prot · GS0931 · 2004-11-17 00:00:00 — Med hjälp av ny teknik har bränslets egenskaper förbättrats. Den specifikation som gäller är resultatet av en lång utveckling för att få maximal energieffektivitet, bra funktion och så små miljöpåverkande utsläpp som möjligt. Mot den bakgrunden tycker jag att det inte är seriöst att ändra i kravspecifikationen, som flera partier föreslår i reservation 1. Om specifikationskravet skulle förändras utan att konsekvenserna noga undersöktes kan vi mycket väl öka utsläppen, främst NOX och partikelutsläppen från dieseldrivna fordon. Om funktionen av motorn försämras med till exempel ett sämre energiutnyttjande ökar det bränslekonsumtionen och ger ökade koldioxidutsläpp. Däremot har jag full förståelse för otåligheten att få in mer förnybara bränslen i systemet. Den linjen har regeringen drivit . förordade ett enigt utskott i ett tillkännagivande till regeringen att miljöklassningen av bensin och diesel skulle ses över så att de förnybara bränslena inte missgynnas. Jag tycker fortfarande att det var ett klokt beslut, men det har uppstått problem på vägen. fick i uppgift att se över detta, men förslaget fick tummen ned av många remissinstanser, så det var inte möjligt att gå vidare. Verket fick ett nytt uppdrag om klassificering av alternativa drivmedel, och det har resulterat i ett förslag som just nu är ute på remiss. Vi får alltså återkomma till frågan när beredningen är klar. I reservation 2 tar upp frågan om certifiering av förnybara bränslen, och den frågan är under beredning i och alltså redan på gång. När det gäller frågan om Auto Oil-direktivet är ställningstagande välkänt. Regeringen har agerat för och har fortfarande ståndpunkten att vi ska ha en större etanolinblandning i bensin än vad direktivet nu föreskriver. Det finns många goda argument för detta, och den svenska uppfattningen är glasklar på det här området. Det finns fler reservationer, men de tar upp frågor som är under övervägande i , och vi kommer snart att återkomma till dem. Vi kommer in på dessa frågor i uppföljningen av våra miljökvalitetsmål . Jag skulle vilja tillägga att, precis som säger, detta att föra in förnybara bränslen i transportsystemet är en fråga som sannolikt kommer att vara nyckeln om vi ska klara att nå våra klimatmål. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer och bifall till utskottets förslag till beslut. 78 () replik: , visst känner vi en otålighet och både förvåning och besvikelse över att regeringen inte är beredd att redan nu verka för förenklingar och förändringar av regelverket. säger att man måste vidare jobba med att undersöka konsekvenserna. Jag menar att man har haft otroligt på sig. Vi kan i handlingarna se hur det har gjorts den ena undersökningen efter den andra. Förslaget har skickats vidare till och till remissinstanser. Det har varit många och långa förehavanden innan vi har kommit hit, och ändå vill man undersöka detta vidare. Jag menar att vi redan har svar på många av frågorna. Därför är min första fråga: Varför är man inte beredd att redan nu ta de förenklingar som skulle förbättra och påverka att vi kunde få förnybara drivmedel snabbare? 79 () replik: Jag förutsätter att syftar på specifikationen för diesel. Den är utarbetad, som jag nämnde i mitt anförande, efter mycket forskning. Risken, om vi nu ändrar i specifikationen, är att partikelutsläppen ökar vid all dieselanvändning. Det skulle vara att ta två steg tillbaka. Man måste ha en vetenskaplig grund om man ska genomföra den här förändringen. Min fråga är till : Finns det någon vetenskaplig grund för det påstående som ni gör i er reservation, att det inte skulle få någon konsekvens på utsläppen av partiklar och kväveoxider om man förändrar specifikationen på det här sättet? 