prot · GR0966 · 2004-02-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister . 3 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2003/04:278 Till Interpellation 2003/04:278 av () om samhällsnyttiga organisationer Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 4 § Svar på interpellation 2003/04:256 om transporter till de nya EU-länderna runt 1 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att infrastrukturellt ansluta till de nya EU-länderna kring och för att tillgodose behovet av förbättrade transportkorridorer i östvästlig riktning. Den förestående utvidgningen av EU kommer att förändra transportmönstren i . Infrastrukturens kapacitet kommer att ställas på prov, och vi ser framför oss behov av omfattande investeringar i för att möta den förväntade tillväxten. Det är därför angelägna frågor som tar upp, och jag delar hans bedömning att vi i , liksom de baltiska staterna, har ett avståndshandikapp till övriga som måste hanteras. är beroende av bra kommunikationer till alla våra handelspartner i nuvarande EU och i ett utvidgat EU. är det tyvärr så att svenska transportörer ofta drabbas av trafikstockningar och andra hinder i det europeiska väg- och järnvägsnätet. Det leder till förseningar och i slutänden till extra kostnader för kunderna. Det problemet är en av utgångspunkterna för regeringen när de svenska positionerna i den gemensamma transportpolitiken nu tas fram. En annan utgångspunkt är att de perifera regionerna ska knytas till de mer centrala regionerna och att vi ska ta hänsyn till de särskilda förhållanden som råder i med långa avstånd, många glest befolkade områden och snö, is och kyla . Inom EU pågår just nu en revidering av riktlinjerna för de transeuropeiska transportnäten, TEN-T. träffade transportministrarna en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt. Förslaget syftar bland annat till att anpassa riktlinjerna för arbetet till de nya förhållanden som utvidgningen innebär. Förslaget har förberetts av en så kallad högnivågrupp som analyserat vilka infrastrukturprojekt som ska vara prioriterade i TEN-T fram . I det arbetet har föreslagit att den nordiska triangeln, sjömotorvägar på och Haparandabanan ska vara prioriterade TEN-T-projekt. Av dessa uppfyller tyvärr inte Haparandabanan urvalskriterierna, men den finns ändå med i TEN-T-nätet. har även betonat vikten av att en fast förbindelse över Fehmarn bält byggs, liksom att nordsydliga väg- och järnvägskorridorer byggs genom samt att järnvägen mellan och byggs ut. När det gäller de baltiska länderna har framhållit de östvästliga förbindelserna. Merparten av den svenska utrikeshandeln är beroende av sjötransporter. Sjöfarten är självklart det viktigaste transportmedlet mellan . deltar därför aktivt i det påbörjade samarbetet mellan om så kallade sjömotorvägar. Den svenska ståndpunkten är att sjömotorvägarna ska omfatta all den infrastruktur som behövs för att det ska gå att bedriva en effektiv, säker och miljövänlig sjöfart året om. Vi har fått gehör i ministerrådet för den ståndpunkten, och förslaget omfattar nu bland annat hamnar, anslutningar på land och till sjöss, IT-system och isbrytare. 2 (): Jag vill tacka transportminister för svaret. Jag kan hålla med om att mycket av det regeringen prioriterat är riktigt och bra när det gäller det utvidgade EU och vilka transporter vi ska ha mellan länderna. Det är bra med den nordiska triangeln. Det behövs satsningar som förbinder de stora städerna i . Haparandabanan är ett jättebra projekt. Det är viktigt att det får stöd. Regeringen poängterar att man bygger bort trängsel i . Det är också viktigt. Våra svenska företag är beroende av snabba transporter. Regeringen har också prioriterat väg- och järnvägsprojekt genom och påpekat att det är viktigt att de byggs. Allt detta är bra och riktigt. Men min fråga handlade mycket om var åtgärderna finns i . Det är ingen som skulle kunna komma på tanken att bygga och sedan inte ha några vägar