prot · GR0991 · 2004-03-31 00:00:00 — Syftet med detta betänkande är att kritisera allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i vissa länder och att visa att vi i inte accepterar detta. Syftet med betänkandet är inte att dela ut diplom. Skulle vi dela ut diplom hade blivit utan. Genom att ta upp att det är bra med jämställdheten på skickar utskottsmajoriteten en signal om att det hårda politiska förtrycket kan ursäktas eftersom de på kommit en bit på vägen vad gäller jämställdhet. När massarresteringarna ägde rum uttalade att det nu var dags att regeringen införde ett demokratistöd till demokratirörelsen på . Det är väldigt positivt att också utskottet ställer sig bakom detta. Men har gått, och orden måste också genomföras genom en strategi. Det är väldigt viktigt för liberalerna att poängtera att detta är oerhört viktigt. Vi kan inte lämna de demokratiska krafterna på utan stöd. är världens största diktatur. Den kommunistiska enpartiregimen slår till med brutal hårdhet mot varje antydan till politiskt missnöje eller protest. Regimen tolererar inte något uttryck som går emot dess egen vilja. Det är bra att integreras alltmer i världssamfundet. Men det får inte innebär att vi är tysta inför demokratibrister och övergrepp. I framför allt två av de erövrade områdena med egen ickekinesisk ursprungsbefolkning och Xinjiang i västra reses krav på självbestämmande. Den kinesiska ockupationen fullbordas effektivt med hjälp av massinflyttning, militär kontroll och förtryck. och EU bör våga stå upp för dessa folks rättigheter att få ett långtgående självbestämmande. Deras mänskliga rättigheter samt deras förutsättningar att vårda och utveckla sina kulturella och religiösa särdrag måste respekteras. När det gäller måste vi tydligt ta avstånd från all kinesisk maktpolitik. Det är i strid med folkrätten och den internationella säkerheten i mening. Varje antydan om att kan komma att använda väpnat våld eller utpressning för att uppnå sina mål gentemot måste avvisas av EU och . Det är medborgarna i som själva ska avgöra om de vill vara en del av . Det är upprörande att tillsammans med inför presidentvalet som ägde rum utförde flottmanövrer inte långt från . Inom EU måste vi hålla ihop och gemensamt bilda en enad front mot diktaturer och stödja de demokratier som finns. Det är också viktigt att EU ändrar sin policy vad gäller även när det gäller viseringar. Höga taiwanesiska tjänstemän vägras inresevisum till och till EU. Det är verkligen upprörande att den nyvalde presidenten om nu resultatet kommer att hålla även efter en omräkning vägrades inresevisum till medan kinesiska höga företrädare åker hit på löpande band. Det är också oroande att det inom EU nu höjs röster för att vapenembargot mot , som infördes efter händelserna på , ska upphävas. När det är så uppenbart att kränkningarna mot de mänskliga rättigheterna i fortsätter och maktpolitik gentemot likaså måste göra sitt yttersta för att motarbeta alla dessa tendenser. Sist, fru talman, vill jag ta upp fallet . är en svensk medborgare som arbetar som journalist i . I skuggan av passade diktatorn på att gripa journalister och parlamentsledamöter som kritiserade honom. En svensk sitter alltså fängslad i utan rättegång och utan att vi har någon kontakt med honom . Alla svenskar vars rättigheter kränks utomlands har rätt till likvärdig hjälp från för att skydda sina medborgerliga rättigheter. Men en annan fängslad svensk, , som sitter på , har fått betydligt mer bistånd av UD. har agerat oftare och på högre politisk nivå för att bistå honom jämfört med . Från sida kräver vi att UD utarbetar tydliga rutiner för just dessa tillfällen. Det bör göras tydligt vilket bistånd en svensk medborgare kan räkna med i en sådan här situation, så att alla får rätt till likvärdig hjälp. 