prot · GR0998 · 2004-04-20 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:402 Till Interpellation 2003/04:402 av () om försäljning av JAS och jobbexport Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning. Interpellation 2003/04:429 Till Interpellation 2003/04:429 av om liberalare regler för strandskyddet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. 3 § Svar på interpellation 2003/04:395 om den politiska utvecklingen i 1 Utrikesminister (): Sermin Özürküt har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för del inom FN, EU och andra internationella organisationer dels för att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna i , dels för att hejda våldsutvecklingen och för att medverka till att landet slår in på en väg mot ökande respekt för demokratin. Sermin Özürküt har också frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att kvinnor, som våldtagits och misshandlats på grund av politisk terror under den sittande regimen och därför flytt från landet, inte ska betraktas som offer för kriminell handling i allmänhet utan som politiska flyktingar, som bör få politisk asyl i . Regeringen följer den politiska utvecklingen i via vår ambassad i , via EU och på andra sätt. UD publicerar numera årliga MR-rapporter på departementets hemsida, även för . Av rapporten framgår hur vi bedömer den aktuella MR-situationen i . De uppenbara bristerna vad gäller mänskliga rättigheter, gott styrelseskick, demokrati och kvinnors situation är frågor som ingår som en viktig del , andra givares och internationella organisationers dialog med landets regering. Exempelvis tog biståndsminister upp frågan om mänskliga rättigheter när hon besökte . Utvecklingen i följs också noga av och övriga medlemsstater i EU, och diskussioner förs löpande om vad EU och de enskilda medlemsstaterna kan göra för att påverka utvecklingen i positiv riktning. Ståndpunkter får enligt vår uppfattning större tyngd om de framförs av EU än av enskilda medlemsländer. har därför medverkat till gemensamma uppvaktningar hos den bangladeshiska regeringen vid ett flertal tillfällen. Bland annat framförde EU synpunkter på mänskliga rättigheter, gott styrelseskick samt lag och ordning vid ett möte med företrädare för . Och gjorde EU en démarche hos regeringen i och framförde då bland annat sin oro över bristande respekt för de mänskliga rättigheterna vid genomförandet av den bangladeshiska militärens operation Clean Heart mot kriminalitet. betonade EU behovet av reformering av polis- och rättsväsendet i landet. gjorde EU också en uppvaktning med anledning av övergreppen mot Ahmadiya-muslimerna och andra minoriteter. Det finns anledning att tro att omvärldens fortsatta uppmärksamhet och påtryckningar på regeringen i kan påverka och påskynda utvecklingen i positiv riktning. , EU och övriga medlemsländer kommer därför att fortsätta att söka påverka . Genom Sida bidrar också till att främja demokrati och mänskliga rättigheter genom olika projekt. bistånd till för åren 20022004 uppgår till . Genom stöd till enskilda organisationer ges bland annat rättslig hjälp, skydd och utbildning till utsatta kvinnor och barn. Vad slutligen gäller våldtagna och misshandlade kvinnors situation har den asylsökande, som vid ett återvändande till hemlandet riskerar förföljelse på grund av ras, religion, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller politisk uppfattning, ett starkt skydd som flykting enligt utlänningslagen. Våldtäkter kan ingå som ett led i förföljelse på grund av till exempel politisk uppfattning, vilket omfattas av kriterierna för flyktingskap. Det finns också en bestämmelse i utlänningslagen enligt vilken personer som inte uppfyller kriterierna i flyktingkonventionen men som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sitt kön bereds skydd i . På regeringens uppdrag har en särskild utredare i betänkandet Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse (SOU 2004:31) föreslagit författningsändringar som är nödvändiga för att personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska kunna betraktas som flyktingar enligt flyktingkonventionen. Förslaget kommer att skickas ut på remiss . Frågan är således föremål för en översyn. 