eller järnvägar som anslöt till bron på landsidan. Det är en helt orimlig tanke. Sedan blev ett öppet hav och kommunismen fallit på andra sidan växer sjötransporterna kraftigt. Det är positivt. Men det fordrar att vi satsar på anslutningar på vägar och järnvägar också på vår sida i . Nästan 50 miljoner människor runt kommer att bli medlemmar i . Det är då lätt att gissa att när man river ned tullmurar och handelshinder kommer handeln att öka, och tillväxten kommer förhoppningsvis att öka på båda sidor av . Men det betyder att vi får mer transporter. Jag träffade i går , som är chef för rederi för linjen mellan och . är för övrigt världens största passagerarrederi. Han berättade att de flesta prognoser som gjorts om Polentrafiken av svenska trafikverk och andra myndigheter har kommit på skam. Man har räknat för lågt på hur mycket resande och frakter kommer att öka. Han berättade också att om man ser till den trend som finns för godstrafiken mellan och som ökar så kraftigt kommer den att ha passerat till och med godsflödena till och från . Det tycker jag är tänkvärt. Statistiken visar att ökningen varit väldigt kraftig framför allt på lastbilssidan. Det har gått från 70 000 lastbilar till 165 000 . Det gäller alltså hela . I just , som jag besökte i går, har man fördubblat lastbilstrafiken . Min fråga kvarstår. Trafiken växer alltmer. Men i de planer som och har lagt fram kan jag inte se att man tar hänsyn till detta när det gäller vägarna och järnvägarna i sydöstra . Jag undrar om ministern kommer att ta hänsyn till det nu när planerna fastställs. 3 (): Även jag som bor i den här delen av kan ha lite synpunkter på . Vi kan börja med att konstatera att ligger där det ligger omgivet av vatten och dessutom ganska centralt i denna delen av världen. Om man tittar geografiskt har vi en mycket stor och befolkningsstark region strax intill oss, nämligen Sankt . Den är i storleksordningen 815 miljoner, beroende på hur man räknar. Den är enorm. Det bor lika många människor i den regionen som det bor i och tillsammans. Man kan titta på den svenska sidan och förutsätta att trafiken av framför allt varor kommer att öka dramatiskt när det en gång slumrande vaknar och blir ett stort export- och importland. Jag tycker att har ställt en väsentlig interpellation om hur vi ska ha det med transporterna . Det handlar naturligtvis mycket om transporter i sydlig riktning för , men här uppe blir det transporter över . Det kommer att ta sin tid att köra runt hela , och det kommer att vara konkurrenskraftigt att kunna köra genom . Lyckligtvis har vi fått en situation där hamnen i av US Customs, som det heter på andra sidan den amerikanska tullen har blivit en certifierad hamn. Det innebär att man kan förvänta sig att trafiken kommer att öka mycket från , som redan har en hyfsat stor europeisk hamn utan att den är jättestor. Det blir den enda hamnen i norra , norr om , som har den situationen. Jag var och tittade på hamnen i . Man bygger ut väldigt mycket där, och det tror jag är bra för både , och . Kanske kan vi också lägga beslag på stora om man nu använder det ordet delar av den trafik som jag tror kommer att genereras från det nuvarande . Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet. Det är precis som säger; när man ser på detta måste man också se på vad de nya transportvägarna kräver på den svenska sidan. Då ser jag att de Östersjöhamnar som vi har här, från i söder till i norr, har dålig kapacitet när det gäller container- och järnvägstransporter. På den väg som jag numera bor i närheten av, nämligen NorrtäljeStockholm och söderut, går det nu 60 000 långtradare . Det blir några hundra . Om detta kunde föras över helt eller delvis till spårbunden trafik skulle det vara inte minst trafiksäkerhetsmässigt bra. Men som vi kommer att höra i nästa interpellation av är det också fråga om en miljöinvestering av stora mått. Jag vill fråga statsrådet om det i finns funderingar över att åtminstone låta utreda om man kan förlänga det som vi nu kallar för ända bort till och för att möjliggöra den här typen av transporter. Jag tror inte att vi kan få den här sjövägen om vi inte förbereder oss på den svenska sidan. Då skulle transporterna kunna gå över svenskt landterritorium och gå ut via hamn, som nog är den enda hamnen i regionen som kommer att bli certifierad med amerikanska mått mätt under de närmaste decennierna. 