prot · GS0929 · 2004-11-15 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2004/05:129 Till Interpellation 2004/05:129 av () om anfallet på Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 3 § Svar på interpellation 2004/05:90 om palestinska barns och ungdomars situation 1 Utrikesminister (): har frågat vad jag och den , även inom EU, gör för att hjälpa palestinska barn till ett bättre liv. Låt mig först säga att jag till fullo delar oro för barnens och ungdomarnas situation i de ockuperade palestinska områdena. Halva den palestinska befolkningen är och alltså barn enligt definition. De palestinska barnen är en särskilt utsatt grupp vars förhållanden försämras. Den traumatiska livssituation som barnen växer upp under riskerar att påverka dem för livet med de konsekvenser det får för regionens framtid. Drygt 640 palestinska barn har dödats och mer än 12 000 skadats sedan den andra intifadans utbrott . Men vi måste minnas att också israeliska barn drabbas. har ca 105 israeliska barn dödats och omkring 2 000 skadats. Allt detta är ett oacceptabelt lidande som måste få ett slut. Utegångsförbud, avspärrningar och separationsbarriären försvårar också barns tillgång till hälsovård och skolor. De talrika folkrättsstridiga husförstörelserna blir för de unga också en traumatisk barndomsupplevelse att bära med sig in i vuxenlivet. har den palestinska bruttonationalprodukten halverats och den kraftigt ökande fattigdomen har särskilt drabbat barnen. Ett av problemen är att inte anser att är tillämplig i de ockuperade områdena. Detta strider mot en av konventionens grundprinciper om att den ska vara tillämplig på alla barn under det relevanta landets jurisdiktion. utgör stödet till palestinska barn och ungdomar en svensk profilfråga. har stött utarbetandet av en nationell palestinsk handlingsplan för att tillmötesgå och hantera barnens situation och främja deras rättigheter och behov. I takt med att barnens situation förvärrats har vi ytterligare aktiverat oss för att stödja de palestinska barnen. Låt mig ge några aktuella exempel på svenska initiativ. genomfördes ett seminarium i om de palestinska barnens situation. Syftet med seminariet var att ställa de palestinska barnens utsatta situation i fokus. Målgruppen var svenska beslutsfattare, myndigheter och enskilda organisationer. genomförde för palestinska flyktingar, UNRWA, årets första givar- och värdlandsmöte i . Vanligtvis hålls dessa möten i , och syftet med denna geografiska lokalisering var att få ökad internationell uppmärksamhet kring UNRWA:s verksamhet och aktuella problem. stod som arrangör för ett av de seminarier som ägde rum i samband med mötet, Promoting the Wellbeing of the Palestinian Child. I sammanhanget kan nämnas att är den tredje största bidragsgivaren till UNRWA med ett stöd som uppgår till ca . har varit en av de största statliga givarna till den internationella , . bidrar med till ICRC:s humanitära insatser på de ockuperade palestinska områdena. Sida planerar att genom biståndet till och ytterligare prioritera projekt som har barn och ungdomar som målgrupp. Denna målsättning står i fokus i arbetet med en ny landstrategi för och som håller på att utarbetas. Jag vill också framhålla den viktiga insats som de svenska humanitära organisationerna gör delvis med stöd av biståndsmedel. Om freden ska få en chans måste barnen vinnas för dess sak. Det är barnen som ska växa upp till morgondagens medborgare och ledare det gäller både palestinier och israeler. Det är de som måste övertygas om fredens fördelar trots den svåra situation i vilken de nu lever. När vi satsar på barnen är det både en humanitär förpliktelse och ett fredsbyggande. Jag kan mot denna bakgrund försäkra att palestinska barns och ungdomars situation kommer att förbli en högt prioriterad svensk angelägenhet. 