80 () replik: Det är sant att allt ska vila på forskning och vetenskaplig grund. Tekniken finns redan vad gäller partikelfällor, så där finns det redan en utarbetad teknik. Jag vill gärna gå vidare med något som jag har varit förvånad över. Vi har ju beslutat om den konkreta skattesänkningen på diesel till jordbrukets och skogsbrukets arbetsmaskiner. Varför tog man inte vara på den möjligheten och ställde ett motkrav på att till viss del ha en inblandning? Det skulle gett en tydlig signal om att näringen tillsammans med politiken och samhället går åt samma håll. En snabb kommentar också vad gäller certifieringen som nämnde. Jag vill bara ställa en kontrollfråga: Handlar certifieringen om hela livscykeln eller enbart om miljöegenskaperna? Har man en certifiering från början till slut ger det en helhet och en total miljönytta. 81 () replik: Partikelfällor i all ära, men jag känner i alla fall inte till någon vetenskaplig undersökning som visar att partikelfällorna skulle kompensera om man förändrade specifikationen på diesel. Det hör nämligen ihop. Det har nämligen sagts i de utredningar som är gjorda att förutsättningarna för att partikelfällorna ska fungera bra är att man får bort så mycket svavel som möjligt och att man har viss specifikation på dieseln. Då är partikelfällorna optimala. Utvecklingen av dem fortgår, för det finns ju fortfarande partiklar kvar. Sedan var det frågan om kraven på jord- och skogsbruksmaskiner. Låt oss se frågan i sin helhet. Den gäller inte bara arbetsmaskiner. tar vi det här steget som gör att det blir bättre och renare diesel i arbetsmaskinerna. Det är ett första steg. Låt oss fundera på vilka krav som ska ställas . Vi har möjligheter att återkomma till den frågan längre fram. När det gäller certifiering nämndes det tidigare i debatten att hälften av etanolen kommer från fossilbaserade källor. Naturligtvis måste sådana frågor övervägas när man nu ser över certifieringen av etanol, så att vi inte bakvägen för in ett fossilt bränsle som vi kallar förnybart, för då har vi inte vunnit någonting. 82 () replik: Då är vi igen inne på dieselspecifikationerna, som jag skulle vilja gå vidare lite mer med. Frågan är hur man reglerar miljöegenskaper. Ett problem med den här typen av reglering är att den blir väldigt trubbig. Det som kallas för diesel i lagstiftningen är inte en produkt, utan det finns olika typer av diesel. När det gäller de här olika egenskaperna finns det ett visst samband mellan miljöfarliga utsläpp och till exempel densitet och kokpunkt. Men det sambandet finns inte för andra typer av diesel, till exempel RME och syntetisk diesel. Därför bör man i stället ställa miljökrav på utsläppen. Som jag framhöll tidigare var det så vi fick till katalysatorn. Vi tar också upp, både i vår motion och i reservationen, att de här sakerna bör regleras på annat sätt. Då undrar jag om inte du tycker att det vore bra om regeringen inför sin fortsatta behandling skulle kunna lägga fram ett förslag med inriktning på miljölagstiftning i stället för att jobba med tekniska specifikationer. 83 () replik: Normalt ställer vi krav på minimala utsläpp, men den här frågan är något annorlunda eftersom den i väldigt stor utsträckning är internationell. Vi är ju så angelägna om att få alla parametrarna högt energiutnyttjande, hög effektivitet och minimala utsläpp till stånd. Det gör att man har kommit in på de här specifikationerna, och det har också samband med hur petroleumindustrin ska investera för att klara kvalitetskraven. När vi ställde dessa kvalitetskrav fanns ju inte den produktionsförmågan och kunskapen i . Den har industrin investerat i. återkommer jag till det här att det ni påstår finns det inget vetenskapligt bevis för. Ni säger att de här talen inte har någon betydelse. Man kan gott sänka dem. Det vore ju lovvärt om man kunde göra det, men vi har mig veterligen inte någon forskning på att det skulle innebära något positivt. Tvärtom finns väldigt stora farhågor för att energiutnyttjandet skulle bli sämre och att utsläppen av partiklar skulle öka om vi sänkte de här kraven. 