den privatiseringsvåg som gick fram , som onekligen gynnade ett fåtal investerare. försöker, genom en besvärlig balansgång, åstadkomma en situation där man kan få ut ekonomiska fördelar av de tillgångar man har och göra det på ett sådant sätt att man inte skrämmer bort utländska investerare. Vad gäller immunitet för amerikanska intressen känner jag inte till att det finns något annat beslut fattat än det immunitetsavtal som finns i anslutning till den internationella domstolens verksamhet. 29 (): Det är precis som utrikesministern säger, att det är en på papperet ambitiös agenda som den nye presidenten har lagt fram. Det är dels en ändring av grundlagen, dels en folkomröstning. Man kan naturligtvis fråga hur det är möjligt att klara hem de här sakerna på ett acceptabelt och rimligt sätt. Är det möjligt för president att lägga fram ett förslag om ökat statligt inflytande över olje- och gastillgångarna? Hur ser motståndet ut? Kommer man att godta åtgärder som skulle kunna betyda att verkligen skulle få ordentliga exportinkomster, som landet naturligtvis behöver? Enligt de uppgifter jag har finns det en speciell immunitet för amerikansk militär och amerikanska bolag. Man kan naturligtvis fråga sig av vilken anledning en sådan kan komma till stånd. I det här fallet innebär det att amerikanska intressen finns överallt i och att man naturligtvis styr och ställer med den makten bakom sig. Vi vet också att flera av ministrarna i Mesas regering fanns med i den tidigare regeringen som blev avsatt men också har varit anställda i amerikanska bolag, bland annat . Om det nu har beslutats om den här immuniteten, på vilket sätt skulle och EU kunna agera för att få bort, ogiltigförklara en sådan immunitet? Det måste nästan vara en hopplös situation för både EU och att agera under sådana förutsättningar. 30 Utrikesminister (): Vad den kommande propositionen kommer att innehålla återstår givetvis att se. Men det finns en ambition uttalad att i det sammanhanget öka det statliga inflytandet över de tillgångar som landet har. Det är naturligtvis viktigt att det löftet uppfylls på ett sätt som är acceptabelt för dem som är oppositionella i landet. Det finns all anledning att följa utvecklingen därvidlag och ge stöd till för att åstadkomma en balanserad situation som främjar utvecklingen i landet vad gäller bekämpande av fattigdom. Det finns också anledning att säkerställa att den demokratiska utvecklingen i landet sker . När det gäller immuniteten är det frågan om immunitet i förhållande till den . Här har EU haft anledning att demarschera och få en förklaring. Det är den typen av avtal som har fått till stånd med en rad länder, även i . 31 (): Jag tackar för det klarläggandet. Det är klart att den immuniteten blir allvarligare i ett land som , som har så många andra problem. Syftet med interpellationen är att försöka öka intresset för situationen i över huvud taget. Fokus ligger på och . försvinner lite i bakgrunden. Det är egentligen ganska märkligt att inte svenska medier intresserar sig för och . Det gäller också situationen i . De franska dokumentärprogrammen om CIA:s arbete i världen borde också göra att man intresserar sig för vad som händer i . Det är viktigt att för sig själv men också i samarbete med EU agerar i . En metod att minska USA-dominansen och få till stånd en ekonomisk utveckling som gynnar också det bolivianska folket är att öka europeiska bolags investeringar i . Man kan anta att det skulle bli en annan sorts ordning ifall dessa bolag av rent kommersiella skäl använder sina egna metoder mot löntagare och mot länder man agerar i, som man är van vid. Det skulle förbättra situationen alldeles väsentligt. Jag vill avsluta med att understryka vikten av att agerar för att koloniala metoder upphör. och bör inte fortsättningsvis vara någon bakgård för amerikanska intressen. 