prot · GS0925 · 2004-11-09 00:00:00 — Finns det inte en lösning inom en mycket snar framtid är det ett stort misslyckande för jordbruksministern. 101 (): Tack, jordbruksministern, för svaret även om jag inte är riktigt förtjust i innehållet. Det är ju sällan jag är tillfyllest nöjd i de här sammanhangen, och det vore väl konstigt annars. Jag vill ändå erinra om att när vi satt och arbetade i den så kallade kontaktgruppen inför genomförandet i var vi alla överens om att allt inte går att beräkna. Jag vet också att det myntades ett uttryck: The devils are in the details. Då skulle man möjligen kunna säga att det här är en detalj, men det är det knappast. Detta är en ganska stor del, åtminstone för de brukare som drabbas. Vi sade också att det måste finnas utrymme för att kunna hantera snedsitsar, att ha en beredskap för det som dyker upp efterhand, för allt går inte att beräkna. Jag konstaterar att jordbruksministern , före ikraftträdandet, faktiskt står här utan något svar. Den sista meningen i interpellationssvaret är i mina ögon sällsynt tydlig: Jag är givetvis öppen för en fortsatt dialog och beredd att pröva alla kreativa förslag som skulle kunna lösa de aktuella företagens problem. Man har alltså ingen lösning. Man står alltså naken inför det här. Ändå har man hela utredningskapaciteten bakom sig, både på och på . Det tycker jag är anmärkningsvärt. De här två olika modellerna var, tycker jag, lite grann som att välja mellan pest och kolera. Hade vi antagit den ena modellen hade det fått avsevärda negativa effekter. Hade vi antagit den andra hade det likaså fått negativa effekter. Därför fanns det en ambition att ta det bästa av de två negativa förslagen. Då vill jag ändå erinra om att det fanns ett förspel till hela MTR, nämligen när diskussionen om MTR kom upp. Om jag inte missminner mig var det som det här diskuterades. Från moderat håll framhöll vi väldigt tydligt då att vi skulle avvakta med införandet och inte påbörja MTR förrän efter Agenda 2000 hade kommit till slutet, det vill säga . Vi var mycket tydliga på den punkten. Vi sade absolut nej till renationalisering. Vi efterlyste långsiktighet. ska detta revideras igen. Vi sade att det var bättre med en gradvis sänkning av stöden med de regler som fanns. Då hade vi sluppit ställa grupp mot grupp. Vi hade sluppit en överföring inom landet och mellan olika brukare, markägare etcetera. Då är min fråga: Vad gjorde egentligen jordbruksministern inför dessa förhandlingar för att inte just den här situationen skulle uppstå, nämligen med det Fischlerska förslaget som sedan låg framme? Det var ju en permanentning för väldigt . Vad gjorde den inför detta? Det var egentligen där det hela började. Det vore intressant att få jordbruksministerns svar på vad man egentligen gjorde. Vi var ändå oerhört tydliga i fråga om MTR: Det måste finnas utrymme för att kunna hantera snedsitsar. 102 Jordbruksminister (): Det är intressant att höra kommentarerna i efterhand till regionmodellen. Jag uppskattade mycket att vi kunde ha den dialog som vi hade när vi förberedde den här reformen. Jag är väldigt övertygad om att det är en stor fördel att vi genomför reformen . Det vittnar också LRF om när man samtalar med LRF. Det kommer att vara en fördel för de svenska jordbrukarna att vi ligger i framkant när det gäller att utnyttja de möjligheter som reformen ger. Jag påstår att vi har varit framgångsrika när det gäller att ta vara på de möjligheter som finns till att hantera det som ger omfördelningseffekter, snedsitsar. Vi kombinerar regionmodellen med att återföra till gårdsmodellen. Vi har också kopplat av handjursbidragen just för att visa att vi vill minimera problemen för nötköttsföretagen. Tyvärr är det ju så att många av våra nötköttsföretag har ett väldigt stort beroende av de här ersättningarna, ända av verksamheten. Det är ett dilemma. Jag tycker inte att det ska se ut så för framtiden, för då har vi inte starka företag. Det är ett dilemma, och det här är något som jag hoppas att vi ska komma ur genom reformen och reformens möjligheter till anpassning. Sedan tycker jag också att också att ni underkänner de här företagens förmåga att ta vara på de möjligheter som reformen ger. Det finns faktiskt ett antal åtgärder som företagen själva, också med stöd av sin branschorganisation, kan vidta för att effektivisera sin produktion och ändra produktionsinriktning. Många företag har inte ett dåligt utgångsläge i det sammanhanget. Vi har duktiga jordbruksföretag