3 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 10 som utgår från motion U283. Varje människa har rätt till liv och värdighet. Denna rätt är direkt knuten till respektive individs existens och behöver därför inte förvärvas eller förtjänas. Dessvärre måste denna rätt försvaras och främjas , i varje land, på varje kontinent. Ett liv i värdighet förutsätter respekt för mänskliga rättigheter. Det bästa instrumentet för denna respekt är att utveckla de mänskliga rättigheterna och det demokratiska styrelseskicket. Historien visar oss detta faktum. Medfödda mänskliga fri- och rättigheter och den demokrati som vi i tar för given är det alltför få människor i andra delar av världen som får åtnjuta. Detta tragiska tillstånd i världen måste förändras. Demokratin och dess grundläggande värden måste spridas för livets, för värdighetens, för fredens, för människornas och för mänsklighetens skull. presenterades den andra av fyra planerade rapporter om tillståndet i . Den heter 2003. Det är en brist att rapporterna delvis klumpar samman flera stater med stora skillnader. Trots detta skildrar de denna del av världen som oförmögen att utvecklas politiskt och ekonomiskt. Båda rapporterna har skrivits av framstående arabiska akademiker och fått stor uppmärksamhet över hela världen. Den senaste rapportens centrala budskap är att arabländerna måste överbrygga ett kunskapsgap genom stora investeringar i utbildning och satsningar på en öppen och fri debatt. rapport beskriver de huvudsakliga problem som arabländerna måste ta sig an för att kunna utvecklas politiskt och ekonomiskt. Bristerna består i mycket låg grad av folkligt politiskt deltagande, stark ojämlikhet mellan män och kvinnor, utbredd analfabetism och svagt utbildningsväsende, undermålig teknisk utveckling, bristande konkurrenskraft och smal produktionsbas som baseras på oljetillgångar, eskalerande fattigdom och mycket hög arbetslöshet, dålig samarbetsförmåga arabländerna emellan samt väpnade konflikter inte minst den med . Sammanställningen av bristerna är i det närmaste en metodbeskrivning över hur man effektivt håller demokratin borta från de arabiska folken. Konflikten med drar bort uppmärksamheten från de interna problemen i arabländerna, problem som måste hanteras för att möjliggöra politisk och ekonomisk utveckling. Konflikten mellan israeler och palestinier har debatterats i denna kammare vid åtskilliga tillfällen. Vi känner alla till de mönster som konflikten följer. Sedan Hamasledaren schejk dödades är situationen i oerhört spänd. Hamas har varnat för fullt krig mot . anser de flesta att är den viktigaste aktören för att hantera konflikten mellan och . Risken för ökat våld är stor i regionen, och omvärldens ledare manar befolkningen till lugn för att undvika ett fullskaligt krig i området. I detta oerhört kritiska läge för , där parterna själva bevisligen är oförmögna att bemästra en fredlig lösning, krävs det att omvärlden samlas och tar ett långsiktigt ansvar för fred och försoning. Världssamfundet måste agera nu! framlagda fredsinitiativ Initiativ för den utvidgade är ännu ett förslag i raden av försök till en demokratiseringsprocess i regionen. Planen ska presenteras under , då ledare för , , , , , , och ska mötas i . Initiativet innehåller förslag till politisk, ekonomisk och social förändring i hela från till . De förändringar som krävs av fred och försoning för bättre relationer mellan araber och västerlänningar är stora. Här pekar man på stöd till demokratireformer, inrättandet av industri- och handelszoner, bättre finansiering av småföretagsverksamhet, hjälp till genomförandet av fria val, etablerandet av starkare band med västländerna, icke-statliga organisationer som arbetar för demokratisk utveckling samt slutligen ökat utbildningsstöd, främst till kvinnor. Det är det amerikanska förslaget. Inom EU möts planen med skepsis, och den svenska utrikesministern tillhör kritikerna. ifrågasätter initiativ och framhåller i stället som, enligt utrikesministern, föreslår ett mjukare tillvägagångssätt för en ökad demokratisering i . Att samordna EU:s och mål ser hon inte som en förstahandsuppgift. Utrikesministerns inställning är både märklig och djupt beklaglig eftersom den motverkar