32 Utrikesminister (): Det är helt riktigt att även de latinamerikanska länderna har ett intresse av att stärka sina relationer till resten av världen. Man känner ett starkt beroende av . Det är ett naturligt sådant och i många avseenden ett värdefullt beroende. Men man vill naturligtvis utvidga sambanden även med . Det är en del av bakgrunden till det toppmöte som ägde rum i . Även europeiska företag drivs av vinstintressen och är beroende av en stabil och förutsägbar miljö för att vilja investera. Här kan naturligtvis bidra till ett gynnsamt investeringsklimat genom att främja en mer jämlik fördelning av landets resurser och också klarlägga vilka regler som gäller för utländska investeringar och garantera rättssäkerhet. En annan viktig sak som diskuteras, inte bara med utan med flera av de latinamerikanska länderna, är att effektivisera bekämpandet av korruptionen i länderna. Allt detta främjar naturligtvis intresset från omvärlden, och det finns anledning för oss i att tillmäta ett större intresse. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellationerna 2003/04:511 och 534 om situationen i 33 Utrikesminister (): har frågat mig vad jag avser att göra inom EU och FN för att förmå att upphöra med obstruktionerna mot FN och Polisario att få till stånd en lösning om framtid, förmå att anta Bakerplanen och att upphöra med sina brott mot mänskliga rättigheter samt vad jag gör för att öka det politiska stödet för Polisario och öka det humanitära stödet till de västsahariska flyktinglägren i . har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att verka för att FN:s säkerhetsråds resolution efterlevs och för att bidra till en fredlig och demokratisk lösning av konflikten om . Jag besvarar båda interpellationerna i ett sammanhang. Den ser allvarligt på . Den hämmar utvecklingen i och bidrar till att försämra den säkerhetspolitiska situationen i en redan orolig del av världen. Den har också skapat allvarliga humanitära problem. FN har en central roll i hanteringen av konflikten, och den har gett FN och generalsekreterarens personliga sändebud sitt fulla stöd i strävandena att hitta en politisk lösning. Det är därför ett bakslag att nu meddelar att han lämnar sitt uppdrag som sändebud. Medier uppger att Baker blivit alltmer frustrerad över bristen på framsteg i processen, och över att hans egna ansträngningar som medlare ännu inte burit frukt. Trots detta lever den så kallade Bakerplanen vidare. Planen lades fram som ett kompromissförslag. har betecknat förslaget som en optimal politisk lösning baserad på en överenskommelse mellan parterna. Regeringen välkomnar därför att Polisario visat kompromissvilja när det gäller Bakerplanen. I sin slutliga reaktion på Bakers fredsplan tar däremot avstånd från centrala element i planen och gör klart att man är beredd att diskutera självständighet som ett möjligt framtida alternativ för territoriet. FN:s generalsekreterare skriver i sin rapport att det är omöjligt att lösa konflikten om inte båda parter gör eftergifter och accepterar att de inte kan få allt de önskar i en uppgörelse. Den delar uppfattningen att parterna måste samarbeta och sträva efter kompromisser för att en lösning ska vara möjlig. När det gäller utformningen av en politisk lösning fäster den särskild vikt vid att folkrätten respekteras liksom västsahariernas rätt till självbestämmande. Dessa viktiga utgångspunkter har också sanktionerats av i resolutionerna (2004) och 1495 (2003). I säkerhetsrådsresolutionerna och 1495 sägs uttryckligen att den lösning som eftersträvas ska baseras på politiskt samförstånd och inte tvång. Om en lösning ska bli hållbar och skapa stabilitet är det också viktigt att den har stöd hos direkt berörda parter, liksom hos andra intressenter. Den syn som jag nu redogjort för är också den linje står för och driver inom EU, liksom i FN och i bilaterala kontakter med andra länder. Jag är överens med om att det finns brister vad gäller respekten för mänskliga rättigheter i både och . I rapporter om mänskliga rättigheter i respektive , som är publicerade på UD:s hemsida, har detta uppmärksammats. Regeringen kommer att fortsätta följa utvecklingen vad gäller de mänskliga rättigheterna, inte minst vad gäller , och fortsätta att ta upp särskilda problem med de marockanska myndigheterna. En viktig fråga i sammanhanget är de marockanska krigsfångarna. Jag anser det angeläget att Polisario släpper alla återstående krigsfångar i enlighet