4 Statsrådet (): Jag får tacka för att han tog hamn som ett exempel. Skämt åsido är detta oerhört angelägna frågor. Det som har frågat mig, nämligen vilken hänsyn vi tar nationellt till den utveckling som vi ser runtomkring oss i när vi nu ska fatta beslut om planerna, är verkligen centralt. Vi försöker ta så mycket hänsyn som möjligt utifrån de siffror och den kunskap som vi har . har gjort ett planeringsunderlag åt oss inför de diskussioner som vi nu sitter i. Där är man är ganska övertygad om att den positiva utveckling som vi har sett av svensk utrikeshandel under en rad år tillbaka kommer att hålla i sig. Men den kommer att öka i omfattning på det sätt att det nu också öppnas nya marknader. kommer fortfarande att vara en stor hemmamarknad för våra svenska företag, men kommer också de gamla traditionella östeuropeiska länderna. Det innebär bara ännu större möjligheter. Detta har vi med oss i det arbete som vi nu utför när vi ska fatta beslut om pengar till väginvesteringar och järnvägsinvesteringar de kommande tolv åren. Jag vill också nämna den särskilda hänsyn som vi har ålagt oss att ta eftersom vi nu är med i ett arbete där vi pekar ut viktiga TEN-projekt. av den svenska utrikeshandeln går via sjöfarten. Det är stora volymer. Även långtradare färdas ofta en del av sträckan till sjöss. Vi vet att i fraktades gods . De prognoser som och många andra har gjort visade att den volymen kommer att fördubblas fram . Jag är ganska säker på att den beräkningen är korrekt. Därför är också vårt arbete i TEN-gruppen, som ju finns inom EU, oerhört viktigt. Vi har 24 svenska hamnar som är klassade som så kallade TEN-A-hamnar. Det finns en sådan grupp nämnd där. Av dessa 24 står 10 hamnar för av vår utrikeshandel. Vi har ett antal stora hamnar för sjötransporter. Några av dem kommer säkert att växa med anledning av den utvidgning som vi nu ser runtomkring . Det som beskriver när det gäller är en viktig och imponerande utveckling. Staten har ju också gått in via och hjälper till med utbyggnaden. Som avslutning vill jag också passa på att nämna det julpaket som regeringen tillsammans med representanter för och har offentliggjort och som handlar om en infrastruktursatsning i via och en godstågssatsning i men också en stor investering på väg- och järnvägsstråk i . Detta hade bland annat som utgångspunkt att titta på vilken betydelse hamnen har för gods och för människor runtomkring i , men inte bara där. Detta gjordes också i ett nationellt perspektiv för att se på helheten i infrastrukturen. 5 (): Jag kan hålla med om mycket som var inne på, och understryka att hamn är viktig för hela och stora delar av . Det som jag nämnde i min interpellation var att man också behöver tänka på stråk i riktningen sydost från . Den nordiska triangeln missar den biten. Det gods som kommer in till behöver också komma vidare ned till och andra länder bortom . I trafikutskottet har vi lärt oss att det även i finns starka önskningar om att förbättra godsstråken via och sydost ut. Det finns projekt där man jobbar med det här. Jag vill beklaga att de regionala projekten sällan syns i och planer, och för den delen inte heller hos regeringen. Jag tänker på ett projekt som jag har nämnt som heter och som kartlägger stråket från över och och ned till . I jobbar man för fullt nu med att prioritera motorväg mellan och . Allt detta som vi pratar om finns med i TEN-nätet. För att inte glömma bort det ska jag också nämna att det finns trafik från som går både till , och faktiskt till . Det var inte riktigt