2 (): Tack för svaret, utrikesministern. Jag uppskattar att ministern tar situationen för palestinska barn och ungdomar på allvar. Jag uppskattar särskilt att det är högt prioriterat för regeringen. Jag har interpellerat utrikesministern efter att ha tagit del av Rädda Barnens rapport i fängelse lika lång som . Rapporten återger vad palestinska barn och ungdomar berättar om de grova kränkningar som de utsatts för. Sedan det palestinska upproret, intifadan, inleddes mot ockupation har den israeliska militären gripit och fängslat mer än 2 000 palestinska barn. Barnen är i åldrarna . En stor del av de palestinska barnen på och i tvingas uppleva en vardag full av våld och oroligheter. Utegångsförbud, begränsad rörelsefrihet och angrepp från den israeliska armén skapar otrygghet och utsatthet. Konflikten gör också att palestinska barn förnekas rätten till utbildning, sjukvård, lek och utveckling i en trygg miljö. av den palestinska befolkningen lever dessutom under FN:s fattigdomsgräns. Enligt den israeliska militärlagen betraktas ett palestinskt barn endast som minderårigt upp till . Den vanliga 18-årsgränsen, som också finns i , gäller endast för barn som är israeliska medborgare. Här bryter mot . Vi kan inte ha en barnkonvention och olika tolkningar. har den palestinska barnrättsorganisationen , Defense for , Section, kunnat notera en dramatisk ökning av antalet arresterade barn. Barnen som gripits står ofta anklagade för att ha kastat sten eller ännu längre tillbaka. De arresterade barnen kommer alla från de större palestinska städerna. Många barn har sin hemort i där en israelisk bosättargrupp slagit sig ned och ockuperat hjärtat av den gamla staden. Det är en markant ökning av antalet gripanden. Det har också inträffat i städerna Tulkarm och Qalqilja där håller på att bygga separationsmuren. Enligt barnens advokat grips närmare 100 barn av soldater . När rapporten skrevs befann sig 350 palestinska barn i israeliska fängelser. Den siffran ökar . De här barnen är alla i åldrarna . Majoriteten är pojkar. De flesta av pojkarna vågar inte berätta att de utsatts för sexuella övergrepp, säger . De är livrädda för att det ska komma ut till andra, något som soldaterna känner till. berättar om fall där barn har gått med på att bli kollaboratörer för att soldaterna inte ska låta våldförandet bli känt i barnets närmaste krets hemma i bostadsområdet eller byn. 3 (): Jag uppskattar såväl att frågan har ställts som att vi får ett svar, för det gäller angelägenheter som berör många av oss ganska djupt. Jag vill inleda med att säga att det ju inte är någon enkel situation som vi talar om. Det är inte någon mild kritik som för fram utan tvärtom en ganska tydlig och kraftfull kritik. Låt mig citera följande som skriver: occupation of the Palestinian territories continues to have a negative impact on childrens lives: closures, curfews and the resulting denial of freedom of movement violate their rights on a daily basis. Den israeliska ockupationen av de palestinska områdena fortsätter att ha en negativ påverkan på barns liv. Undantagstillstånd och de därmed följande begränsningarna i friheten att röra sig kränker deras rättigheter . fortsätter: Children see the Wall as an obstruction, like a prison that separates them from friends and family. Barn ser muren som ett hinder, som ett fängelse, som skiljer dem från deras familjer och vänner. Det är många, inte bara barn, som upplever den israeliska ockupationen av de palestinska områdena som ett brott mot folkrätten. Jag vill ha ett tydligt och klart svar om det också är den ståndpunkt. Många av oss upplever denna ockupation som ett brott mot . Låt mig be om ett tydligt och klart svar också på frågan om den israeliska ockupationen kränker . Det är värt att notera att man använder the wall, muren, som begrepp i Rädda Barnens rapport medan det relativt påhittade ordet separationsbarriären används av utrikesministern. Av vilket skäl använder man ett annat begrepp än det som tydligast talar om vad det handlar om: en mur som är lika förskräcklig och kringgärdad med