i . Jag har varit mycket aktiv, och har varit mycket aktivt, när det gäller att påverka förutsättningarna för genomförandet av den här reformen. Vi har givetvis löpande kontakter med kommissionen. Också LRF har gjort täta besök i för att övertyga kommissionen om olika åtgärder när det gäller möjligheter att ställa till rätta snedsitsar. Det är klart att vi från svensk sida hade föredragit om vi kunde gå in och göra punktinsatser för de här företagen. Men vi har en likabehandlingsprincip inom EU som gör detta omöjligt. Den likabehandlingsprincipen har vi fördelar av i andra sammanhang, så jag kan inte säga att jag inte står bakom likabehandlingsprincipen. Vi har alltså gjort stora ansträngningar. Vi har inte löst problemet för ett 50-tal företag som drabbas allra värst när det gäller nötköttsproduktionen. Det är jag inte lycklig över, men jag kallar det inte för ett misslyckande. 103 (): Regionmodellen är beslutad. Vi får gilla läget och göra det bästa av den, men den ger störst omfördelningseffekter i , tror jag, eftersom vi har störst andel åker och bete som späder ut det andra. Då är det ett särskilt ansvar för oss att lösa detta. Och det är inte bara 50. Det är ett stort antal företag. Många är drabbade. Jag tycker också att det är bra att vi kör i gång reformen . Men man kan tillämpa övergångstider. Man kan utnyttja nationell reserv. Det finns mycket att spela med. Ingenting är omöjligt i EU om man vill hitta lösningar och ingenting är möjligt i om man inte vill det, om jag provocerar lite. Ministern har ju stöd från näringen och från oppositionen. Vi vill att de värst drabbade ska kompenseras. Se till att hitta en lösning! Jag blev så bestört; det verkar uppgivet. Gör alltså något av den här strimman och kom tillbaka till kammaren för att bli hyllad för att ha hittat en vettig lösning, jordbruksministern! Det är vad jag verkligen önskar för de drabbades räkning. För de företagare för vilka det här är oerhört svårt är det inte lätt att ställa om. Det handlar också om livsmedelsproduktion. Nötköttsproduktionen har sjunkit från till och är på väg nedåt. De här företagen betyder väldigt mycket när det gäller att rationellt köpa in kalvar och att ta hand om dem som utnyttjar det öppna landskapet. Här hotas även den svenska nötköttsproduktionen, så det är ytterligare en aspekt i det hela. 104 (): Vi hörde i jordbruksministerns senaste inlägg att man varit väldigt framgångsrik och att man jobbat väldigt hårt med MTR. Det skulle då vara intressant att höra om jordbruksministern kan nämna ett enda avtryck i regelverket när det gäller MTR som har signaturen svenskt hemvist. Det skulle alltså vara intressant att få reda på det. Beträffande den aktuella situationen vill jag fråga: Kan vi som hade förtroendet att få finnas med i referensgruppen nu lita på den mycket tydliga utsagan om att snedsitsarna måste kunna hanteras? Kan vi lita på att regeringen och jordbruksministern lever upp till den samfällda uppfattningen? Det var ju en sjupartisynpunkt att så skulle ske. Kan vi alltså nu lita på att regeringen och jordbruksministern effektuerar detta? 105 Jordbruksminister (): Jag ställer inte upp på det som sägs om att jag är uppgiven. Jag känner mig full av kraft, och jag är beredd att göra allt som står i min makt för att lösa problemen. Men de ska då lösas på ett sådant sätt att bönder inte ställs mot bönder utan så att vi kan hitta effektiva lösningar. Jag hävdar att vi redan har kommit långt när det gäller att hantera de här omfördelningseffekterna. Ja, det finns flera avtryck i regelverket som har påverkat. Ett sådant avtryck är jag är dock inte säker på att gillar det den nationella reserven. I ett läge där vi inte visste att vi kunde genomföra den regionaliserade modellen drev och den frågan med framgång. Det finns också andra avtryck, men jag tycker att det är ganska meningslöst att tala om det ena eller det andra. Det är ju helheten som är det viktiga. Jag är beredd att fortsätta att arbeta med att försöka hitta lösningar för de här företagen med de utgångspunkter som jag här nämnt. Men jag tycker inte att vi ska betrakta de lösningar som vi har åstadkommit som kraftlösa. Vi har sett till att flera av de här svåra omfördelningseffekterna hanterats, och vi har kommit långt. Vidare tycker jag att vi ska peka på möjligheterna för jordbruksföretagen, på möjligheterna att ställa om sin produktion och utnyttja det läge vi har att det är en ansträngd situation men att det ändå finns ett utrymme för att också ta en annan väg när det gäller inriktningen av produktionen. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:65 om avvisningar av tjetjener 106 Statsrådet (): har ställt en fråga om vilka åtgärder jag avser att vidta för att det inre flyktalternativet i fortsättningen inte ska tillämpas på ett sätt som enligt sätter asylrätten ur spel. Regeringen framhöll i de vägledande besluten att det så kallade inre flyktalternativet måste tillämpas med stor försiktighet för ryska medborgare från . Avvisning bör emellertid kunna ske om utredningen i ett visst ärende visar att den sökande har anknytning till andra delar av där han eller hon inte löper risk att återsändas till och att inga individuella skyddsbehov föreligger. Regeringen betonade också vikten av noggranna utredningar. Regeringens bedömning var också i linje med UNHCR:s ställningstagande. överlämnade ärendena till regeringen för avgörande bland annat för att nämnden ville ha vägledning vid tillämpningen av en tidigare sällan använd regel i utlänningslagen om skyddsbehov vid väpnad konflikt. Myndigheterna har att följa den praxis om skyddsbehov och inre flyktalternativ för asylsökande tjetjener som regeringen har fastslagit. Jag vill understryka att alla som ansöker om asyl i ska få sin sak individuellt prövad oberoende av vilket land den asylsökande kommer från. Jag utgår från att en individuell prövning alltid kommer att ske i varje enskilt asylärende där prövningen av asylskälen ankommer på . Ett statsråd kan inte ingripa i utlänningsmyndigheternas praxis eller i tillämpningen av praxis i enskilda ärenden. Myndigheterna har själva ansvaret för att en enhetlig praxis skapas och efterlevs. Detta gäller oavsett om praxis slagits fast genom regeringsbeslut, i överinstans eller genom interna föreskrifter. 107 (): När jag kom hit till kammaren blev jag plötsligt orolig. I min väska hade jag med mig ett mycket kort svar på den ganska omfattande interpellation som jag ställt till statsrådet. Jag var tvungen att gå fram till podiet och titta en extra gång; det kunde ju vara fel på min skrivare eller något sådant. Svaret var mycket kortfattat, knappt en halv A 4-sida. Man kan tänka sig att ett svar ibland är kort om det åtminstone är någorlunda fylligt eller om de frågor som ställts konkret blir besvarade. I detta avseende är jag inte riktigt nöjd med det svar som avgivits. Det anges till exempel att avvisning bör kunna ske, enligt regeringsbeslut, om det visar sig att den sökande har anknytning till andra delar av där han eller hon inte löper risk att återsändas till . Vilka delar är det i praktiken? Vad jag lyfter fram i interpellationen är att på många sätt används i praktiken gammal lagstiftning. Den gamla, tidigare, lagstiftningen i innebar att man hade en oerhörd kontroll av medborgarna. Den kontrollen innebär också en möjlighet att återsända, skicka tillbaka, och pressa i väg, människor till sina bostadsorter från andra delar av landet. Denna praxis finns alltså fortfarande. Det är detta som vi invänder mot, och det är detta som UNHCR har uppmärksammat och som också många andra flyktingorganisationer tar fasta på i sin kritik av den politik som bedrivs man återsänder alltså människor från till andra delar av den . Visserligen har man lagstiftningsmässigt rätten att vistas i andra delar, men i praktiken utsätts man för en press och ett tryck som gör att man mer eller mindre tydligt tvingas tillbaka till där förföljelsen åter uppstår. Det är detta som min fråga gäller. Där har jag än så länge fått ett ganska otydligt svar. Vad vi talar om här är att människor, verkliga människor, i stora delar av lever som fanns det ingen laglighet alls. De lever underjordiskt, utan rättigheter och utan möjligheter till pension, barnbidrag och socialbidrag rättigheter som man har i en fungerande stat. Skälet till detta är att man inte kan registrera sig på den nya ort som man återvänt till i praktiken skulle man återsändas och riskera förföljelse. Jag frågar därför statsrådet en gång till vilka möjligheter som finns att på något sätt klargöra att det inre flyktalternativet ska vara ett reellt flyktalternativ, inte bara någonting som lagstiftningsmässigt fungerar. Det är ju enskilda människor som, som statsrådet alldeles riktigt påpekar, har individuella behov varje ärende i detta fall ska prövas individuellt och som faktiskt utsätts för en omänsklig behandling vid återvändandet. I vissa fall utsätts de också för ett återskickande och riskerar förföljelse. 