prot · GS0944 · 2004-12-06 00:00:00 — När vill införa ett system där även låginkomsttagare ska kunna äga sitt boende säger och , eftersom de står bakom detta, att det kan ifrågasättas om det begränsade utrymme som finns för statliga insatser inom bostadssektorn ska användas på detta sätt. Man kan inte i talarstolen säga att marknaden är så problematisk att bara de som har pengar kan skaffa sig ett eget boende när det finns förslag på att vi ska underlätta för låginkomsttagare att också kunna äga sitt boende. Det var precis det som var den gamla folkhemstanken. Men det vill inte . Det bra att vi fått detta klart för oss . Det är fint att det förs till protokollet. Jag frågade också beträffande investeringsstödet ifall , i enlighet med Socialdemokraterna och Vänstern, anser att det fungerar bra, att det indikerar att det är ett fungerande system, när man inte ens kan ta ut investeringsstöden. Pengarna blir kvar på i stället för att gynna människor som vill ha bostad, som vill ha större bostad, som vill kunna bilda familj. Låginkomsttagare som längtar efter att få en större lägenhet får stå utan eftersom bidragen fryser inne. Då frågade jag: Är det ett system som tycker är bra, eftersom ni inte kommenterar det och ni dessutom säger att ni står bakom den förda politiken? Det var bara det jag ville ha reda på, . Det finns många ytterligare frågor, men dem hinner jag tyvärr inte ställa. 130 () replik: Det räcker så bra med de två som jag redan fått. Jag har skrivit ned dem, och ska jag också svara på dem. Den första frågan, åtminstone i din första replik, handlade om investeringsstöden. Jag anser att det är för tidigt att göra en utvärdering. De är inte slut ännu, och vi ska först se vad de leder till. Det verkar som om ganska mycket nu är på gång. Det hoppas jag, för jag tycker att de har gjort nytta. Jag kan också ställa mig tveksam till den formen av tillfälliga bidrag, men för att få den marknaden var det mycket viktigt. När det gäller den andra frågan har ju vi som äger våra bostäder dragit stor nytta av den lågräntepolitik som vi haft . De som inte dragit så mycket nytta av den, där den inte alls kommit till någon nytta, är hyresrätterna. Jag tror att kan titta på sina egna inbetalningar till bostadsfinansieringen och se hur mycket lägre boendekostnaden blivit . Jag var med när man betalade i ränta på villalån. Den som vill köpa sig en bostad inser att priserna tyvärr ökar i samma takt som räntan sjunker, men det är faktiskt upp till marknaden att avgöra var det hela ska hamna. Den låga räntan har dock gynnat oss som äger våra bostäder och fortfarande har lån på dem. 131 () replik: Jag upplever att i stor utsträckning recenserar andras politik. Jag fastnade också för det som tidigare sades om att det inte finns några reservationer i betänkandet. Det tycker jag är ganska intressant att konstatera, särskilt med tanke på inlägg i en tidigare bostadsdebatt. Då hade han väldigt många synpunkter på den förda politiken. skulle driva både lex och mycket annat. kan jag konstatera att man i kanske är både stolta och nöjda. Den fråga jag tänkte ställa till handlar om segregationen. Jag vill veta vad avser att göra åt den. I betänkandet anges det att ska ges i uppdrag att ta fram nyckeltal detta för att man ska kunna studera hur det ser ut när det gäller segregationen. har kommit med en rapport. Vi beskriver där hur det ser ut när det gäller segregationen. Ett sätt att komma åt det hela är att titta på boendet, exempelvis på frågan om att människor får äga sitt boende. Jag vill veta varför har ändrat uppfattning om ägarlägenheter. Vidare: Om kommunala bostadsföretag och kommuner är överens om att det är bra att ombilda hyresrätter till bostadsrätter, kan då tänka sig att gå med på det? Vi ser exempel på att inte ens det räcker för att man ska kunna göra detta. Det finns många sådana exempel. Men tycker inte att det vore bra om alla av de närmast berörda var överens om att man kan få ombilda hyresrätt till bostadsrätt? 