prot · GR0979 · 2004-03-09 00:00:00 — Jag hoppas att vi i verkligheten också får se en utveckling mot demokrati även i . Till , angående bistånd till , får jag väl ändå lov att säga att biståndspolitik är ganska välkänd. Vi vill fokusera på . Mig veterligen ligger inte i , men det är en helt annan debatt. Jag vill också säga att ett besök av vår kungafamilj öppnar många dörrar utomlands och är en god representation för , vilket också är omvittnat av näringslivet. Det här kan inte undgå att vara bra för , vad än republikanerna hävdar. Sedan kan misstag begås och uttalanden misstolkas, men det är en annan fråga som det gäller för UD att lösa genom kompetent representation och god information före det att statsbesök sker. Det är faktiskt utrikesministerns skyldighet att se till att rätt information från UD ges till både kungen och andra officiella utlandsresenärer som ska representera . Sedan har vi alla ett ansvar att uppträda som goda ambassadörer för och svensk utrikespolitik när vi representerar i andra länder. 11 (): Jag vill också tacka utrikesministern för svaren på mina frågor, men de väcker följdfrågor. Det var tydligen ett undantag att kungen själv föreslog att han skulle fara till . Jag undrar om regeringen hade kunnat tänka sig att ordna ett statsbesök i även om kungen inte hade föreslagit det. Var går gränsen för orimliga statsskick där regeringen inte tycker att det är okej att göra statsbesök? Det ger ju ändå landet en väldigt god PR att få ett kungligt statsbesök. Utrikesministern skriver också att den statssekreterare som följde med till inbjöd till fortsatt dialog. Vad händer nu om man ska ha en fortsatt dialog om detta? Är det kontinuerliga kontakter? Eller är det bara en artighetsfras när statssekreteraren inbjuder till fortsatt dialog? Min slutliga fråga är: Finns det länder som UD och utrikesministern absolut inte kan tänka sig kungliga statsbesök i? 12 (m): Utrikesministern anför här att det inte var regeringens ord när kungen uttalade sig som han gjorde på en journalists fråga. Det var kungens egen känsla, säger . Det må det vara, men underlaget hade ju regeringen tagit fram och serverat i sin PM. Där fanns ordvändningar som i rätt hög grad påminde om vad kungen svarade på intervjufrågan. Regeringen får nog faktiskt ta på sig en del av skulden eftersom man furnerar statschefen med underlag. Sedan kan jag tycka att det säkert finns anledning att rikta kritik mot en del av statsskicket i , men minst lika stora angrepp kan riktas mot och det vietnamesiska statsskicket. Jag tycker att det helt har saknats proportioner här. Vi fick inte veta lika mycket om vad som tilldrog sig vid det vietnamesiska statsbesöket som vid det i . Jag tycker att det visar på lite av dubbelmoralen i svensk politik och, inte minst, journalistik. Man blåser upp detta bara för att det råkar vara en som är statschef i en liten enklav, medan det finns miljontals människor i det kommuniststyrda . Det låtsas man liksom inte om. Jag skulle vilja se talen som både statsrådet och kungen höll i . Hur mycket tog man där avstånd från brott mot mänskliga rättigheter och talade för utvecklandet av demokrati? Jag efterlyser någon rim och reson och någon proportion mellan och . Jag tycker att den verkligen har lyst med sin frånvaro. 13 Utrikesminister (): På frågan från om varför jag inte följde med till vill jag säga att det skedde efter praktiska överväganden. Redan långt innan jag kom in i bilden hade bedömningen gjorts att det inte var möjligt att följa med på två statsbesök. Det skulle ta . Det var en utrikespolitisk debatt veckan därpå. Det var inte möjligt av rent praktiska skäl. Man gjorde bedömningen att det var lämpligt att en statssekreterare, och särskilt en statssekreterare från , åkte med till . Det är naturligtvis så att diktaturländer kan utnyttja ett statsbesök. Det är en av de saker som finns med i bedömningen när man tar ställning till huruvida man ska göra statsbesök eller inte. Det är nog ohjälpligt så att