108 Statsrådet (): Om jag ska förklara regeringens beslut lite mer ingående än i svaret så var det så att regeringen avgjorde fyra ärenden som alltså är praxisbildande för tjetjenska asylsökande. Vad var det regeringen sade? Vi sade att eftersom det råder en inre väpnad konflikt i så bör människor som kommer från få tillfälliga uppehållstillstånd . Sedan får man göra en ny bedömning. Det inre flyktalternativet är en del av den internationella flyktingrätten. Det är också något som ingår i myndigheternas bedömning. Vi sade i praxisbeslut att det inre flyktalternativet måste tillämpas med stor försiktighet för ryska medborgare från . Det är ett citat direkt från beslutet. Det är för att sätta både hängslen och livrem där. Vi skrev väldigt tydligt att i de fall man gör bedömningen att människor har en anknytning till olika delar av måste det vara säkerställt i det individuella fallet 1.att vederbörande inte kommer att återsändas till 2.att vederbörande inte heller utsätts för någon form av förföljelse. Det är lite hängslen och livrem när det gäller just det inre flyktalternativet i det praxisbeslutet. Det är något som myndigheterna har att följa och som man också följer. 109 (): Låt mig börja med att säga att det är utmärkt att man nu trots allt börjar försöka använda den möjlighet att ge skydd undan väpnad konflikt som finns i utlänningslagen. Det hör ju till ovanligheterna tidigare. Det har funnits, enligt min och bedömning, ett stort antal väpnade konflikter varifrån människor har flytt men sedan återsänts eftersom man har hävdat från svenska migrationsmyndigheters sida att det, i till exempel, inte pågår någon väpnad konflikt. Det är välkommet att man nu i alla fall vill pröva hur den här lagstiftningen skulle kunna användas. Hur man sedan väljer att formulera sig har betydelse. Hängslen och livrem, stor rättssäkerhet ska vi få intryck av gäller när det handlar om vilka som återsänds till . Men när nu har börjat använda dessa vägledande beslut som regeringen har fattat visar det sig att två tredjedelar av dem som har överklagat återsänds. Var är hängslen och livrem i det fallet? som är ordförande i och har mycket god kunskap om förhållandena i säger att det räcker med minsta koppling till utanför för att få ett avslag i . Han gör således en helt annan bedömning än statsrådet. Det är väl mycket möjligt att man kan ha olika tolkningar av verkligheten. Men att så många som två tredjedelar skulle få avslag på sina överklaganden, är det verkligen att använda hängslen och livrem? Det är den fråga som återstår. 110 Statsrådet (): Man kan ha olika tolkningar av verkligheten. När det gäller siffror kan man undra lite grann över två tredjedelar. För det första registrerar vi inte asylsökande utifrån etnicitet. Vi kan inte veta riktigt hur många asylsökande som kommer från . Man registreras utifrån sin nationalitet, det vill säga . Därför är det svårt att veta exakt när det gäller alla ärenden. Man kan titta på de ärenden som låg och väntade hos myndigheterna när regeringen fattade beslut. Man väntade tills regeringen kom med sitt beslut. Sedan fattade man beslut utifrån de ärendena. Det var 50 ärenden. I de 50 ärendena fick hälften uppehållstillstånd helt i enlighet med regeringens praxisbeslut, det vill säga man fick tillfälligt uppehållstillstånd. Ungefär hälften avslogs. Då kan man fråga sig vilka det var. Det visade sig att den överväldigande majoriteten av dem obestridligen inte var från . Några i den här gruppen avvek och var över huvud taget inte tillgängliga innan beslut skulle fattas. I några fall användes det inre flyktalternativet. Det handlade till exempel om en person som var av rysk etnicitet och som bodde i . Man menade att det fanns en möjlighet för en person med rysk etnicitet att ta sin tillflykt till . I ett annat fall var det . Där menade man också att det fanns en möjlighet för dem. Det var ytterligare några fall där det gjordes väldigt noggranna individuella bedömningar i varje enskilt ärende. Att det används slentrianmässigt stämmer faktiskt inte riktigt, inte med de siffror som finns tillgängliga. 