84 () replik: Det är riktigt att det är en internationell fråga. Därför är det så att det vi föreslår inte är några drastiska förändringar. Det är helt inom ramen för EU-direktivet. Det kommer alltså att hålla de kvalitetskrav som man behöver hålla för att klara ett internationellt samarbete. Med den kunskap som vi har finns det ett samband mellan de här egenskaperna och miljöfarliga utsläpp. Det finns ett visst samband, inte jättestarkt. Det kan vi lösa på ett annat sätt, men det gäller inte för de här nya typerna av bränsle. Sedan kan det givetvis tillkomma ny kunskap. Frågan till mig var om det går att bevisa, men i naturvetenskap kan man aldrig bevisa någonting. Det kan man i matematik. Men så långt som det är visat finns inte det här sambandet för de nya bränslen som är på gång. Och rent politiskt har vi ju förr lyckats väldigt bra med att ställa krav på ett annat sätt. Jag vill ändå avsluta med att säga att jag hoppas på utskottsmajoritetens skrivning om att se över frågan och eventuellt inhämta ytterligare kunskap och kanske bli överens om en bra lösning på problemet med att introducera förnybara bränslen. Att vi ska tillåta en introduktion av förnybara bränslen hoppas jag ändå att vi är överens om? 85 () replik: Ja, det är vi överens om i allra högsta grad. Det är ju ett av våra mål att vi ska kunna göra det. Men vi måste kunna göra det på ett sådant sätt att vi inte går tillbaka i fråga om helheten. brukar vilja ställa krav på att vi ska gå före. Det gör vi också när det gäller kvaliteten på diesel. Vi har världens renaste diesel i . Den tycker jag inte att vi ska försämra. Låt oss försöka hitta en annan väg att införa de alternativa förnyelsebara bränslena. Jag är den förste som skulle applådera om vi lyckas hitta instrumentet för att göra detta på ett bra sätt. 86 (): Det här betänkandet handlar ju om ett direktiv från EU som är på väg att antas av . Det handlar, som har nämnts tidigare, om en översyn för att bland annat minska svavelhalterna. I samband med detta görs en översyn av definitionerna i bränslelagstiftningen. Jag tycker att det här är ett bra direktiv av flera skäl. Ett av dem är att det visar EU:s betydelse för miljöfrågorna. Jag tror att det kanske är några i kammaren just nu som med en viss eftertanke bör fundera på EU:s betydelse i de här sammanhangen. I stället för att vi gör en förändring i är det 25 länder som omfattas av samma regelmassa. Detta skapar bättre förutsättningar för att på ett miljöförenligt sätt kunna använda fordon, och det är viktigt för . Det är mycket viktigt för med den struktur som vi har. Vi vet ju att det finns vissa partier som gör sitt bästa för att släcka möjligheterna att använda fordon och döda levnadsförutsättningarna utanför storstadsregionerna. Jag hoppas att det i någon mån dämpas av den bättre bränslekvalitet som det här direktivet omfattar. Min förhoppning är att den skatteklåfingrighet som de här partierna ofta bekänner sig till, de vill använda bilen som mjölkko till skattekontot, nu avtar så att vi kan få möjlighet att använda bilen på ett bättre sätt. Vår inställning i den här frågan, och till det här betänkandet, är lik majoritetens och regeringens i det fallet. Det är av det skälet att det är ett direktiv. Vi vill, fru talman, avvakta redovisning till av det uppdrag som här upplyste om att man fick . Vi har ett engagemang från moderat håll i de här frågorna, men är det viktigt att vi tar dem vid rätt tillfälle. Framför allt är det viktigt att vi tar dem med rätt underlag. Jag vill påstå att vi inte har rätt underlag för att fatta vidare beslut i den här frågan, för den är oerhört komplex och oerhört komplicerad. Min avslutning i det här lilla anförandet är dels att jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. Dels har jag också en fråga till regeringspartiets företrädare här i salen. Kan vi nu lita på att den här frågan återkommer så att det inte blir, så att säga, en fortsättning av tidsåtgången innan vi kan sätta ned fötterna i en hel del av de angelägna frågeställningar som här tas upp? 87 () replik: hade inte någon annan fråga än sin oro över att det inte skulle komma tillbaka. Det gör det. Frågan kommer tillbaka, förmodligen i flera sammanhang. Dels har vi den klimatproposition som också ska läggas fram . Där hör de här frågorna i allra högsta grad hemma. Till viss del är jag också övertygad om att miljömålspropositionen, alltså uppföljningen av miljökvalitetsmålen, till viss del kommer att omfatta de här frågeställningarna. Så de kommer tillbaka. Den remiss som jag hänvisade till på förslag utifrån vårt tidigare tillkännagivande ska komma in jag tror att remisstiden går ut . Om inte alla remissinstanser även sätter tummen ned kommer den frågan också upp . 