hur mycket vi än för fram vår kritik kan vi inte vara säkra på att den återspeglas i det landets medier, särskilt inte om det är ett land där medierna är hårt kontrollerade. Det är en av de konsekvenser som vi måste räkna med när vi gör statsbesök. Det vägs givetvis in. Det är naturligtvis beklagligt att den kritik som ofta för fram i de här sammanhangen inte återspeglas på något utförligt sätt i det landets medier. Men vi kompromissar aldrig bort vår kritik när det gäller mänskliga rättigheter eller demokrati. Ett av syftena med att vi åker till länder där det finns anledning att framföra den kritiken är ju att det är vår uppgift att göra detta när vi kommer dit. är fortfarande upptagen av texterna. Jag vill nog ändå hävda att den som läser UD:s pärm ordentligt inser att den pärmen inte har något samband med den debatt vi har här . Jag har naturligtvis ingen aning om när någon läste texterna och i vilket sammanhang det skedde. Jag kan bara konstatera att texterna fanns tillgängliga även för medierna, liksom för vemsomhelst annan som var intresserad av dem. frågar om ett statsbesök i hade varit aktuellt om inte kungen hade föreslagit det. Det kan jag naturligtvis inte svara på. Det är en hypotetisk fråga. Men såvitt jag har kunnat utreda stod inte på någon av de listor som finns över tänkbara framtida statsbesök. Var går gränsen för vilka länder vi gör statsbesök i? Den yttersta gränsen är om vi inte tror att vi kan påverka. Om det är fråga om ett land som inte uppfyller de krav som vi ställer på demokrati och mänskliga rättigheter, och det är inte så många som gör det om man sätter de kraven högt, är naturligtvis ett av syftena att vi vill påverka det landet. Om vi bedömer att vi inte kan påverka det, åker vi inte dit. Jag anser att vi markerade överskridandet av en gräns 1981 när vi gjorde statsbesök i . måste vi ha bedömt att det var möjligt för oss att även påverka det stora landet som vi hade mycket kritik att framföra mot. Vi har många tillfällen att fortsätta en dialog med om mänskliga rättigheter i samband med att vi samarbetar inom de organisationer som finns. Jag kan till exempel tänka mig att en dialog i den frågan kan få en naturlig fortsättning inom Asean. De officiella tal som har hållits i samband med de här statsbesöken och andra statsbesök finns tillgängliga på UD för allas läsning. 14 (): Vi lever invaggade i ett skimmer att de flesta länder har blivit fria och demokratiska, men så är ju inte fallet. Det är av befolkningarna världen över som får leva i fullgoda demokratier där fria val och mänskliga rättigheter respekteras. Demokrati handlar ju som bekant om att få tycka, tänka och tala självständigt, men framför allt handlar det om att få välja sina ledare fritt. Det gäller såväl det odemokratiska sultanväldet som demokratin och resten av världens länder. När den svenska statschefen avlägger ett statsbesök är det kutym att det också sker ett återbesök . Jag undrar när detta är inplanerat? När kommer vi att få se sultanen från komma hit på statsbesök? Är det då inplanerat några speciella aktiviteter för att lyfta upp och informera om att demokrati är det enda styrelsesätt som är värdigt fria medborgare? 15 Utrikesminister (): Det finns inget planerat återbesök från . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2003/04:303 om närvaro i 16 Utrikesminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska kunna bidra till att förbättra säkerhetsläget i , för att ska bidra till en förstärkning av ISAF utanför och för att öka krishanteringsengagemang i . Jag delar oro över situationen i . Säkerhetsläget är allvarligt. Talibanerna fortsätter med viss aktivitet i södra . Narkotikahandeln ökar instabiliteten och försvårar ansträngningarna att bygga upp det sargade afghanska samhället igen. Det är viktigt att övergångsregeringen ges förutsättningar att driva den politiska processen i enlighet med . Förberedelserna för fria val är en väsentlig uppgift. En bred internationell närvaro är