2 SERMIN ÖZÜRKÜT (v): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret. Det är glädjande att höra att en rad initiativ har tagits från regeringens sida när det gäller situationen i . Ministern nämner bland annat att vår oro har framförts över bristande respekt för de mänskliga rättigheterna vid genomförandet av den bangladeshiska militärens operation Clean Heart mot oppositionen. Den nämnda Clean Heart-operationen började . Tusentals människor fördes bort till militärförläggningar där de torterades och fängslades. Våldtäkterna medförde ofta att dessa kvinnor, om de inte mördats, själva tog sitt liv. Våldtäkt har blivit en del av den politiska kampen i regeringens politiska förtryck. Efter Clean Heart-operationen har regeringen i utfärdat full straffrihet för dem som begick brott mot mänskliga rättigheter under operationen. Det är naturligtvis utmärkt att EU har haft ett antal kontakter med bangladeshiska myndigheter och påpekat de brott som begåtts. Därför skulle jag vilja fråga ministern, om vi fick en uppdatering av situationen, vad den bangladeshiska regeringen har vidtagit för åtgärder förutom att de utfärdat straffrihet för dem som begått brott. 3 Utrikesminister (): Jag uppfattade att Sermin Özürküts fråga var vad regeringen har gjort för de här kvinnorna. Det var lite kritik mot att man inte har vidtagit åtminstone åtgärden att straffa de människor som utsatt kvinnorna för övergrepp och en fråga om vad regeringen i stället har gjort. Kvinnornas situation i är inte lätt, tvärtom. Av tradition är kvinnorna underordnade mannen och diskrimineras på alla möjliga områden i livet. Men man kan ändå se att det har skett vissa små förbättringar. Det rör sig i rätt riktning. Det är alltfler flickor som börjar och alltfler kvinnor som har möjlighet att förvärvsarbeta. Det finns i vart fall på lokal nivå i samhället också särskilda kvoter för att få in kvinnor i det lokala politiska arbetet. Även om det är en svår situation och en ganska dyster bild, sker det en utveckling i rätt riktning. 4 SERMIN ÖZÜRKÜT (v): Det var inget direkt svar på vad regeringen i har gjort. Vilka åtgärder har de vidtagit? Har de gjort något över huvud taget? Jag förväntar mig inte att regeringen har startat en eller något sådant. Jag har inga sådana förväntningar. Jag vill bara veta vad regeringen i har gjort för de människor som blivit offer för brott mot de mänskliga rättigheterna. Sedan vill jag än en gång understryka att våldtäkt i dagens är en del av det politiska förtrycket. I detta sammanhang bör även bristerna vad gäller kvinnors asylskäl tas upp. Även om utrikesministern förklarar att våldtäkt kan ingå som ett led i förföljelse på grund av politisk uppfattning står det likafullt bara kan i ministerns svar, det vill säga det kan finnas en möjlighet att det är så som våldtäktsoffret säger. Men är det den svenska myndigheten, den ännu ej nedlagda , som bestämmer om det har förekommit en våldtäkt av politiska skäl eller inte. Bevisbördan ligger hos offret. Denna formulering leder till att kvinnan ska, inför den svenska myndigheten, bevisa att hon har blivit våldtagen och dessutom att hon har blivit våldtagen av politiska skäl. Hur lätt är det? Det är märkligt att uttrycka sig i termer av att det kan ingå som ett led i förföljelse på grund av politisk uppfattning när våldtäkter har blivit en del av tortyrens vardag. Med anledning av detta vill jag fråga ministern om hon kan ge en närmare förklaring av ordet kan i meningen. 5 Utrikesminister (): Såvitt jag vet har den bangladeshiska regeringen inte gjort något specifikt för de kvinnor som har blivit utsatta för övergrepp. När det gäller asylreglerna är det naturligtvis så att våldtäkt kan ingå som ett skäl och göra att människor har asylskäl. Det är en bedömning som myndigheterna får göra i varje enskilt fall. 6 SERMIN ÖZÜRKÜT (v): Okej, vi har fått bekräftat att regeringen i inte har gjort något specifikt. Efter att ha lyssnat på svaret skulle jag önska att ministern tar till sig vikten av ett intensifierat arbete i nedläggningsprocessen i fråga om . Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2003/04:401 om EU-konstitutionen 7 Utrikesminister (): Sermin Özürküt har frågat statsministern om han avser att ta några initiativ för att inte ge kristna kyrkor en särställning i , om han avser att ta upp vikten av sekularism i de vidare samtalen om förslaget till ny samt om han avser att ta upp kritik mot försöken att skapa en europeisk identitet. Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Huvuddelen av artikel 51 i utkastet till konstitutionellt fördrag, som Sermin Özürküt hänvisar till i sin interpellation, anger inte endast kyrkors och religiösa sammanslutningars och samfunds ställning, utan även filosofiska och konfessionslösa organisationers ställning. Motsvarande text finns under nuvarande i en särskild deklaration. I ett tillägg föreslås nu att unionen ska erkänna kyrkors och organisationers identitet och deras specifika bidrag och upprätthålla en öppen, tydlig och regelbunden dialog med kyrkor och organisationer. Det är alltså inte fråga om att ge kristna kyrkor en särställning i det konstitutionella fördraget. Alla religiösa sammanslutningar och samfund samt filosofiska och konfessionslösa organisationer behandlas lika. Av samma skäl