111 (): Av bland annat den anledningen använder jag inte begreppet slentrianmässigt. Det var väl ordet som förekom tanken möjligen i det här fallet från statsrådets sida. Jag kan konstatera att vi har olika uppfattningar om allvaret i situationen i . Vi har möjligen också olika uppfattningar om huruvida det är enkelt och lätt i ungefär hälften av de fall som man kan tänka sig att bosätta sig i en annan del av den trots att man i stället har sökt sig till för att söka asyl. Vi kan fortsätta med olika siffror och olika värderingar. Det jag vill påpeka i detta sista inlägg är att vi ser ett mönster. Det är inte bara, som också nämns i interpellationen, människor som har ursprung i som behandlas på detta sätt när det gäller inre flyktalternativ. I den här kammaren har jag och statsrådet tidigare diskuterat situationen för asylsökande från som behandlas på likartat sätt. Man hänvisar till inre flyktalternativ. Samma sak gäller exempelvis för asylsökande från . Jag har haft tät kontakt med stora grupper därifrån. De hänvisas till områden som enligt deras egen uppfattning och också enligt internationella människorättsorganisationer är mycket osäkra områden att vistas i. De riskerar också förföljelse av politiska och andra orsaker. Vi ser att den svenska migrationspolitiken i allt större utsträckning bygger på att man ska återsända människor, inte direkt till den oroshärd de flytt ifrån men precis intill i förhoppningen att man åtminstone inte ska behöva ta emot dem i utan att man ska kunna sända dem tillbaka till en annan del av världen. Min uppfattning är att det är beklagligt. Jag skulle gärna se att statsrådet i det sista anförandet förklarade skälet till att man inte på ett tydligare sätt kan säga att de som känner att de fruktar förföljelse också får en möjlighet att stanna i det här landet. Vi ser ett minskat antal människor som får asyl i . Min och uppfattning är att det inte ytterst beror på att en annan grupp människor kommer hit utan på en hårdnande flyktingpolitik. 112 Statsrådet (): Det var inte ordet slentrianmässigt som använde. Det var mekaniskt, ett mekaniskt användande av det inre flyktalternativet. Det menar jag inte stämmer. Jag tror att vi kan få en ganska bra debatt, men jag tror ändå att det är viktigt att utgå ifrån fakta när man har en debatt. Två tredjedelar stämmer inte. Det gör inte det för det första. För det andra finns det över huvud taget ingen statistik vad gäller tjetjenska asylsökande. Det är något som är ryckt lite grann ur luften. nämner också att det inre flyktalternativet används när det gäller människor från Kosovo. Där har ganska tagit fyra beslut där man just har tittat på möjligheten att använda det inre flyktalternativet. I tre av de besluten gjorde man det inte. Det är viktigt att vi ändå utgår från den verklighet som vi faktiskt har, inte från något som man är rädd för ska komma eller något annat. Det här är de bedömningar som man gör på . Den praxis som vi har när det gäller är att alla tjetjener i som riskerar förföljelse har rätt till skydd i . Det inre flyktalternativet är en del av den internationella flyktingrätten som också alltid ska vägas in, men det måste alltid göras individuella bedömningar i varje enskilt ärende. Där måste man se till att människor inte riskerar någonting vid ett återsändande. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM18 uppbyggnads- och driftsfas KOM(2004)636 till trafikutskottet 8 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2004/05:37 till justitieutskottet /05:39 till socialutskottet /05:41 till justitieutskottet Redogörelse /05:JO1 till Motioner 2004/05:L7 till lagutskottet /05:Sf1Sf4 till socialförsäkringsutskottet 9 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /05:KU2KU4 betänkanden /05:FiU6 och FiU13 betänkande 2004/05:SkU8 betänkande 2004/05:JuU6 betänkande 2004/05:SoU6 betänkanden /05:TU3 och TU5 10 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:128 av ()till utbildnings- och kulturminister ekonomiska situationen inom kultursektorn 2004/05:129 av ()till statsminister på 2004/05:130 av ()till samhällsbyggnadsminister bostadsägande 2004/05:131 av ()till samhällsbyggnadsminister boende Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:295 av ()till utrikesminister rättigheter i /05:296 av ()till finansminister i statsbudgeten för oförutsedda utgifter /05:297 av ()till statsrådet 2004/05:298 av ()till statsrådet 2004/05:299 av ()till statsrådet av 2004/05:300 av ()till statsrådet av i vägplan 2004/05:301 av ()till justitieminister för drogberoende fångar 2004/05:302 av ()till justitieminister förtroende för polisen 2004/05:303 av ()till utbildnings- och kulturminister till grundutbildningen /05:304 av ()till statsrådet i språk 2004/05:305 av ()till statsrådet av skolelever Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.