en konstruktiv hantering av konflikten genom att och EU försöker söka ett gemensamt mål. Världssamfundet kan enbart hantera denna oerhört komplexa konflikt på ett konkret och långsiktigt sätt genom en full samordning. Hur ska vi annars nå fram till den fredsprocess som är nödvändig för att komma ut ur den minst sagt alarmerande situation som råder ? roll i arbetet för en hantering av konflikten mellan israeler och palestinier bör, om så önskas, vara att verka som en opartisk medlare. kan däremot inte ställa sig neutralt till medborgarnas krav på demokrati och ett öppet samhälle. I strävan efter mänskliga rättigheter för alla människor i måste vara en mer drivande part i detta sammanhang. Inom EU måste arbeta intensivt för ökad dialog med om vikten av politisk och ekonomisk utveckling. Arabländernas folk måste få samma fri- och rättigheter som människor åtnjuter i demokratiska länder som . måste världssamfundet samlas för dels för att hantera konflikten mellan israeler och palestinier, dels för att bistå arabländerna i arbetet med att skapa, främja, skydda och upprätthålla de mänskliga rättigheter som deras folk har fullständig rätt till. 4 () replik: I mitt anförande tog jag upp att det är väldigt viktigt att skilja mellan de civila och medborgerliga rättigheterna och de sociala, ekonomiska och kulturella rättigheterna. De första är absoluta och kan genomföras omgående, medan de senare är processuella och kan införas först efter det att stater får resurser till det. Jag tycker att det är väldigt bra att ställer sig bakom vår reservation. Vi har en gemensam reservation om , där vi tydligt säger att eventuellt bra utbildningsväsenden inte kan ursäkta de övergrepp som sker där. Min fråga till är varför ni inte ville ställa upp på vår reservation nr 2, där vi just säger att det generellt, inte bara för , är väldigt viktigt att vi gör en distinktion mellan de medborgerliga och de kulturella rättigheterna. Den linje som vi förespråkar är den linje som traditionellt har drivit , då regeringen svängde och började prata om dessa som lika viktiga. Den svenska grundlagen skiljer faktiskt på de här rättigheterna på detta sätt. Jag skulle vilja veta varför inte är med oss i den reservationen. 5 () replik: Vi har ingen annan uppfattning än vad har i den här frågan. De mänskliga rättigheterna i grunden och de sociala skiljer vi på i det sammanhanget. Vi skulle mycket väl ha kunnat ställa upp på den reservationen, men vi har uttalat oss i frågan åtskilliga gånger tidigare och tyckte inte att det var nödvändigt den här gången. 6 () replik: Tack, det var väldigt glädjande att höra att vi är fler i denna kammare som inser vikten av att verkligen premiera och se till att de politiska rättigheterna går före, det vill säga rätten till liv, rätten till yttrandefrihet och så vidare. 7 () replik: Jag kan bara säga att vi naturligtvis kan tävla om vem som tyckt och tänkt det här allra längst, om liberalerna gjort det längre än . Vi kan säkert hitta rötter för oss som skulle gå ännu mycket djupare, men huvudsaken är att vi jobbar mot samma mål , och det gör vi verkligen. 8 SERMIN ÖZÜRKÜT (v): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till vår reservation nr 3 under punkt 1. I reservationen har vi krävt att bör lämna IOM, Internationell organisation för migration. IOM har i flera viktiga avseenden handlat och fortsätter att handla på ett sätt som gör att grundläggande mänskliga rättigheter för migranter, flyktingar och asylsökande kränks. Min partikamrat kommer i sitt anförande att närmare gå in på kritik mot svenskt medlemskap i . Utöver detta instämmer vi i grundperspektivet för de mänskliga rättigheterna. Grundperspektivet handlar om att se helheten i problematiken med mänskliga rättigheter. Med andra ord handlar grundprincipen om att se skogen bortom träden. Om man inte ser skogen för bara träd missar man helheten. Med tanke på grundperspektivet instämmer vi i betänkandet i allmänhet och i vissa områden i synnerhet. Det första området gäller