tänkbart . Men det utvecklas , och det är positivt. Jag vill komma in på konkreta projekt. Det första som jag kan nämna är väg E 22, där man har flaskhalsar genom . Där har långtradartrafiken växt kraftigt under de senaste sju åtta åren. Det finns sträckor där man måste köra genom samhällen och där hastigheten är nedsatt . Trots detta säger i sitt planförslag att man inte ska åtgärda dessa sträckor inom planen. kan man ta itu med det samhälle som jag talade om som heter . Det finns också andra sträckor som visserligen finns i planen men som ligger sent efter 2010. Om trafiken fortsätter att växa som den har gjort kommer det att bli kaos. Vi ska inte ha allt gods på väg, utan naturligtvis också på järnväg. Detta var ju också inne på. Vi har Kust-till-kust-banan, som också har tagit fram planer för. Men spårupprustningen där dröjer till 2010; det är alltså till. Man har börjat försöka köra gods på järnväg. Det fungerar hjälpligt, men det skulle gå mycket bättre om man fick spårupprustningen tidigare. Vilka kartor man än tittar på hos myndigheter och trafikverk är tyvärr sydöstra ofta en vit fläck när det gäller kommunikation. Det är detta jag vill uppmärksamma ministern på nu när och de baltiska länderna kommer med i EU. Förmodligen kommer trafiken därmed att öka kraftigt. 6 (): Statsrådet talar om ett julpaket som man tagit fram tillsammans med och . Jag vet inte om detta var ett julpaket med eller utan h framför. Det kom och omfattade många hjul. Jag tycker att det här paketet i huvudsak är mycket bra. För den region som jag råkar befinna mig och som till och med råkar ligga i är ju frågan om utbyggnaden av i det allra viktigaste ur persontransportsynpunkt. Jag utgår ifrån att vi kommer att få alla anslutningar där betalda av staten, men det får vi väl snart besked om. Jag anser att det är det viktigaste transportprojektet i hela landet. Det kommer att påverka all persontransport i hela landet. Jag tycker också att det verkar väldigt bra med godstågen i . Men min fråga är fortfarande den som statsrådet inte riktigt hade tid att svara på, och tid är ju pengar som bekant. Det gäller att fundera på hur vi har det med hamnarna på hela . Var ligger de bästa hamnarna när det gäller att hantera förväntade kraftiga ökningar av godstransportvolymer österifrån? Jag utesluter inte att skulle kunna bidra där. Min tro är att många stora speditionsföretag mycket skulle välkomna att slippa gå inomskärs till hamn. Jag har inget emot hamn, men jag tror att det skulle vara väldigt bra om andra hamnar hade en väl fungerande spårtrafik. Min konkreta fråga är: Avser statsrådet att tillsätta en utredning som speciellt kan fundera på förhållandena i som ju saknar järnväg ? 7 Statsrådet (): Eftersom jag glömde fråga börjar jag med den . Den handlar om huruvida det är möjligt att förlänga och titta på hamnarna i och . Jag har inte mött den frågan tidigare, och jag har inget konkret svar. Det är en svår balansgång eftersom hamnarna är kommunala som de är oerhört beroende av den nationella infrastrukturen. Som jag nämnde är ställningstagandena i julpaketet att stötta den utveckling som sker i hamn till gagn för hela regionen och nationen. Jag får ta med mig fråga och fundera på vad detta kan innebära för utvecklingen . Jag har inget mer konkret svar på den frågan än så . har många kloka synpunkter när det gäller infrastrukturen i sydöstra . Det är en balansgång som vi ska gå när vi ska fördela pengarna. har också fattat beslut om sex delmål för transportpolitiken. Alla dem ska vi väga av mot varandra. Ett av delmålen är ju regional utveckling. Vi vet alla tre att det är oerhört viktigt, både för enskilda personer och för näringslivet, att infrastrukturen fungerar. Jag är medveten om att det finns stora förväntningar på den överenskommelse som vi nu ska göra om planerna. De objekt som är utpekade i TEN-arbetet förpliktar, och det gäller inte minst i den nordiska triangeln. En förutsättning för att vara utpekat som ett prioriterat projekt och en förutsättning för att dessutom komma upp på en så kallad quick-start-lista är ju att vi nationellt också lovar att gå in med en egen medfinansiering. Där kommer den nordiska triangeln att väga tungt i det arbete vi nu gör med de nationella planerna. Det gäller att ha ett helhetstänkande, att titta i stråk och stötta den utveckling som är oerhört positiv, inte minst i . 