nödvändig för att förbättra säkerhetssituationen och för att stödja återuppbyggnadsarbetet. bidrar till ISAF-styrkan med FN-mandat och under ledning av Nato. Vårt engagemang är ett viktigt led i vår strävan att bidra till utveckling, fred och säkerhet i . I förlängningen är kampen mot terrorism och narkotikahandel av betydelse också för vår egen säkerhet. deltagande sker inom ramen för Partnerskap för fred och visar på ett synligt sätt dess betydelse. Regeringen vill utöka de svenska bidragen till ISAF:s säkerhetshöjande arbete i . Det kommer att ske på följande sätt: behåller en närvaro i ISAF i . fattade regeringen beslut om att 16 svenskar ska bemanna viktiga stabs- och logistikfunktioner. Genom deras närvaro uppnås just den kontinuitet i den svenska närvaron i ISAF som efterlyser. Det blir alltså inget glapp i bidrag till ISAF. är också berett att ställa upp med nio brandmän till förfogande för en insats under isländsk ledning på . Regeringen förbereder därutöver ett nytt substantiellt svenskt bidrag till en säkerhetshöjande närvaro på den afghanska landsbygden inom ramen för ett så kallat provincial reconstruction/stabilization team, PRT/PST. Syftet med denna närvaro är att bidra till stabilitet och att därigenom stödja den afghanska övergångsregeringens ansträngningar att bygga upp det afghanska samhället. Insatsen förbereds i samråd med , och . Vi vill att bidraget ska göras inom ISAF under dess FN-mandat och med Natoledning. Att inrätta ett PRT/PST tillsammans med andra länder ger styrka och långsiktighet åt teamets arbete och viktiga samordningsmöjligheter. Intensiva konsultationer pågår om hur och var denna insats kan genomföras. Arbetet är dock också beroende av att Nato färdigställer planeringen för ISAF:s utvidgning med nya PRT/PST. vill bidra till ett av de första nya PRT/PST som inrättas i denna process i norra . Regeringen avser att återkomma till rörande detta bidrag . Regeringen är alltså beredd att bistå med militära insatser. Dessa är väl avstämda med de civila insatser som vi genomför. stöder FN:s centrala roll i återuppbyggnadsarbetet genom representanter i FN-missionen Unama och andra FN-organ. beslutade att stödja valförberedelserna med . På det humanitära området är aktivt i minröjningsarbetet. Vi verkar för att avväpna barnsoldater och ge stöd till barnens återanpassning till samhället. En av de största aktörerna är som driver fler än 400 skolor och ett stort antal öppenvårdskliniker i . verkar för förbättringar i MR-situationen och har bland annat givit ett bidrag till utbildning av advokater i mänskliga rättigheter. Vid sidan av de viktiga humanitära motiven är dessa insatser betydelsefulla för det långsiktiga säkerhetsbyggandet. De lindrar de missförhållanden som är en bidragande orsak till säkerhetsproblemen. Situationen i måste fortsätta att ges hög prioritet på världssamfundets dagordning. Jag kan försäkra att den kommer att vara högprioriterad i regeringens arbete. 17 (): Jag vill tacka utrikesministern för svaret. har haft en militär styrka på plats i . Det är som har begärt att länder ska ställa upp i en FN-styrka, ISAF, i huvudstaden och dess omgivningar. Det är för att upprätta säkerhet, stabilitet och fred för medborgarna i . I övriga delar av landet däremot har det inte funnits någon styrka. Där har därför säkerhetsläget försämrats . Krigsherrar och miliser har agerat ostört, terroriserat befolkningen och hindrat den afghanska regeringen och biståndsorganisationer att verka. Vapen styr utanför i stället för rättssäkerhet och myndigheter. och har därför bett FN, världssamfundet, att ställa upp ytterligare till hjälp för , att utöka mandatet till att gälla hela landet. I samband med att vi i beslutade att bemyndiga den svenska militära närvaron sade vi från sida att vi ville se att stödde de önskemål som den afghanska regeringen har och att vi verkar för att världssamfundet ökar mandatet för FN-truppen och att vi då också ställer upp med mer trupp. Vad har hänt ? FN