anser jag inte att det finns behov av att ta upp vikten av sekularism i de vidare samtalen. Utkastet till konstitutionellt fördrag garanterar att såväl kristna som andra religiösa samfund, samt icke-religiösa sammanslutningar och organisationer, kan delta i en dialog med unionen. Artikel 51 omfattar med andra ord det civila samhället i stort. Det är positivt att unionen på detta sätt förbinder sig att föra en öppen och regelbunden dialog med det civila samhället. Sermin Özürküt vill att jag ska kritisera det hon hävdar är försök att skapa en europeisk identitet. Jag delar emellertid inte Sermin Özürküts misstro mot en sådan identitet. Vi är européer och det är högst välkommet att känslan av samhörighet mellan oss växer. Det är tack vare denna som vi kan säkra fred och välstånd i . Med utgångspunkt från en gemensam och demokratisk värdegrund har vi också större möjligheter att utveckla , solidaritet och samarbete med dess grannar i och gentemot omvärlden. 8 SERMIN ÖZÜRKÜT (v): Jag tackar ministern för svaret. Jag skulle först vilja säga att vi inte misstror någon eller några utan enbart vill ta upp konstitutionsförslaget utifrån en annan demokratisk aspekt. Det är ett faktum att konstitutionsförslaget avspeglar demokratins spelregler. I det avseendet tycker vi i att konstitutionsförslaget är ett misslyckande utifrån det demokratiska perspektivet. Alternativet är naturligtvis att sätta demokratins grundpelare på vägen till demokrati. Huvudsyftet med interpellationen är att ta upp en viktig aspekt av demokratin, nämligen sekularismen. Den sekulariserade andligheten är en av grundstenarna i den samtida moderna demokratin. Det finns två olika förhållningssätt i relationen mellan staten och religionen. Det första är konfessionella stater som inte gör någon åtskillnad mellan religion och politik. I stället låter man religionen styra politiken. Den andra varianten är sekulära stater som gör en klar åtskillnad mellan religion och politik. I det avseendet går artikel 51 emot den syn man kan ha på en sekulär stat i och med att den garanterar religiös inblandning i politiken. Artikel 51 handlar om kyrkors särställning och erkänner deras specifika bidrag. Man ska upprätthålla regelbunden dialog med dessa kyrkor och organisationer. Varför skulle man behöva ha en sådan artikel när man har en artikel under avdelning II-10 där det sägs att var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet? Denna rätt innefattar frihet att byta religion eller övertygelse och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller övertygelse genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor och ritualer. Jag undrar om utrikesministern kan förklara varför man skulle behöva artikel 51 när man har fastslagit religionsfriheten. 9 Utrikesminister (): Ja, det är viktigt att religionsfriheten är fastslagen, men lika viktigt är det att i det nya fördraget slå fast att samhället består av olika organisationer där människor är aktiva och organisationer som spelar en mycket betydelsefull roll i våra samhällen. I många länder är religiösa samfund av olika slag viktiga aktörer när det gäller människors inflytande över sina liv och hur samhället fungerar i olika avseenden. Därför ser jag det som en styrka att det i fördraget fastställs att det ska finnas en öppen dialog mellan unionen och organisationer av olika slag som företräder de europeiska medborgarna i olika avseenden. Jag ser det som en stärkning av demokratin i unionen. 10 SERMIN ÖZÜRKÜT (v): Jag har väldigt svårt att hålla med utrikesministern, eftersom det är en särställning, vilken kan orsaka låsningar. Det skapar mer problem än vad det löser det är vad jag skulle vilja förmedla. Angående sekulariseringen säger utrikesministern att motsvarande text finns under nuvarande i en särskild deklaration. Den särskilda deklarationen handlar om statusen för kyrkor. Det sägs ordagrant att Union respects and does not prejudice the status under national law of churches and religious associations or communities in the Member States. Den innehåller med andra ord inget av det som punkt 3 i artikel 51 innehåller, och som lyder: Unionen skall erkänna deras identitet och deras specifika bidrag och upprätthålla en öppen, överskådlig och regelbunden dialog med dessa kyrkor och organisationer. Det är en viktigt skillnad mellan att visa respekt och att föra en dialog. Utrikesministern säger att det är positivt att unionen på detta sätt förbinder sig att föra en öppen och regelbunden dialog med det civila samhället. Visst är det positivt att föra en dialog med samhället, men varför måste man garantera den rätten i en artikel som heter Kyrkor och konfessionslösa organisationers ställning? Det hade väl i så fall räckt med att säga NGO:er, som man brukar säga. Man definierar sig inte bara utifrån vad man är eller vill vara, utan också genom uteslutning i förhållande till vad man inte är eller inte vill vara. Man målar in områden och sätter gränser. Jag skulle vilja fråga ministern vad dessa gränser innebär utifrån den kristna identiteten. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:396 om kriget i 11 Utrikesminister (): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta inom EU, FN och andra internationella organisationer för att undsätta de sudanesiska flyktingarna i och för att bidra till att få slut på kriget i västra . Krisen i västra , , har förvärrats . Läget i är allvarligt. Över 700 000 människor har blivit internflyktingar, och över 130 000 uppges ha flytt från landet till . Byar har bränts ned och det förekommer rapporter om flygbombningar. Regeringsstödda milisgrupper har begått övergrepp och plundrat byar, och civilbefolkningen har drabbats oerhört hårt. Detta riskerar att negativt påverka fredsprocessen mellan regeringen och rebellgruppen /A i södra och hotar därmed stabiliteten i hela landet. har ansvar för att skydda civilbefolkningen. Man måste därutöver se till att de regimtrogna milisgrupperna upphör med sina attacker. Det är också avgörande att på ett konstruktivt sätt samarbetar med FN, inte minst vad gäller respekt för de mänskliga rättigheterna. Efter omfattande påtryckningar, bland annat från EU, har och rebellgrupperna i inlett förhandlingar. , med stöd av Afrikanska unionen, är värd för samtalen, och FN, EU och deltar som internationella observatörer. Genom EU:s ställning som observatör kommer vi att göra vårt yttersta för att försöka bidra till att få slut på kriget i . Nyckelfrågor i denna process är de humanitära hjälporganisationernas tillträde till området och vapenvila. nådde parterna en första överenskommelse om vapenvila, och förhandlingarna väntas fortsätta i syfte att nå en bredare fredsöverenskommelse. Som påpekar drabbas civilbefolkningen särskilt hårt. Huvudproblemet vad gäller flyktingarnas situation är dock inte brist på resurser. Däremot har det varit i det närmaste omöjligt att nå den drabbade befolkningen och internflyktingarna i . Frågan om humanitärt tillträde är därför avgörande. Säkerhetsläget har allvarligt försvårat möjligheterna att arbeta i området. Förutom säkerhetsmässiga problem är infrastrukturen i dessa delar av , liksom i i , bristfällig. Detta bidrar också till att försvåra hjälpinsatser. Jag hyser dock vissa förhoppningar om att de samtal som har inletts ska kunna bidra till att det humanitära tillträdet förbättras. De två frågorna hjälp till flyktingarna och slut på kriget hänger samman. Humanitärt tillträde är en förutsättning för att FN:s organisationer ska kunna arbeta i området och nå de nödställda. Den sudanesiska regeringen har ett stort ansvar även för detta. Vapenvila är också ett angeläget steg, och är det viktigt att det internationella samfundet kan bidra till att bevaka att den överenskomna vapenvilan faktiskt efterlevs. var det folkmordet i inleddes. FN:s särskilde samordnare för humanitära frågor, , besökte och rapporterade till att det fanns klara indikationer på att etnisk rensning pågick i . har bland annat i FN lyft fram situationen i för att försöka få det internationella samfundet att ta sitt ansvar och kraftfullt agera så att krisen i kan få en lösning. 12 (): Jag ska börja med att tacka utrikesministern för svaret. Enligt UNHCR är det här den största humanitära katastrof som vi har på jordklotet. Tittar man på medierna och den uppmärksamhet som får i rapporteringen i våra nyhetsprogram ser man att den är i stort sett obefintlig. UNHCR har också lyft upp de problem man har i med de flyktingar från som finns där. Man räknar med att det finns ungefär 150 000 flyktingar i som flyr från . Även rebellerna, regeringen, milis- och armétrupper ger sig in i för att på det sättet förfölja flyktingarna och utsätta dem för övergrepp. UNHCR har skickat katastrofteam till östra för att hjälpa människor genom att försöka flytta dem. Men det är också oerhört beroende av att få ytterligare stöd och medel för detta. Det är oerhört viktigt och positivt att se att man nu har fått i gång en vapenvila och att man har fått i gång fredsprocessen i igen. är det oerhört viktigt att man inte låter denna process dra ut eftersom man inte får fram det humanitära biståndet. Jag hoppas, herr talman, att utrikesministern fortsätter att följa frågan och lyfta fram den i EU. Jag har en följdfråga när det gäller EU och stödet inom EU. har bidragit ganska kraftfullt till insatser i med 100 miljoner för att kunna förstärka fredsprocessen och till humanitärt bistånd. Har man då inom EU lyckats få en samlad organisation och ett samlat bistånd från EU-länderna också till i den här akuta situationen? Trots att stödet från på 100 miljoner är stort så räcker det inte långt i den humanitära katastrof som pågår i . Mina konkreta frågor blir: Lyfter man frågan i EU-sammanhangen? Ser man till att man får ett ökat stöd från övriga EU-länder framför allt de stora länderna? Hur följer man nu den vidare processen? Hur kommer man att se till att få ut information om den process som pågår för att ytterligare sätta tryck på att nu få i gång en ordentlig fredsprocess? 