8 (): Jag tycker att det är positivt att ministern visar förståelse för att även sydöstra bör få del av en förbättrad infrastruktur, särskilt med tanke på att och de baltiska staterna nu kommer med i EU. Det är positivt. Sedan får vi se vad ministern redovisar när planerna läggs fram. Jag förmodar att vi får ta en ny debatt då. Vi får se om det blir positivt eller negativt. Jag tycker inte att det finns någon motsättning mellan detta och att satsa på det paket som regeringen har presenterat med storstadssatsningar. Jag håller helt med om att här i är oerhört viktig för en fungerande järnväg i hela . Men det hindrar inte att man också tittar på andra delar av landet. Jag skulle vilja avsluta med att ta upp en järnvägsfråga till. I finns Kustbanan som går mellan och , eller den går rättare sagt ända till . Den är naturligtvis väldigt viktig ur regional synvinkel, och också i anslutning till färjetrafiken till bland annat . Regeringen har beslutat att den ska elektrifieras, och man är naturligtvis väldigt glad i regionen för att detta kommer till stånd efter många års diskussion. Men en tanke är ju: Vore det inte bättre att först räta ut den här krokiga banan så att den blir snabbt framkomlig innan man kopplar ström till den? 9 Statsrådet (): får man börja med det som ligger längst fram i planeringen för att underlätta för enskilda personer. Det utesluter inte att man efter det kanske också måste göra andra saker. I de uppvaktningar som vi har fått från kommunen och regionen har det kommit många propåer om att det nu är angeläget att vi kan fullfölja elektrifieringen för att påskynda transporterna. Det har jag med mig i det arbete som vi ska slutföra för att regeringen ska kunna fatta beslut om de nationella planerna. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:280 om ett ökat tågresande 10 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka persontransporterna med tåg, lokalt, regionalt och i fjärrtrafik, för att vi ska närma oss de uppställda målen om regional utveckling, minskat antal dödade och skadade i trafiken och självfallet också minskade skadeverkningar på miljön. hänvisar i sin interpellation till SJ vid ett flertal tillfällen. Jag vill påminna om att ansvaret för de statliga bolagen, bland annat SJ, ligger under . Jag vill därför hänvisa de frågor som rör bolaget till honom. Därefter vill jag betona att jag delar syn när det gäller regional utveckling och tillväxt och möjligheten att kunna bo och arbeta runtom i hela vårt land. Det övergripande målet för vår transportpolitik är att säkerställa en effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och för näringslivet i hela vårt land. Jag vill också nämna regionalpolitiska beslut där vikten av goda transportmöjligheter särskilt betonas. Jag håller även med om att ökat tågresande kan bidra till färre olyckor i trafiken och också en bättre miljö. och betänkanden innehåller förslag som syftar till att ytterligare förbättra tågresenärernas situation. Båda betänkandena är just nu ute på remiss, och jag kommer därefter att ta ställning till hur vi framöver kan förbättra servicen för tågresenärerna. Det kan gälla allt från rutiner för bokning av biljetter och information på stationerna till ersättning för inställda resor. När det gäller den interregionala persontrafiken på järnväg har i sitt transportpolitiska beslut slagit fast att en av utgångspunkterna ska vara att den ska ske på kommersiella grunder. Detta gäller för alla järnvägsföretag. Järnvägsföretagen fastställer självständigt sitt