har utökat mandatet till att gälla hela landet. Det är väldigt bra. har beslutat att bidra med 400 personer till Kunduz i norra . Det gör man . När vi i utrikesutskottet , precis , diskuterade den svenska militära närvaron i förlängde vi den till och med för att ge regeringen tid att återkomma med en proposition om ett annat svenskt bidrag. Men det kom aldrig någon proposition. Därmed fick den svenska beväpnade truppen åka hem. Utrikesministern säger i svaret att regeringen har fattat beslut om att i stället ha 16 personer på plats, en annan typ av närvaro, en närvaro av stab- och logistikpersonal. Det är sant att på så sätt upprätthåller fortfarande en närvaro i . Men det är inte längre den militära närvaro som vi har haft. Det är inte längre en beväpnad trupp, en sådan trupp som tar beslut om enligt lag. De länder där nu gör de tyngsta krishanteringsinsatserna med beväpnad trupp är Kosovo, och . är inte längre med bland de länder som vi gör de tyngsta insatserna i. Det är en politisk signal som vi härmed skickar ut om en nedprioritering av . Jag tar fasta på utrikesministerns svar att hon vill utöka det svenska engagemanget till ISAF. Det är bra. Det är helt i linje med politik. Men den viljan sade regeringen att man hade. Man skulle återkomma till med en proposition. Det skedde inte. Hur länge måste vi vänta innan det blir något beslut om en svensk militär närvaro i ? Jag skulle vilja ha ett besked på den punkten. Jag vill poängtera att när det gäller tid säger man ofta att tid är pengar. Men i fallet är tid faktiskt liv. Svensk militär behövs där. 18 (): har ställt flera mycket viktiga frågor angående närvaro i . Det är viktigt. Det handlar om att ska kunna vara med, bidra till och stödja genomförandet av nationell säkerhet för social och ekonomisk utveckling i . har beslut fattats om svenskt bidrag till den internationella ISAF-styrkan . har den väpnade styrkan åkt hem från . Det finns inget mandat för en sådan. Men från svenskt håll har det ändå fortsatt genom att 16 personer är kvar på plats för att förbereda och vara delaktiga i till dess att nya trupper kan skickas. Från moderat håll sade vi okej till detta alldeles . Eftersom det inte handlar om väpnad styrka tyckte vi inte att man behövde ta upp det i i utrikesutskottet. Men om det blir en väpnad styrka igen insisterar vi på att det ska beslutas i . Det allra viktigaste i det här fallet är att det är ett allvarligt beslut där vi riskerar svenska soldaters liv utomlands. För att kunna åstadkomma säkerhet krävs det mer internationellt samarbete. Det är grundläggande för att kunna avvärja framtida hot. Efterfrågan på detta kommer sannolikt att öka. Då måste det ligga i svenskt intresse att kunna erbjuda både civila och militära resurser. Därför behöver både nationell och internationell förmåga utvecklas. hade vi en diskussion i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet angående svenskt bidrag till . Där tog jag upp frågan om budget för internationell militär verksamhet och hur försvarsministern planerar finansieringen av alla olika insatser. Svaret blev då att våra insatser skulle minska i Kosovo till förmån för . Jag instämmer i att vi ska öka vårt deltagande i eftersom det är en akut brist på trupp där och den internationella säkerhetsstyrkan i stort sett bara finns i huvudstaden . Men det behövs också medel för detta. Därför blir min fråga till utrikesministern: Hur avser regeringen att finansiera eventuellt ökade internationella insatser i som vi befinner oss i både och , även om vi nu minskar närvaron i Kosovo? 