88 () replik: Det är ju positivt för utskottet och kammaren att få den informationen att regeringen nu har för avsikt att faktiskt komma . Då framstår, tycker jag, än tydligare klokskapen i att avvakta i de här svåra frågorna så att vi får fram underlaget. Det är bättre att fatta ett riktigt beslut än att nu hasta vidare på lösligt underlag. Jag vill tacka för beskedet. 89 () replik: Jag skulle bara vilja tillägga att utskottet dessutom gjort en viktig skrivning i betänkandet, att vi själva ska förkovra oss i de här frågorna eftersom det är oerhört komplicerat. I en eller annan form kommer utskottet att fördjupa sig i frågeställningarna, och det tror vi också är viktigt så att vi får en bra debatt och framför allt ett bra beslut . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 12 § Handel med utsläppsrätter II Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU5 Handel med utsläppsrätter II (prop. 2004/05:18). 90 (): Allt oftare ser och hör vi om stora naturkatastrofer som härleds till ett förändrat klimat. Det är orkaner och översvämningar och senast var det en rapport från där det konstaterades att istäcket minskat med på bara . Det innebär att den negativa klimatpåverkan går betydligt fortare än vad de största pessimisterna har trott. hölls klimatkonventionens tredje partsmöte i . Mötet resulterade i Kyotoprotokollet som undertecknades av 84 länder, däribland . Enligt protokollet åtar sig industriländerna att minska sina utsläpp av växthusgaser med jämfört med nivå . Medlemsländerna i EU har som grupp åtagit sig att minska sina utsläpp . I enlighet med bördefördelningen mellan EU-länderna får utsläpp av växthusgaser öka med högst . Efter detta har vi i antagit ett nationellt mål som fastslår att de svenska utsläppen av växthusgaser ska vara lägre än utsläpp. I Kyotoprotokollet ingår tre flexibla mekanismer, och handel med utsläppsrätter är en av dessa. antogs ett direktiv i EU om ett system för att införa denna handel, och det ska vara etablerat . Perioden 20052007 är en försöksperiod och omfattar industri- och energisektorn. Utskottet föreslår i enlighet med regeringens proposition att lagen införs. I och med det får vi ett fullständigt regelverk för ett handelssystem för utsläppsrätter avseende koldioxid. Detta är det tredje betänkande som vi behandlar för kunna påbörja handeln . har tidigare beslutat om riktlinjer för införandet av ett system för handel med utsläppsrätter. ska vi debattera ett lagförslag som ska möjliggöra genomförandet av EG:s direktiv. Den nu föreslagna lagen avses ersätta den tidigare beslutade lagen vars bestämmelser överförs till den nya lagen. I betänkandet behandlas regeringens proposition 2004/05:18 Handel med utsläppsrätter II jämte en följdmotion med tre yrkanden. Därutöver behandlas tolv motionsyrkanden från allmänna motionstiden. I propositionen föreslås att en ny lag införs med bestämmelser om handel med utsläppsrätter för koldioxid. Den föreslagna lagen innebär att ett fullständigt regelverk för ett handelssystem skapas. Den nya lagen och övriga lagändringar föreslås träda i kraft . 