lika mycket förtryck och våld som den som en gång delade i öst och väst? Av vilken anledning vill man använda ett annat begrepp? Jag tror inte att det bara är en felskrivning eftersom man använder ett så avsevärt mer komplicerat begrepp. Det tar att skriva, och det är dessutom i allt väsentligt påhittat. Det som frågan handlar om är inte de saker som nämns som goda insatser. Vi noterar att den gör en hel del insatser för att förbättra situationen för de palestinska barnen, men den här situationen kommer ju inte att lösas om inte konflikten löses. Därför är det också värdefullt att få ett tydligt ställningstagande. Är utrikesministern beredd att bidra till en bojkott av den israeliska regimen? Det är en åtgärd som kraftfullt och tydligt skulle visa att den har valt sida i den här konflikten. Även om det pågår kränkningar på båda sidor, även om barn, ungdomar och andra människor dör, såväl av israelisk härkomst som av palestinsk, är det nämligen värt att notera att det här finns en part som ockuperar och en som är ockuperad. Här finns det en angripare, och här finns det en försvarare. Inte minst därför skulle jag gärna vilja ha svar på frågan om ministern är beredd att agera för en bojkott, en tydlig och kraftfull markering av att det är konflikten som behöver lösas, och det är den israeliska ockupationen som villkorslöst måste upphöra. 4 (): Fru talman, utrikesministern och debattdeltagare! Det är en väldigt viktig fråga som här lyfts fram, och när det gäller barns rättigheter har utrikesministern här redogjort för det humanitära bistånd som ger. Det är väldigt viktigt och värdefullt, men det är ändå oerhört viktigt att i olika kontakter med ockupationsmakten föra fram och de här barnens rättigheter. Jag undrar på vilka sätt och i vilka forum som väljer att lyfta fram de här barnens situation. Gjorde exempelvis utrikesminister det vid sitt besök i , och på vilka sätt markerar vi återupprepat att det är oacceptabelt att de palestinska barnen av ockupationsmakten inte omfattas av ? På vilket sätt lyfter vi fram och tar upp detta? Jag vill vidare ta upp en frågeställning. Enligt internationell folkrätt har en ockupationsmakt, i det här fallet , ansvaret för den befolkning som är ockuperad. Lite grann kan jag känna att omvärlden, däri inräknat, faktiskt finansierar ockupationen. Det är omvärlden som finns till och möjliggör det palestinska folkets överlevnad genom till exempel UNRWA, matpaket och olika internationella insatser. Det har från Sida funnits en vilja att flytta fokus från humanitärt bistånd till det som egentligen är det palestinska folkets grundproblem, nämligen ockupationen, och att flytta fokus från humanitärt bistånd till att respekterar internationell rätt. Det är ju inte bara när det gäller som ockupationsmakten bryter mot internationell rätt. Det är ju också den fjärde och alla de internationella folkrättskonventioner som rör den här frågan som man bryter mot. Det är oerhört viktigt att vi kanske också flyttar fokus och ser till att ockupationen upphör, för det är den som är grundproblemet. I den situation som vi står i just nu politiskt tror jag att det är oerhört viktigt att omvärlden agerar kraftfullt för att stödja den svaga sidan, nämligen det ockuperade folket palestinierna. Utan att omvärlden stöttar palestinierna kommer man inte att kunna förhandla med den israeliska parten på ett sätt som fungerar. har ju alltid valt sin förhandlingspart, och man har sagt att man inte har kunnat förhandla med . Man har även vägrat att förhandla med ett antal premiärministrar därför att de inte har gjort det som vill. De har inte gått med på diktat. Det är också väldigt uppenbart när man tittar på det som händer på de ockuperade områdena vad är ute efter, nämligen att behålla centrala delar av och även östra . Det räcker att titta på bosättningarna, på alla vägar som byggs och på den mur som uppförs. Allt detta är också i strid med folkrätten. Vad anser utrikesminister vara nödvändigt för omvärlden att göra för att se till att respekterar internationell folkrätt och inte fortsätter att bygga muren utan faktiskt river ned den och ser till att bosättningarna inte bara i utan även på försvinner? 