132 () replik: Vi har ett avtal om samarbete mellan Socialdemokraterna, . Den här mandatperioden är det budgeten som det rör sig om. diskuterar vi ett budgetbetänkande, och jag kan lova, , att vi har åtskilliga reservationer i övriga betänkanden. Jag antog att det var det här betänkandet vi talade om liksom om den recension av andra partiers politik som jag har tillåtit mig att göra. Jag trodde nämligen att vi var här för att kunna tala om varandras politik. Vidare gäller det de frågor som jag har och som jag inte haft möjlighet att ställa eftersom jag står så långt ned på talarlistan men som jag nu kan ställa till . Jag ber att i kommande debatter få återkomma bland annat till de frågor som tar upp. Som jag tidigare påpekat är min åsikt att vi av har fått bekräftat att segregationen har ökat i de områden med ombildningar som han har undersökt. Det manar inte precis till efterföljd. Det är inte tvärstopp för någonting. Jag vet att man gärna anser att det är fråga om en stopplag. Men det handlar om ett försvårande för ombildning och inte om ett idiotstopp, och detta vet . 133 () replik: Ett sätt att se till att det byggs hyresrätter i stället för att satsa på kortsiktiga bidrag är att reformera hyressättningen, det vill säga att de som ska bygga hyresrätter oavsett om det är kommunala bostadsföretag eller om det är privata aktörer vet hur kalkylen ser ut, att den håller. Kommer att ställa upp på en reformerad hyressättning? Kan tänka sig att sänka fastighetsskatten och förmögenhetsskatten? Detta påverkar hyreskostnaden. Anser att det här är något som man kunde göra något åt, i enlighet med förslag? Tycker att de bullernormer som finns och att annan lagstiftning som gör att man stoppar byggandet, inte minst av hyresrätter, är rimliga? Det finns väldigt många olika typer av hinder för att öka bostadsbyggandet. Vi kunde höra här att ändå tvekar kring om investeringsbidragen varit speciellt bra. Det har varit viktigt med ett tillfälligt stöd, säger . Men det finns ju annat som man kan göra i stället. Min fråga är därför: Är ni i beredda att se över andra åtgärder som skulle vara oerhört mycket bättre och som skulle vara långsiktiga något som jag förstått att gillar? Är alltså långsiktiga förutsättningar som gör att man kan bygga kontinuerligt utifrån bostadskonsumenternas behov och önskemål något som kan ställa upp på? Allra sist: Ser ägandet som en del av kampen mot segregationen det vill säga att människor även i så kallade hundraprocentsområden ska kunna äga sin bostad? 134 () replik: Ursäkta, med det var alldeles för många frågor. Jag har inte mer tid än vad du har för att svara på frågor. Det var liksom ett rabblande av frågor om sådant som redan varit uppe. En del av svaren från förut kan jag säkert hålla med om jag har inte noterat dem så otroligt noga. Jag är dock tacksam för passningen här. Vad jag skulle vilja se är fler byggprojekt där den som bygger också förvaltar fastigheten. Jag glömde det där förut, så det är bra att jag får tillfälle att säga det. nämnde att tycker att det är viktigt med ett långsiktigt, hållbart byggande och boende. Däri ingår faktiskt den nämnda frågan. Det där är sådant som jag skulle vilja jobba med. De andra frågorna om hyresrätter, hyressättningssystem, fastighetsskatt och förmögenhetsskatt är sådant som vi återkommer till i kommande betänkanden. Jag hoppas att jag då får riktigt goda möjligheter att utveckla de frågorna. Jag är den som kanske starkast har ifrågasatt trepartiöverenskommelsen. Alla ni andra tyckte att det var väldigt bra när vi fick det där klart för oss. Jag var, som sagt, den enda som ifrågasatte trepartiöverenskommelsen. Jag tyckte att det var lite ovanför folks huvuden och att det kunde bli så att man skulle vilja bli av med gamla hyresgäster. Jag har många synpunkter på de sakerna, men det är väl sådant som vi, som sagt, får återkomma till. 135 () replik: Jag begärde ordet när inledde mycket positivt om att är för mångfald i boendet. kommer , tänkte jag, att säga: Vi har