91 (): ska vi fortsätta med diskussionerna om klimatförändringar, som är en så viktig fråga för kommande generationer. Jag tycker att det är väldigt väsentligt att vi har det här långa tidsperspektivet även när vi fattar kortsiktiga beslut. Våra beslut måste fattas steg för steg i rätt riktning. Det här handlar om ett steg mot att minska koldioxidutsläppen . Men vi ska ha också ha klart för oss att man måste fortsätta att minska utsläppen, och det görs kalkyler på vad som kan vara rimligt . Dessutom måste en utgångspunkt vara vetenskapliga fakta om miljön. Debatten bör inte handla om hur vi skyddar vår lokala industri om vi råkar vara beroende av torv eller någonting annat som påverkar sysselsättning och sådant i vår egen valkrets. Vi måste se till det globala miljöintresset i det här ärendet. Naturen skiljer inte på utsläpp som kommer från olika källor. All koldioxid som släpps ut är koldioxid för naturen. Det spelar ingen roll om koldioxiden kommer från den handlande sektorn, från trafiken, från hushållen eller någon annanstans ifrån. Problemet är att vi måste minska koldioxidutsläppen med minsta möjliga uppoffringar. Vi i har hävdat att ekonomiska styrmedel är mest effektiva. Efter att vi har jobbat med detta och mött motstånd från andra partier är det glädjande att de flesta numera är med på vagnen och anser att ekonomiska styrmedel bör användas. Jag deltog i , och för skrev jag en reservation för att vi borde använda utsläppsrätter. kommer det, genom EU, att bli så även i . Det gläder oss mycket att utvecklingen av ekonomiska styrmedel går framåt. Det konkreta ärende som vi har på vårt bord nu gäller alltså vårt godkännande av regeringens lagförslag om utsläppsrätter. Vi i håller med om ganska mycket av det som står i regeringens proposition. Men jag har ändå tre förslag i min motion. Det första gäller reservation 3 där vi talar om ett auktionsförfarande för att fördela utsläppsrätterna i stället för att ha en myndighetsprövning. Det bygger på yrkande 2 i min motion. Jag vill nämligen att ska ta initiativ inom EU för att driva frågan om auktion. Utskottsmajoriteten tycker inte att det behövs, utan de tycker att det räcker med att vi sitter och väntar. Det finns en formulering i betänkandet där det står att vi ska utnyttja de här möjligheterna till auktionering så mycket som möjligt, men det sägs inte att regeringen bör ta initiativ inom EU. Det skulle jag vilja att man gör. Sedan har jag också reservation 4 som berör yrkandena 1 och 3 i min motion. Det första gäller att jag är orolig för att incitamentet för företag inte blir tillräckligt starkt med de regelsystem som man inför. Man får ingen långsiktig vinst av att sälja utsläppsrätter och i gengäld förändra sin produktion. Det finns risk för att det blir hackat i ettårsperioder. Man kanske inte får överföra det på ett bra sätt . Det blir inget starkt incitament. Det behövs ett starkare incitament. Dessutom har jag yrkande 3 i min motion som handlar om en helhetssyn. Innan den nationella fördelningsplanen gjordes borde regeringen ha angivit ungefär hur man har tänkt sig fördelningen mellan den handlande sektorn, hushållssektorn och trafiksektorn. Det är på dessa punkter som jag har att invända mot och delvis att tillägga till propositionen. Jag ser ingen anledning att ta upp kammarens tid med att yrka bifall till någon av de här reservationerna. Jag nöjer mig med att konstatera att vi står bakom det som anges i betänkandet. 92 (): har förtjänstfullt redogjort för detta betänkandes både bakgrund och innehåll. Det är ju, som han säger, konkret lagstiftning till följd av tidigare debatter och beslut. Mycket kan ju sägas om handelssystemet, men jag tänker inte göra det . Det är redan avklarat, som jag ser det. är det lagstiftningen det gäller. Vi kristdemokrater fullföljer tillsammans med tidigare ställningstaganden angående torvens plats i energiproduktionen även när det gäller lagstiftningen. Därför vill jag yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. fattade beslut om att torv ska ingå i EU:s system för utsläppshandel. Vid utskottets behandling av ärendet och i betänkandet förutsätts att regeringen löpande ska följa konkurrenssituationen för torveldade anläggningar. En studie har genomförts av . Den visar att det finns en risk att den svenska energitorven kommer att slås ut om torv omfattas av