kvinnors ställning och den specifika situation de hamnar i i fråga om brott mot mänskliga rättigheter. Regimer som kränker de mänskliga rättigheterna har ibland försvarat detta med att just deras land har särskilda förhållanden som gör det befogat eller att mänskliga rättigheter inte får hindra utövandet av traditionella sedvänjor. Åsikten har också framförts att de internationella normerna skulle vara ett västerländskt påfund. bekräftade de mänskliga rättigheternas universalitet, och denna princip har som gått vunnit en allt bredare förankring i internationella sammanhang. Även och vissa islamiska stater ifrågasätter ofta internationella överenskommelser inom detta område. Det andra området gäller alla former av tortyr. Till skillnad från dödsstraffet, som tillkännages i domslut, utgör tortyr en dold verksamhet vars förekomst många länder anstränger sig att dölja för omvärlden. Det kan inte accepteras i vilket syfte det än må vara. Förbudet mot tortyr ingår i de centrala instrumenten för mänskliga rättigheter samt i FN:s konvention mot tortyr . Tilläggsprotokollet syftar till att stärka möjligheterna att förebygga tortyr. verkar inom ramen för detta arbete särskilt för att konventionen ska innefatta en rätt för anhöriga till information om vad som hänt den försvunne samt dennes rätt till skadestånd. Vi kommer att följa regeringens agerande i denna fråga med stort intresse. Det tredje området gäller förtryck av etniska eller nationella och religiösa minoriteter. De mänskliga rättigheterna slår fast att alla människor är födda fria med lika värde. Det har beräknats att nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoritetsgrupper världen över uppgår till en fjärdedel av jordens befolkning. Staterna har ett ansvar att utan diskriminering ge personer ur minoritetsgrupperna samma rättigheter som landets övriga befolkning, till exempel socialt skydd, utbildning, hälsovård eller kommunikation inom rättsväsendet. Minoritetsgrupper i många länder har inte samma möjligheter som majoritetsbefolkningen. Minoriteterna tillhör ofta de fattigaste och mest marginaliserade grupperna i samhället, med den största arbetslösheten, de sämsta bostäderna och störst antal ungdomar med ingen eller oavslutad skolgång. Enligt betänkandet verkar för att personer som tillhör nationella eller etniska, språkliga och religiösa minoriteter i alla länder ges möjlighet att på lika villkor som majoritetsbefolkningen effektivt åtnjuta alla de mänskliga rättigheterna. kommer att följa upp regeringens agerande framöver. De ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna ses på sina håll mer som ambitioner än som verkliga rättigheter. Enligt betänkandet finns det ingen saklig grund för att behandla dessa rättigheter som mindre viktiga eller radikalt annorlunda än de medborgerliga och politiska rättigheterna. Vi kommer att följa regeringens agerande också i denna fråga med stort intresse. har mänskliga rättigheter diskuterats allt flitigare bland politiker, i medierna och i internationella organisationer. Med tanke på den befogade uppmärksamheten ska jag lyfta upp några punkter som inte står i betänkandet men som har haft stor aktualitet. Det första är MR-läget i . Det borde också uppmärksammas. använder sig fortfarande av dödsstraffet. Den ifrågasätts och bekämpas av . Tortyrkonventionen bekämpas aktivt av . Det andra är MR-läget i . Det borde också uppmärksammas. menar att kritik riktad mot när det gäller brott mot mänskliga rättigheter är befogad, men MR-brotten i är betydligt mer omfattande och betydligt grövre än på . Läget i har närmast karaktären av regelrätt krigföring. Avslutningsvis skulle jag vilja utveckla en formulering i betänkandet: Utskottet menar att de framsteg som skett bl.a. är en konsekvens av de krav EU har ställt på , särskilt de konstitutionella reformerna. Jag vill påstå att de människor, oavsett etnicitet och religion, i som kämpat för mänskliga rättigheter har bidragit stort till de än så länge kosmetiska lagförändringarna. Många har fängslats, torterats och dött i den kampen. Detta gäller för alla länder. Där förekommer grova brott mot mänskliga rättigheter. Rättigheter nås efter ett långt, slitigt och tålmodigt arbete av landets befolkning oavsett vilket land det gäller. Sedan är det för det andra steget, nämligen att våga använda lagar och att kräva en rättvis tillämpning av dessa. 