med folkrätten, särskilt om krigsfångars behandling. har pågått alltför länge, och detta torde ha medfört en viss givartrötthet när det gäller biståndet till flyktingarna i . Biståndet har varierat i omfattning, och svält har varit hotande nära. Det finns emellertid inga belägg för att det skulle vara någon medveten utpressningspolitik. En sådan metod vore från svensk utgångspunkt fullständigt oacceptabel. har varit en mycket viktig bilateral biståndsgivare och vi avser att fortsätta med det. Det är också vår policy att bevaka att det bistånd som vi lämnar via multilaterala organisationer som Programme WFP och UNHCR fortsätter och kommer flyktingarna till del. vill jag understryka att även andra biståndsgivare måste ta sitt ansvar. Då som framställt interpellationen anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 34 (): Jag vill först tacka utrikesminister för svaret, men jag skulle vilja ha mycket tydligare klarlägganden och mer konkreta svar på frågorna. Varför lågprioriteras hjälpen till flyktingarna i ? lever en stor del av befolkning som flyktingar i läger i södra . De unga västsaharier som bildar familj i flyktingläger tvingas leva som flyktingar och har svårt att se hur de ska kunna ge sina barn en framtid. Det finns inga arbeten, och utbildningen är ytterst bristfällig. Mödravården, barnhälsovården och situationen för de gamla är en katastrof. Västsaharierna lever i ökenområde under svåra omständigheter. De lever på lånad jord och har inga möjligheter att själva producera mat och andra nödvändiga produkter för att överleva och bli ekonomiskt oberoende. Jag har själv besökt flyktinglägren och bott i tälten tillsammans med västsahariska kvinnor och barn. Jag har själv kunnat ställa frågor om deras vardag och framtidsdrömmar. Eftersom jag är sjuksköterska har jag även träffat läkare och besökt vårdcentraler för att få en klar bild av hur situationen ser ut för de gravida kvinnorna och barnen. Människorna som bor i dessa flyktingläger lider brist på den mest grundläggande hälso- och sjukvården, mat och rent vatten. Västsaharierna i har fått humanitär hjälp från UNHCR, ECHO och WFP. har denna hjälp minskat, och situationen i lägren blir allt svårare. är en av huvudgivarna när det gäller stödet till flyktingarna i dessa läger, och därför torde det vila ett extra stort ansvar på i fråga om . Det handlar både om att öka direkta stöd och om att verka i FN och EU för att också stödet från andra länder till åter ska öka. Den del av den västsahariska befolkningen som lever i läger skulle kunna hamna i en situation som i långa stycken liknar den som råder i . Man skulle få en stor befolkning som lever i ett område gränsande till hemlandet, som man anser sig ha rätt till och längtar till. Detta skulle vara både olyckligt och farligt. Om ska leva upp till den roll som vårt land eftersträvar att spela måste för västsahariernas skull, för FN:s skull och för folkrättens och de mänskliga rättigheternas skull den arbeta för en ökning av det humanitära och politiska stödet till det västsahariska folket. Att inte göra det vore att spela de krafter i händerna som inte respekterar folkrätten och det västsahariska folkets rättigheter. I interpellationen till utrikesministern har ställts flera konkreta frågor. Av svaret framgår att utrikesministern delar synen att konflikten pågått alltför länge och att det råder brist på mänskliga rättigheter samt att har för avsikt att fortsätta att vara biståndsgivare. Det som emellertid förvånar och förskräcker mig i ministerns svar är diskussionen om givartrötthet och andra länders ansvar att ge bistånd. Vilka initiativ avser utrikesministern att ta inom EU och FN för att förmå att upphöra med sina brott? Vad tänker man konkret göra för att öka biståndet? Vilka kontakter har tagits med länder som , de forna kolonisatörerna? Hur tänker man konkret diskutera med , och för att se till att biståndet ökar och svälten bland västsaharierna minskar? 