ändrat oss när det gäller ägarlägenheterna en gång till, skulle jag vilja tillägga. När ert förslag kommer upp kommer vi att stödja förslaget om att få ägarlägenheter även i . Nog är det väl, , en paradox att man kan äga sin bostad om den så att säga är på marken men inte om huset ställs upp. Nog är det väl en paradox här i att vi har det på det sättet. Jag har två frågor till . hade jag ett antal frågor, men det var till hela vänsterkartellen. Jag har dock inte fått särskilt många svar. Något svar fick jag i samband med att var uppe. Därför måste jag kolla med . Vi kan ta två av de hinder för bostadsbyggandet som lästes upp och som var positiv till. Först gäller det infrastruktursatsningar, vägsatsningar, för att få i gång bostadsbyggandet. Landshövdingen i kom med en rapport, Vägskäl för bostadsbristen. Där konstaterar landshövdingen att man kanske skulle kunna bygga 56 000 lägenheter i . Men 40 000 av dessa lägenheter är beroende av att det kommer pengar till trafik- och infrastrukturinvesteringar i . Tycker att det behövs? Det är min första fråga. Vidare gäller det bullernivåerna. I är det så konstigt, för samma regler gäller oavsett om man bygger i en storstad som eller om man bygger ute på landsbygden. Var och en förstår att det, av naturliga skäl, bullrar mer i en storstad än det gör ute på landsbygden. Man måste alltså få helt andra regler, mer flexibla regler, när det gäller bullernivåerna. Min nästa, mycket enkla, fråga blir därför: Tycker att vi ska ha en ändring här så att det blir möjligt att bygga även i storstäder? 136 () replik: Det var två väldigt intressanta frågor. När det gäller den första frågan, den om infrastrukturen, vill jag säga att bostäderna faktiskt ingår i infrastrukturen. Den infrastruktur som de frågar efter gäller främst vägar. Såvitt jag förstår är det väldigt många människor här som främst efterfrågar kollektivtrafik, så det viktigaste är att man bygger ut kollektivtrafiken. På liknande sätt är det i mitt län. Där bor det inte så hemskt mycket folk, bortsett från och i . Vad man där försöker satsa på är spårvägsutbyggnaden. Kollektivtrafiken är alltså otroligt viktig. Vidare handlar det om hur man planerar de nya områdena. Det handlar om att det finns mindre köpcentrum och om att det finns en dagligvaruhandel som folk kan ta sig till. de var kanske med när jag här talade om att ha rullatoravstånd till butiken. Det är väldigt viktigt hur vi planerar etableringar av stormarknader, outlet-butiker och annat sådant som gör människor otroligt bilberoende. Jag efterlyser alltså att planeringen fullföljs för kollektivtrafiken och även för dagligvaruhandeln och andra butiker i närheten av där man bor. Det är väldigt många människor som är störda av buller, och det gäller inte bara bullret från gatan och trafiken utan också fläktbuller och lågfrekvent buller. Det är en otroligt stor stressfaktor för många. Man kanske inte hör det lika mycket som man upplever det inom sig och som det påverkar kroppen. Jag tror att man kan göra väldigt mycket åt det, bland annat att man planerar lägenheterna så att den del av lägenheten där man ska sova är bortvänd från bullerstörningarna. 137 () replik: Men det mesta av kollektivtrafiken går faktiskt också på vägar och behöver vägar, så är det. Jag tror inte att man vill ha spårvagnar in i utifrån till exempel där jag bor. Det behövs faktiskt vägar. I har vi en gemensam bostads- och arbetsmarknad. Man bor inte precis där man jobbar, så man måste kunna förflytta sig. Jag utgår från att alla faktiskt inte har rullator, utan en del arbetar också, och då måste man kunna komma till sitt arbete. Jag tycker inte att jag fick något riktigt svar på min fråga. Det är bullret utifrån jag pratar om. Det är flera byggprojekt i som har stoppats på grund av bullernivåerna och de bullernormer som gäller . Det gör att bostadsbyggandet i , där vi har 100 000 människor i bostadskö, inte blir av. Är det verkligen rimligt? I konsekvensens namn borde egentligen säga att de flesta som