13 Utrikesminister (): Det är viktigt att det lämnas ett humanitärt stöd nu eftersom behoven är enorma. Även om det finns problem med att komma fram med hjälpen så är det viktigt att det finns en beredskap och att man använder de möjligheter som finns att få fram hjälpen. är som sagt en stor bidragsgivare. var det samlade stödet från svensk sida. Vi stöder också FN-organ och organisationer som och andra. EU i sin helhet är också en bidragsgivare. Jag kan inte på rak arm säga hur stort bidraget är från EU:s sida, men det är naturligtvis betydligt större än det som ger. Det viktiga i fortsättningen är att säkerställa att det fredsavtal som har skapats hålls och att det utvecklas vidare så att det blir ett bestående sådant och att man arbetar för att säkerställa en säkrare situation för den humanitära hjälpen så att den kommer fram. Det här är ett arbete som bedrivs med hjälp av de internationella organisationerna, och det är via dem som håller sig informerat och kanaliserar sitt stöd på olika sätt. 14 (): Jag skulle vilja ta upp ytterligare en aspekt på denna fråga. Det kommer oroande signaler från flera organisationer, vilket utrikesministern tog upp i sitt svar, om att det pågår etnisk rensning och att detta tycks trappas upp. Från flera organisationer som jobbar med frågan kommer signaler om att vi nu riskerar att få ett nytt . Därför är det oerhört viktigt att man agerar kraftfullt när det gäller det humanitära stödet men också när det gäller kränkningar mot mänskliga rättigheter och den etniska rensningen som pågår. Min följdfråga blir då: Hur har den agerat gentemot för att trycka på när det gäller de mänskliga rättigheterna och för att få stopp på den etniska rensning som pågår? När det gäller har vi alla den bittra erfarenheten att det var först långt efteråt som man insåg att man borde ha reagerat mycket kraftfullare och att man borde ha ingripit tidigare. har vi ändå chansen att försöka förhindra ett nytt . Därför är det så oerhört viktigt att man agerar från , att man agerar i EU och att man agerar i FN. 15 Utrikesminister (): Situationen har en tydlig etnisk dimension. Det är till och med så att befolkningen i hela byar drivs från sina hem och att brutala angrepp begås mot civilbefolkningen. Jag hoppas verkligen att det internationella samfundet med gemensam ansträngning ska visa att man har lärt sig någonting av erfarenheterna från . i kommer att behandla MR-situationen i . Och från EU:s sida har det starkt framhållits att FN måste få ett tydligt mandat också vad gäller MR-situationen. EU har drivit och fortsätter att driva att generalsekreterarens särskilda rapportör om mänskliga rättigheter ska återinstalleras i syfte att få en central funktion för övervakning och informationsinhämtning. I EU:s politiska dialog med ingår också frågan om mänskliga rättigheter och hur FN kan engageras. Det är en central punkt i den dialogen. 16 (): Jag tackar utrikesministern för det svaret. Jag kommer att försöka följa den här frågan noga, framför allt därför att det är så oerhört viktigt därför att detta är en sådan stor konflikt som inte får den massmediala uppmärksamheten och som inte räknas i nyhetsrapporteringar. Vi får så lite information, och får människor inte möjlighet att reagera förrän det är . Därför tror jag att det är viktigt att vi som politiker och vi som arbetar med den här typen av frågor gemensamt försöker lyfta fram dessa frågor i olika sammanhang. Jag ska noga följa utvecklingen och vad som sker. Jag hoppas också att vi med gemensamma ansträngningar över partigränser och oberoende av politiska ställningstaganden gemensamt försöker se till att förhindra och få stopp på den katastrof som pågår för fullt och försöker se till att människor i kan återvända till sina hem och leva under trygga förhållanden. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2003/04:410 om utvecklingen efter parlamentsvalet i 17 Utrikesminister (): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta inom EU och FN för att och världssamfundets kritik av den iranska regimens brott mot mänskliga och demokratiska rättigheter ska få ett kraftfullt genomslag och påverka i den riktning som innebär större respekt för mänskliga och demokratiska rättigheter i landet.