9 () replik: har fått en ny partiledare, som bekänner sig till kommunismen. Vi kan utifrån konstatera, inte att det är en kamp men att det pågår en spänning i fråga om hur många som vill ställa upp som kommunister och bekänna sig till den sidan i partiet och vem som ska ta ledningen. Min fråga till dig är nu helt enkelt: Vad har vi att förvänta oss i den politiska debatten och i den politik som ska föras i utrikesutskottet? Kommer ni också i praktiken att vara konsekventa, så att ni står upp mer för kommunismens värden än vad ni har gjort ? 10 SERMIN ÖZÜRKÜT (v) replik: Den här etiketteringsprocessen har pågått . Det är jag medveten om. Jag kan börja med att säga att jag själv också kallar mig kommunist. Det är inte i den bemärkelsen att det anknyter till förtryck och brott mot mänskliga rättigheter, men i den bemärkelsen att jag är socialist. Varje socialist tror på det kommunistiska samhället, där det inte finns klasskillnader och klassförtryck. Det är en tro vi har, och den tron kan ingen ta ifrån oss. 11 () replik: är de första att kritisera i alla lägen, så ofta man kan och så mycket man kan. Jag är den siste som skulle försvara dödsstraffet i . Men låt oss tänka oss en balansräkning, där vi på den ena sidan noterar bristen på mänskliga rättigheter som kan uppbringas i och på den andra sidan förhållandena i de kommunistiska länderna det räcker att jag nämner men också alla övriga länder som står för kommunistiska värderingar . Hur lång skulle den listan bli? Ändå framhärdar med att attackera brister medan man döljer , , jag ska inte räkna upp alla, för jag har inte så på mig. Hur länge går det att köra en dubbel agenda? Ni säger att ni gillar en sida, den kommunistiska, och ni attackerar den andra ska svenska folket kunna tro att ni verkligen arbetar för mänskliga rättigheter? 12 SERMIN ÖZÜRKÜT (v) replik: För det första vill jag klargöra vad man menar med kommunistiska länder. Det har än så länge inte funnits ett kommunistiskt land i världen. Vi har inte fått det kommunistiska samhället . Det är därför lite missvisande att kalla de där länderna kommunistiska länder. För det andra talade du om en dubbel agenda. När vi kritiserar kritiserar vi och . Där har vi en konsekvent kritik, som vi står för. När dubbelmoralen från den borgerliga sidan tar slut ska vi sluta att kritisera . 13 () replik: Det var ett något annorlunda anförande som Sermin Özürküt höll. Hon började med en reservation, som ska diskuteras senare när kommer hit. Sedan kom det i en bisats att vi har en debatt om mänskliga rättigheter. Jag undrar hur engagerad Sermin Özürküt egentligen är för att alla människor ska ha lika rättigheter. Är hon beredd att stå upp för att araber också har rätt till samma mänskliga fri- och rättigheter som vi andra? Vill hon försvara det? Sedan var det en diskussion om sociala rättigheter och gradskillnader. Man har inte förstått någonting om man hävdar att de sociala rättigheterna är lika viktiga som rätten till liv, rätten att inte torteras, rätten att fritt få uttrycka sig. Då har man inte begripit någonting. Jag tar gärna vid när det gäller debatten med om kommunism. Vilken kommunism vill Sermin Özürküt ha? Tar hon avstånd från ? Det var ingenting som hade fungerat med , har jag förstått. Hur är det med ? Hur var det med ? Finns det något land där den här så kallade religionen har fungerat? Finns det något enda exempel på att det sedan och skrev sina böcker har kunnat fungera någonstans? Eller är det bara ett slags religiös övertygelse, som , som inte leder någonstans? 