bor i måste flytta, för de som redan bor där är utsatta för det buller som de som skulle flytta in skulle bli utsatta för. Det vore faktiskt konsekvent om man sade det. Vi vet alla att det finns väldigt bra isolerande fönster. Man hör inte bullret inne. Men bygger allt på att man ska mäta bullret med öppet fönster, och där vet vi hur det fungerar i innerstan. Där fick jag inte heller något bra svar. Jag vet inte hur ni i vänsterkartellen ska få ihop det. tycker inte att det behövs vägar utan kollektivtrafik, och kollektivtrafiken går inte på vägar enligt henne. När det gäller bullret vill inte göra några större förändringar utan tycker att allting är bra. 138 () replik: Nej, de , jag försöker bara komplicera det hela och påpeka att buller inte bara kommer utifrån. Jag är mycket väl medveten om det, eftersom jag själv lever i två helt motsatta miljöer, nämligen på och ute på landet där jag kan ha alla fönster öppna dygnet runt utan att bli störd av så mycket ljud. Jag vill komplicera det hela lite. Om de inte är nöjd med mina svar beror det antagligen på att jag inte levererade de svar som hon efterfrågade. Jag anser att infrastruktur i städer och i stadsbebyggelse för det mesta åtminstone borde bygga på kollektivtrafik och planering för det och på hur man förlägger dagligvaruhandeln. 139 () replik: Även jag blev glatt överraskad när sade att är för mångfald. Jag skrev hoppsan. Jag tänker fråga lite om det. Det innebär också att håller med om att vi ska utveckla hela landet, att människor ska kunna bo både på landsbygden och i staden. Då undrar jag: Hur ser på landsbygdsbornas möjligheter att ta sig till dagligvaruhandeln, till skolor och olika former av service? Hur ser på möjligheten att med en bil ta sig fram ute på landsbygden? Det är alldeles omöjligt att åka en buss som över huvud taget inte finns. 140 () replik: Mångfalden i boendet för mitt vidkommande består av att försöka värna om hyresrätten, med tanke på de hot som hyresrätten har varit utsatt för. Det har varit en kraftig attack från borgerligt håll och antagligen en from önskan från borgerligt håll att jag, efter det att utredningen om att äga sin lägenhet hade kommit, skulle svälja den med hull och hår. var det så att vi kom överens om att vi skulle låta utreda saken och få en utredning som bland annat tar upp jämförelsen med . Men vi kanske inte ska veckla in oss i det, utan mångfalden för mig är att värna om hyresrätten. Vi kommer till det , tror jag, när vi åter ska samlas här. Vi har en tendens i det här utskottet att prata om allting alltid. Att bo ute i glesbygden är inte lätt, det kan jag intyga som bor där själv. har jag inte med mig den lapp som jag nästan ständigt haft med mig med uppgift om hur många glesbygdsbutiker som läggs ned . Det är förfärligt många. Det spelar ingen roll att vi i kommunerna har möjlighet att stödja en glesbygdsbutik. Det är inte ett gynnande av en enskild, utan det är fullkomligt tillåtet och önskvärt. Men det hjälper inte om folk inte handlar i den butiken. Då tröttnar till slut handlaren. Det är ett väldigt stort problem. Hade vi den infrastruktur som nätet av glesbygdsbutiken skulle utgöra skulle vi inte behöva åka på våra vägar i riktigt samma utsträckning. Jag är ingen bilmotståndare. Jag skulle inte själv klara mig utan bil, men det gäller att samordna transporterna och massa annat. Vi har, förmodar jag, en ganska stor samsyn om de miljöfordon som vi ända håller på att utveckla i det här landet. 