19 Utrikesminister (): Till vill jag säga att Nato har tagit på sig att förbereda de fortsatta insatserna. Det är en av förklaringarna till att det har tagit tid. Vi kommer ändå att vara bland de första som är på plats i det utvidgade arbetet. Anledningen till att vi inte har återkommit till tidigare är att vi har bedömt att vi måste samla ihop alla de beslut som behöver ta. Vi vill inte komma med ett i taget utan kommer med ett samlat förslag. Detta kommer så att vi kan vara säkra på att kunna vara på plats . kommer alltså att ta ställning till det . Jag håller verkligen med om att det är väldigt viktigt att det är den svenska som tar ställning till vart väpnade styrkor ska skickas i världen. När svenska soldater ska ut i strid är det ett ansvar som den svenska ska ta. Det är ett av våra huvudargument för varför vi inte vill binda oss i militära allianser. När det gäller finansieringen är det så att de beslut som kommer att fattas ryms inom årets budget. 20 (): Tack för det beskedet! Vi får alltså en proposition till . Jag tycker dock att det är väldigt beklämmande att den här situationen över huvud taget har uppstått, att vi nu har ett visst vakuum när det gäller militär och beväpnad trupps närvaro i för svensk del. Jag tror inte att man heller kan skylla på Nato. Hur kommer det sig då att tyskarna lyckades ha en trupp nere och uppfylla det utvidgade mandatet? Den afghanska regeringen har länge bett FN om hjälp med säkerheten i landet utanför . Det är som sagt beklagligt att världen väntar, planerar och förbereder men är inte där. kvarstår de stora behoven i och ökar egentligen för . tar också upp någonting som jag tror tangerar en orsak till att det är svårt att komma i väg, nämligen att resurserna inte finns. Uppenbarligen finns det politisk vilja hos regeringen att vara i , men när man inom politiken inte kan uppfylla det man vill är det ofta för att resurserna inte finns. Vi har begränsade resurser för våra internationella åtaganden, och jag är rädd att regeringen inte använder dem på bästa sätt. Vi har nämligen ingen strategi för de internationella insatserna. Från sida efterlyser vi en internationell strategi för våra internationella uppdrag där vi har tydliga politiska målsättningar och ett effektivt resursutnyttjande. är det ofta bråttom när vi tar de politiska besluten i , och det finns ingen koordination. För varje insats vi gör blir det tydligt att en övergripande strategi saknas. Långt innan vi går in och erbjuder oss att åka till ett land bör vi ha tydliga kriterier för våra handlingsalternativ, vilka förband som ska skickas vart och i vilken omfattning. Om flera insatser blir aktuella på en och samma gång måste vi prioritera. Vilka kriterier gäller då? Det är dags att vi har principer och kriterier som slås fast i en internationell strategi. Vi har en geografisk splittring. Vi har runt tusen personer i internationella insatser i 14 olika länder. Det är en utsmetning av våra resurser där vi går miste om samordningsfördelar. Det handlar dels om samordningsfördelar på plats, dels också om det faktum att varje land vi engagerar oss i kräver stabsresurser hemmavid. Det är tydligt att snittkostnaden per anställd i utlandsstyrkan är mycket högre i små och korta missioner. Vid långsiktiga missioner blir däremot snittkostnaden lägre. Om vi hade en strategi och en fokusering skulle vi därmed kunna utnyttja våra resurser bättre. Jag är rädd att också detta är en anledning till att det här beslutet dröjer. drabbas av att vi inte har de resurser som krävs, och det beror bland annat på dåligt resursutnyttjande från regeringens sida. Jag undrar: Är utrikesministern beredd att se till att får den internationella strategi som efterlyser så att vi kan ge den bästa hjälpen till så många som möjligt? kommer det att vara val i . Vår utrikespolitiska målsättning är ju att vi ska främja demokrati och mänskliga rättigheter i världen, och då är det väldigt knepigt om vi inte nu är där och ser till att hjälpa till att få den säkerhet som behövs för att valen ska kunna bli fria och rättvisa. 