35 (): Jag vill tacka utrikesministern för svaret. Jag vill också tacka som har tagit upp andra frågor som är minst lika angelägna för det västsahariska folket som dem i min interpellation. I de interpellationdebatter som vi haft tidigare här , eller hört , går det som en röd tråd hur stater, myndigheter och organisationer alltför ofta väljer våldets, tortyrens och terrordådens väg för att nå mer eller mindre berättigade mål. Mot den bakgrunden väcker det västsahariska folkets och Polisarios ställningstaganden i konflikten respekt. lade man ned vapnen och valde den motsatta vägen. Man valde att tro att genom förhandlingar, demokrati och genom att välja fredens väg skulle man uppnå ett fritt och självständigt . Polisario har visat sig vara villigt att genom kompromisser och genom att frångå ställningstaganden, ståndpunkter och rättigheter som är helt rimliga och helt i enlighet med folkrätten skapa en fredlig och hållbar lösning av konflikten i . Dess motståndare, kungadömet , har valt den motsatta vägen. Det är som i strid med internationell rätt annekterat . Det är som ägnar sig åt terrorkrigföring mot den västsahariska befolkningen och driver många människor i flykt till flyktinglägren kring . Det är som efter vapenvilan konsekvent vägrar att följa FN:s resolutioner. Det är som förhalar och försvårar alla möjligheter till folkomröstning. Det är slutligen nu också som avvisar den så kallade Baker II-planen. Jag vill fråga om utrikesministern delar min syn att det är kungadömet agerande som utgör det avgörande hindret för att skapa en fredlig och demokratisk lösning av konflikten i . Om det är så skulle jag också vilja ha reda på vilka åtgärder som utrikesministern avser att vidta i kontakter med företrädare för kungadömet , inom Europeiska unionen och inom FN för att få att acceptera de förslag till fredsplaner som finns. Det sägs att detta måste vara en lösning i samförstånd och att parterna i området måste vara överens. Men vad gör vi när den ena parten mycket medvetet och mycket konsekvent använder förhandling av fredstillstånd för att enbart få igenom sin sak och konsekvent blockerar alla rimliga lösningar av frågan? 36 Utrikesminister (): Biståndet till de västsahariska flyktingarna är inte lågprioriterat i . är en viktig bidragsgivare, och Sida är positivt till att fortsätta att lämna bistånd till flyktingarna. Biståndet har dock varierat . Det har berott på att ansökningarna från organisationerna har kommit in olika. bidrog med varav ungefär 14 ½ miljoner gick via och nästan 5 miljoner via Praktisk Solidaritet. har Sida betalat ut 4,3 miljoner till organisationen . ansökan har inte kommit in . Av det svenska årsbidraget till UNHCR har avsatts för insatser i , och en övervägande del av dess insatser i inriktas på stöd till just de västsahariska flyktingarna. Det är i enlighet med avtal mellan och UNHCR, som är den organisation som fördelar det svenska bidraget i en dialog med . Det finns naturligtvis anledning att uppmana andra att också bidra på motsvarande sätt. Det sker inom ramen för FN:s arbete. FN försöker att få ett ökat intresse även från andra håll att komma med bistånd. Det är viktigt att stödja FN i det arbetet. När det sedan gäller fråga om agerande är det onekligen så att har varit motsträvigt när det gäller att genomföra Bakerplanen. Här finns det anledning för EU att utnyttja möjligheterna i det samarbete som man har med inom ramen för den så kallade Barcelonaprocessen. Det samarbetet är politiskt och säkerhetspolitiskt, och även ekonomiskt, socialt och humanitärt. Det finns en pågående dialog med om viktiga frågor som har med mänskliga rättigheter och demokrati att göra. Även berörs i de sammanhangen. I övrigt är det uppfattning att vi måste ge allt stöd vi kan till FN och den roll som FN har för att lösa . FN:s roll är central. 37 (): Jag vet att inte har för avsikt att ta bort biståndet, utrikesministern. Men jag delar inte regeringens uppfattning utan tycker att vi borde ge mer. Den ser allvarligt på , säger utrikesministern i sitt svar på interpellationen. Situationen har kommit i ett allvarligare läge sedan den förre utrikesministern har gett upp medlingsförsöken. Han har som FN:s specielle medlare lagt fram många olika förslag till en lösning av konflikten. har gång på gång förkastat och förhalat olika konkreta förslag.