utsläppshandelssystemet. Det finns, fru talman, betydande fördelar med sameldning av torv och trädbränsle. Torvbranschen har också tagit egna initiativ till ytterligare miljöanpassning, framför allt när det gäller brytning, av det svenska torvbruket i syfte att minimera klimatpåverkan som hänsyn tas till den biologiska mångfalden. omfattas också torv för elproduktion i kraftvärmeverk av så kallade gröna certifikat eller elcertifikat på samma sätt som biobränslen och andra förnybara bränslen. Det är därför rimligt att torv inte omfattas av handelssystemet. I betänkandet tas också upp ett antal förslag från allmänna motionstiden som rör handel med utsläppsrätter. Reservationen i denna del, även här i samverkan med , rör i första hand frågan om att fler områden och fler växthusgaser bör omfattas av handeln med utsläppsrätter. Framför allt menar vi att transportsektorn bör ingå. Dessa förslag har diskuterats i tidigare debatter om utsläppsrätter, så jag nöjer mig med att avslutningsvis återigen yrka bifall till reservation 1. 93 (): Det är glädjande att vi har kommit så långt med det här systemet att vi nu kan sätta det i sjön och få det att fungera. Precis som många andra är jag övertygad om att detta kommer att minska påverkan på miljön och på klimatet. Det är en bra metod att använda ekonomiska styrmedel och marknadskrafter för att få ett effektivt miljöarbete. Vi är glada över att det här systemet nu sätts i funktion i stor skala. Det finns brister i systemet, och dessa bör rättas till inför nästa treårsperiod. Det gäller det som avslutningsvis tog upp, nämligen frågan om att lyfta in transportsektorn i handelssystemet. Det är ju så att transportsystemet har en betydande miljöpåverkan. I samband med detta yrkar jag bifall till reservation 2. Även jag vill följa upp frågan om att torven inte bör ingå i handelssystemet. sade mycket kloka ord, men för oss är det tydligt att torven är en förnybar energikälla. Det är en resurs som växer. Dagens uttag är knappt en fjärdedel av årstillväxten, och det torvbruk som vi bedriver har en gynnsam inverkan på vår omgivning. Vi kan också minska och börja fasa ut vårt importberoende av olja och kol genom att elda biobränslet torv. Det finns ju, som här har lyfts fram, ett nära samarbete och ett tydligt hushållningstänkande mellan myndigheterna, och torvindustrin är väldigt angelägen om att det ska bedrivas ett torvbruk på ett förnybart och ekologiskt hållbart sätt. Det är olyckligt att torven ingår i handelssystemet. Det riskerar både sysselsättning och en positiv miljöpåverkan. Det säger jag trots att jag inte har några större torvbruk i min valkrets, där det finns rätt mycket sten. 94 (): Vikten av ekonomiska styrmedel kan inte betonas tillräckligt mycket när man pratar om klimatfrågan. Jag tycker att beskrev det på ett bra sätt. Tyvärr är det så i miljöpolitiken att de mest effektiva styrmedlen ofta också är ganska kontroversiella, just därför att de fungerar. Två vanliga styrmedel som används på det här området är dels miljöskatter, dels utsläppsrätter. Man kan fundera lite grann över för- och nackdelar med de här systemen. Vad gäller effektivitet mot utsläppen och kostnadseffektivitet är båda precis lika bra. De är lika väl fungerande och lika effektiva. Men ett system med utsläppsrätter har ett par fördelar. Man kan sätta ett tak för utsläppen, så att man tydligare vet att man når målet. Med miljöskatter får man i efterhand se efter om man nått målet, och kanske måste skatten då justeras upp. Utsläppsrätterna har också en annan fördel, och det är att det borde kunna vara så att de ger politikerna i den rika delen av världen mer mod att göra det man behöver göra just för att ta sitt ansvar för hållbar utveckling, som vi tidigare diskuterade. Man slipper ju ta beslutet om kronor och ören eftersom det är något som marknaden sedan löser. Hur har då det här försökssystemet för utsläppsrätter blivit? Har politikerna varit modiga där, och har det fungerat? Nej, tyvärr har det inte gjort det.