141 () replik: Då vill jag gå till det som tyckte att vi skulle hålla oss till, nämligen utgiftsområde 18. Där står det bland annat i propositionen: Vidare föreslår regeringen att förs över från anslag 31.5 det är bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador att användas för att utveckla och genomföra en miljöutbildning för byggnadsarbetare. Man för över det till . Man tar alltså pengar från Fonden för fukt- och mögelskador som vi vet att den här fonden mycket väl behövs då flera och flera, främst barn och ungdomar, drabbas av allergisjukdomar. Varför går med på det? Det är lite anmärkningsvärt att är så snabb i sitt omdöme. När en person säger att det inte behövs så många studentbostäder som de samlade studentorganisationerna i landet säger behövs anammar vad en vd för ett studentlägenhetsföretag sagt och förkastar hela studentkåren. Det tycker jag är anmärkningsvärt. Lite sakta i backarna, skulle jag vilja säga. Det har dessutom gått en alltför . Detsamma gäller den korta tid som vi hade att utvärdera hur omvandling från hyresrätter till bostadsrätter hade slagit. tar en persons åsikt, gör den till sin egen, förkastar andra möjligheter och säger att detta är hela sanningen. Det kan inte vara så. Lite sakta i backarna där också. Vi har ännu inte sett resultaten. Alla var överens i den hearing som var om att det var alltför för att göra denna utvärdering och dra några slutsatser. 142 () replik: Vad gäller Fonden för fukt- och mögelskador har jag tyckt att det har varit väldigt viktigt att utbilda byggnadsarbetare. Det hänger till viss del samman med det här, för det handlar också om att förebygga att man bygger in fukt och mögel i husen. När vi ser att alla pengar inte går åt håller jag självklart stenhårt öga på de här fonderna. De har inte utnyttjats i den utsträckning som de hade behövts. Man behöver se över reglerna. Det blir lite för dyrt för den enskilde fastighetsägaren att åtgärda de här skadorna. Det kan jag hålla med om. Jag tycker inte att det är något fel att man utbildar byggnadsarbetare. Som vanligt blir det så mycket frågor. Det är begränsat utrymme för mig att svara på dem. Jag tycker att det är viktigt att lyssna när man är ute och träffar företrädare för studenterna och dem som ska tillhandahålla bostäder. Det står väldigt många i kö. Förvalta en kö kan man göra, och folk står i kö. Men har vi hört hur man delar in köandet i dem som står i kö och dem som är aktiva i kön. Det är två olika sätt att förhålla sig till kön. Det tycker jag att vi fick ganska klart för oss i när vi var där. Det var intressant att höra. Jag förringar inte problemet på något vis och ställer inga vd:ar emot varandra. Det här är olika sätt att se. Det måste de som handhar köerna ha totalkoll på. När de talar om för oss hur det föreligger tycker jag faktiskt att vi kan lyssna på dem. 143 (): Det har talats mycket om hur Socialdemokraterna har drivit politiken . Egentligen, fru talman, är det ju så att med några mandatperioders undantag har Socialdemokraterna dominerat bostadspolitiken under , ända . Vad är resultatet? Jo, dessvärre en misslyckad bostadspolitik, omfattande bostadsbrist i storstäderna och stora överskott i glesbygderna. Det är bostadsbrist i varannan kommun, 100 000 bostadssökande i och 26 000 tomma lägenheter i glesbygdskommunerna eller stagnerande kommuner. Inte ens om man anställde Stålmannen som bostadssamordnare kunde man använda de 26 000 tomma lägenheterna för att trycka in bostadssökande. Varför har det inte byggts bostäder där det har behövts? Och varför har det byggts bostäder där det uppenbarligen inte har behövts? Det är frågor som de socialdemokratiska bostadspolitikerna borde sätta sig ned och tänka på. Är det måhända något systemfel i den socialdemokratiska bostadspolitiken? Misstanken gnager säkert hos många socialdemokrater. Vad blev det av resultaten, de goda billiga bostäder i mängd som de bostadspolitiska systemen enligt vallöftena skulle ha givit oss? Raden av misslyckade bidragssystem för bostadsbyggandet talar ett tydligt språk. Hur gick det med den hyresreglering som krigsåren skapade? Hur gick det med paritetslånesystemet som sköt ränteskulderna framför sig tills de blev så tunga att det inte gick att skjuta på dem längre? Hur gick det med de garanterade räntelånen som höll på att få statsbudgeten att kantra? Hur har det gått med de kommunalt styrda hyrorna i bruksvärdessystemet när hyrorna på politiska initiativ, som exempelvis i , sattes så lågt att det inte var ekonomiskt möjligt att bygga