trafikutbud baserat på marknadens behov och på efterfrågan. Regeringen har ingen möjlighet att direkt påverka något järnvägsföretags beslut i dessa frågor. All persontrafik är inte företagsekonomiskt lönsam för järnvägsföretagen. Därför upphandlar staten också interregional trafik när det är motiverat för att uppnå målen för transportpolitiken. Staten, via Rikstrafiken, satsar stora belopp på att upprätthålla en tillfredsställande transportförsörjning. Ett exempel på sådan upphandlad trafik är nattågstrafiken till . Avslutningsvis vill jag nämna att vi inom nu genomför en kartläggning av alla statliga stöd till persontrafiken inom samtliga transportslag för att se om några ändringar kan vara motiverade för att just utveckla persontrafiksektorn. Den kartläggningen beräknas vara klar . 11 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Det gläder mig att hon delar min uppfattning i grunden när det gäller synen på regional utveckling, tillväxt och möjlighet att kunna bo och arbeta runtom i hela vårt land. Det är bra! Vad jag då efterlyser är åtgärder från regeringen, därför att jag tror att och jag också borde kunna vara överens om att utvecklingen har gått baklänges . Det är bakgrunden till min interpellation. Vi ser nu hur tågoperatörerna, i första hand SJ som ju dominerar, drar ned på sin verksamhet, minskar personal, försämrar servicen, slutar stanna vid många stationer, försvårar att köpa biljetter, fördyrar årskorten på SJ vilket hotar den regionala pendlingen som är så viktig för regionförstoringen och på en rad olika områden vidtar åtgärder som jag menar kommer att bli kontraproduktiva i den meningen att de kommer att underminera resandet. Detta riskerar alltså att försämra de långsiktiga förutsättningarna inte bara för SJ utan också för andra tågoperatörer. Det är därför jag känner stor oro och vill få en debatt med statsrådet om vad vi kan göra gemensamt för att få en bättre järnvägstrafik. Det har visat sig att människor vill åka tåg. Järnvägstrafiken har haft en väldigt stor betydelse för den regionala utvecklingen, inte minst tack vare satsningar på nya regionaltåg och snabbtåg, till exempel på Ostkustbanan. Resandeutvecklingen har varit väldigt positiv. Hos oss i , och mitt län, har vi lagt ned alla flygplatser i länet , och därför att vi har satsat på att tågen ska kunna fylla den funktionen. Vi har räknat med att de investeringar som förespeglats i ny infrastruktur ska komma snart nog. tvingas vi konstatera att genomför flera försämringar i sin trafik. Jag menar att det är svårt att se att SJ över huvud taget överväger sitt regionala ansvar. Det har medfört att många satsningar som ur ett regionalt perspektiv är både önskvärda och samhällsekonomiskt rimliga inte genomförs. Det här ger oacceptabla effekter för vår region. Låt mig visa några exempel. Snabbtågsanpassning av stambanan ÖstersundLjusdalStockholm har gett en möjlig restid och . Regionen och har tillsammans investerat 150 miljoner för att nå målet, men vill inte sätta in snabbtåg utan fortsätter att köra konventionella lokdragna tåg med en restid och . Vem vill då åka tåg? Tre flygplatser har lagts ned, som jag sade. 2003 och har flera tågförbindelser dragits in, vilket medfört märkbara försämringar för regionen och näringslivet. Från , hemort, kan man inte ta sig ned till ett morgonflyg med avgångstid före kl. 8.30 på , och näringslivet har påpekat väldigt kraftfullt att det här är till stor nackdel. I stället börjar man köra limousinservice för att komma ned . Den senaste uppgiften fick jag nu från , som ju också känner väl till. Där har man nu dragit in det tåg som går från och som avgår från och går vidare upp mot , och så vidare. Man har aviserat att det ska dras in, med påföljd att alla de som pendlar från upp till eller från och norrut inte kan komma längre än till . Det blir ett stort glapp för pendeltågsresenärerna vilket hotar situation ännu mera och vet ju väldigt väl hur illa ställt det är i .