14 SERMIN ÖZÜRKÜT (v) replik: Det är inte min avsikt att gå i polemik med vi står på olika sidor. Men jag tycker att det är obefogat när du frågar mig om jag är beredd att stå för de mänskliga rättigheterna. När man har kämpat för mänskliga rättigheter i ett annat hörn av världen och fått betala ett högt pris för detta har man en del att säga om mänskliga rättigheter. När det gäller sociala rättigheter skulle jag bara vilja säga att det ena inte utesluter det andra. Båda är viktiga. Det är därför vi tar upp de sociala rättigheterna. Sedan frågar du mig när jag ska ta avstånd från . Visst kan jag göra det, men jag förväntar mig att ni också tar avstånd från Bush. 15 () replik: Det har ju varit allmänt känt att jag inte är någon ivrare av just . En del av hans politik är mycket bra och en del är usel. Så är det med många politiker. Men att jämföra honom med får ju nästan taket att lyfta härinne som uttalade att det är bättre att döda hundra om så blott en är skyldig. Det var ändå han som satte statsterrorn i system långt före tid. Jag fick inget ordentligt svar på var i världen kommunismen fungerar. Har den någonsin fungerat någonstans, eller är det bara den absoluta religiösa övertygelsen om att den borde fungera? Är Sermin Özürküt beredd att ta avstånd från kommunismen i och deras vidriga brott? Är hon beredd att ta avstånd från det som pågår på , där man fängslar människor som uttalar en avvikande mening? Är hon beredd att ta avstånd från de afrikanska diktatorer som hävdar att de är kommunister, vilket de sannolikt är, men också är kleptokrater? Det finns inget kommunistiskt system som har fungerat utan att makteliten har tillskansat sig förmåner. Redan sade att det var nödvändigt. Men det kommer att erodera med tiden när det kommunistiska systemet har satt sig. Hade han fel i det? Ja, jag är alldeles övertygad om att han hade fel. 16 SERMIN ÖZÜRKÜT (v) replik: Jag har bara ett kort svar på dina frågor. Den dagen vi börjar prata om alla dessa militära regimer och diktaturer i världen som har orsakat tortyr, förföljelse och mord ska jag ta avstånd från . 17 () replik: Sermin Özürküt säger här att alla rättigheter är lika värda. Jag vill fråga dig om ett förbud mot tortyr och en rätt till regelbunden semester verkligen är lika viktiga. För mig är det självklart att de politiska grundläggande rättigheterna är viktigare. De kan införas meddetsamma, men så sker inte i en mängd länder, bland annat , för att man säger att man har uppnått andra rättigheter. Utskottet, där du tillhör majoriteten, kan man säga legitimerar en sådan argumentation genom att framhäva här att har uppnått jämställdhet, en bra utbildningsnivå, och så vidare. Jag skulle vilja ha ett svar på frågan: Är det verkligen lika viktigt med en regelbunden semester som med ett förbud mot tortyr? 18 SERMIN ÖZÜRKÜT (v) replik: Problematiken med mänskliga rättigheter omfattar alla delar av mänskliga rättigheter och är ett komplex. Den grundläggande mänskliga rättigheten är rätten till liv, självklart. En död människa kan inte utöva sina mänskliga rättigheter. Därutöver finns det alla möjliga mänskliga rättigheter som varje människa ska utöva. Det är därför vi pratar om jämvikten mellan de mänskliga rättigheterna. Grundläggande mänskliga rättigheter, politiska rättigheter, ekonomiska rättigheter är alla ett komplex som vi borde vara försvarare av. 19 () replik: Jag blir lite mållös. Jag kan inte tolka ditt svar på annat sätt än att du tycker att artikel 24 i FN:s stadga, där det står att var och en har rätt till regelbunden semester, är lika viktig som artikel 5, där det stipuleras att stater inte får utföra tortyr mot människor. För mig som liberal är det oerhört viktigt att hålla isär de grundläggande rättigheterna, som vi inte kan tumma på på något sätt, och de sociala rättigheterna, som självklart är målsättningar som vi ska sträva mot. Men vi kan inte kräva att de införs i alla stater på en gång, för de ekonomiska förutsättningarna är ju sådant som stater inte alltid rår för. Sedan uppfylls ju de sociala rättigheterna bäst i demokratier, inte i kommunistiska diktaturer.