21 (): måste öka sitt deltagande i internationella insatser för att hjälpa till att skapa fred och stabilitet. Detta är grundläggande hörnstenar för att kunna utrota elände och fattigdom och skapa frihet för människor. Själva förutsättningen för att kunna nå en positiv utveckling är att det faktiskt existerar stabilitet och säkerhet i landet i fråga. Visserligen är kostnaderna för fredsfrämjande insatser höga, men det är ännu dyrare att inte ingripa. Människor i krisdrabbade länder betalar ett oöverstigligt pris. Vi kan bara nämna folk. Jag tackar för svaret jag fick från utrikesministern att detta ryms inom årets budget. Det är mycket som ryms där; problemet är bara att sakerna urholkar varandra. Det är helt riktigt att vi ställer om vårt svenska traditionella förbandsförsvar till ett effektivt insatsförsvar, men budgeten för internationella insatser bör fortfarande finnas separat för att de här områdena inte ska urholka varandra. Just därför är det också viktigt att rätt strategi och rätt resurser finns till förfogande. Från moderat håll har vi också föreslagit att detta ska finns som en särskild post i utrikesområdets budget. Jag önskar att regeringen kunde komma till en liknande slutsats eftersom det skulle skapa en mycket högre grad av tydlighet för svensk försvarsverksamhet både hemma och utomlands. När får vi se det? 22 Utrikesminister (): Jag tycker inte att den bild som ger av vare sig strategin, planeringen eller resurserna på det här området stämmer. Resurserna finns där, det finns en strategi och det finns en planering. När det gäller Kosovo och har vi varit där länge i olika insatser som har avlöst varandra. När det gäller handlar det om att de insatser som görs måste samordnas. Det är en svår insats när man ska gå ut på landsbygden, och det krävs en samordning av resurserna. Denna koordination ska Nato göra. Det är Nato som har mandatet, och vi kan inte agera utan att denna koordination är gjord. Att har kunnat vara där har att göra med att man har beslutat att skulle vara den som var där först. Vi har gjort tydliga prioriteringar, vill jag också påstå, i valet av var våra insatser ska läggas. Vi har fortsatt på en del som vi beslutat om tidigare och där det finns en långsiktighet; annat har vi avslutat för att göra det möjligt att komma med nya insatser. I var vi först i , och när möjligheterna öppnades att gå ut i landet har vi också planering för att göra det. frågor om försvarets resurser överlåter jag till försvarsministern att hantera. 23 (): Om det nu är så att regeringen har en strategi och att vi har resurser, varför finns vi då inte på plats i ? Varför har då det här glappet uppstått? Det är klart att resurserna ryms i budgeten om man åker ned . Om nu truppen kommer först har vi sparat in kostnader, och då kan man förstås få plats med dem i budgeten. Men vi har heller inte varit där. Vi har inte varit i när hjälpen behövs där. Säkerhetsläget blir sämre och sämre. ska val genomföras, men de riskerar att inte kunna genomföras. är ju ändå en viktig kärna i demokratin. I vår utrikespolitiska deklaration säger vi att det vi först och främst ska värna och verka för i världen är respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Då är vi inte på plats i ett land som kanske inte kan genomföra val på grund av det dåliga säkerhetsläget. Då ska ju vara där med den militära truppen och ställa upp. Jag hävdar bestämt att det behövs en strategi för att bättre ta till vara de knappa resurser vi har. Vi fattade beslut om att åka ned till . åker vi hem därifrån. Vi åker ned till . Hur länge kommer vi att vara där? Vi är engagerade i så många olika länder. Det innebär en utsmetning av resurserna. Jag är övertygad om att vi kunde få ut mer hjälp till dem som behöver det om vi kunde samordna och använda våra resurser mer strategiskt. Afghanerna har rätt att leva i ett land med fred, respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. För att nå dit behöver omvärlden ställa upp. behöver också ställa upp. Det är beklagligt att vi har den här pausen. Jag hoppas verkligen att vi får se den här propositionen så fort som möjligt. 24 Utrikesminister (): Jag har en känsla av att borde tala med någon annan än mig här i . Det var faktiskt så att regeringen gärna såg att vi var kvar i , att ISAF var kvar. Men vi fick inte stöd för det av .