något nytt? Försöken att införa planhushållning på bostäder är lika många som dess misslyckanden. En politik som ger konsumenterna möjlighet att inom ramen för de egna resurserna genom fritt val styra de ekonomiska förutsättningarna för vad som ska byggas är vad vårt samhälle behöver. Då kan tillgången på önskvärda bostäder öka och byggandet av bostäder i glesbygder som misslyckade lockbeten för eventuella arbetsplatsetableringar undvikas. finns det ju olika uppfattningar om planhushållningens attraktivitet. Men jag tror att de flesta ändå är överens om att om man tillämpar planhushållning och försöker dra åt det hållet måste man hålla god ordning på sina siffror. Slarv får förödande effekter i ett planhushållningssystem. Att det på en minutiöst reglerad marknad uppstår brister och därmed följande grå och svarta affärer är knappast förvånande. Sådant kan iakttas överallt. Rabatterade hyror och förbigående av bostadsköer, till och med datjor, förekommer rentav även i vårt välordnade samhälle. De senaste veckornas avslöjanden visar brutalt och tydligt att det förekommer i stor utsträckning även hos dem som borde veta bättre, vare sig det gäller ombudsmän, politiker eller andra, för all del direktörer också. får de som har skämt ut sig ta ansvar för vad de har gjort. Någon har frågat här tidigare vad man ska göra för att få en bättre tingens ordning. Vi kan lära oss av bostadsrättsmarknaden som en gång i världen var reglerad och som vidhäftades samma problem med folk som gick omkring med svarta pengar och kontakter. är den ren, därför att det är en öppen marknad där var och en kan se vad som händer. Ingen behöver bli lurad. Att köer, brister och byråkratisk planhushållning leder till missbruk är inget förvånande eller nytt. Vad som är mer förvånande är att de som styr den reglerade bostadsmarknaden gång på gång visar slarv med siffrorna i sin administration. Vanligen inskränker det sig väl till mindre frågor, men i samband med bostadsavsnittet i årets budgetproposition har det varit exceptionellt. Sista kvällen innan utskottsbetänkandet måste justeras för att passa in i kammarens planering kunde de som satt framför sina datorer se att utskottsmajoriteten krävde att utskottet skulle väcka ett utskottsinitiativ som utökar regeringens bemyndigande till att spendera på Byggkostnadsdelegationens fleråriga byggprojekt. De som inte satt vid sina datorer fick vänta med att häpna tills dess att de kom till inför sammanträdet . Häpna var just vad det fanns anledning att göra. För som skäl för ett så sent utskottsinitiativ anfördes att departementet tappat bort och glömt att ta med vad man önskade, och var det sista chansen att rätta till saken. Precis som om man inte hade haft möjlighet att rätta till sina uppgifter som gått sedan budgetpropositionen lämnades! Att oppositionen inte ens får en sportslig chans att sätta sig in i majoritetsförslagen bryr man sig uppenbarligen inte om. Vilken hänsynslöshet mot utskottet är inte detta! Vilken nonchalans mot hela budgetprocessen! har ökat från 2 435 tjänstemän till 3 2004, det vill säga . Man frågar sig hur regeringen drar nytta av sina skickliga tjänstemän. Det är uppenbarligen inte för att hålla rätt på och ge gott underlag för att bedöma regeringens förslag. I det här läget är det inte bara myglarna på bostadsmarknaden i regleringsiverns bakvatten som har anledning att skämmas. Hela vänsterkartellen har anledning att skämmas. Skäms hela vänsterkartellen! Så där gör man inte! 144 () replik: Det är inte utan att det är härligt att höra en riktig högerpatriark höja rösten och säga till oss andra att vi ska skämmas, att få höra riktig, härlig, gammaldags högerpolitik. Att titta tillbaka bostadspolitiskt är naturligtvis intressant. Man talar om ett totalt misslyckande. Det är ett misslyckande att vi byggde en miljon bostäder som gjorde att folk fick någonstans att bo. Det är ett misslyckande att mina föräldrar kunde flytta från en etta med toalett på gården till en nybyggd tvårumslägenhet.