5 Utrikesminister (): Den beskrivning som ger av situationen för barnen i det palestinska området är bra, för i den tas mycket av de oerhört allvarliga konsekvenser som situationen i det palestinska området har för barnen upp. Det var viktiga exempel som här förde fram. De ger en god bild av den svåra situationen. frågar om ockupationen strider mot och mot folkrätten. Det har väldigt tydligt kommit fram vilken ståndpunkt har. Vi anser att byggandet av bostäder och av en mur, ett stängsel och en barriär på ockuperat område strider mot folkrätten. var ju det enda EU-land som stödde palestiniernas talan i den när den frågan skulle prövas. Domstolens ambition var att muren skulle rivas, och det är också EU:s och uppfattning. undrar varför jag kallar det för en barriär och inte en mur. Det gör jag naturligtvis därför att det är både en mur och ett stängsel. Det är en mindre del som är mur och en större del som är stängsel. Det sammanfattande uttrycket barriär är internationellt antaget det är en barriär. frågar mig om jag är beredd att bidra till en bojkott av . säger att det viktiga är att lösa konflikten. Det är klart att om man tror att man kan lösa den här konflikten genom att bojkotta , då kan man ju förorda det. Jag delar inte den uppfattningen. Jag tror att det krävs helt andra åtgärder för att lösa den här konflikten. Det krävs ett engagemang från det omgivande världssamfundet, från EU, , FN, kvartetten där ju också ingår och den omgivande . Alla måste bidra och sätta tryck på båda parterna för att få fredsprocessen i gång igen och få en slutlig lösning som leder till en självständig palestinsk stat. undrar om jag tar upp frågan om barnens situation i och vid mina besök i . Naturligtvis gör jag det, liksom över huvud taget situationen och konsekvenserna av ockupationen och senare konsekvenserna av barriärbyggandet, som isolerar människor, och den effekt som det har på det palestinska samhället med bruttonationalprodukten halverad. Det säger sig självt vilka konsekvenser det naturligtvis får. Det är självklart en fråga som jag tar upp med israeler. Påståendet att omvärlden finansierar ockupationen tycker jag ändå är lite märkvärdigt. Jag menar att när en humanitär katastrof föreligger så är det naturligtvis också vår skyldighet att lindra den humanitära katastrofen, som vi naturligtvis arbetar aktivt och konkret med att påverka parterna för att få en slutlig lösning. Den internationella rättsliga frågan har jag redan berört. Den är central i sammanhanget, och här har en hög profil, för vi tror att det är viktigt att respektera den internationella rätten. 6 (): Jag ska berätta om hur en 14-årig palestinsk flicka berättar om hur hon upplevde sin situation när hon dömdes till fyra månaders fängelse innan hon blev förhörd i . Så här säger hon: Det hände saker i fängelset som jag inte kan berätta för min mamma. Jag känner att jag inte kan berätta det för någon. Flickan, som heter , fortsätter: Frågorna haglade över mig från rummets tre hörn. Jag blev alldeles snurrig i huvudet. Den fjärde mannen sa inget. Hans roll var istället att slå mig. Om jag inte hann titta på den som frågan kom från fick jag genast ett slag med kabeln. Det gjorde fruktansvärt ont. Efteråt tvingade de mig att skriva på ett intyg att jag inte hade blivit misshandlad under förhöret. i fängelset satt isolerad i en liten mörk cell. Det fanns bara en glugg som släppte in lite ljus. Det fanns inget att göra i den trånga cellen. satt mest och tittade ut genom gluggen, fast det fanns inget att se utom fängelsets grå murar. avslutar intervjun med att säga: Jag kommer aldrig att bli bra igen. Men finns det någon som bryr sig? Vem skulle vilja hjälpa mig? Bosättarna har soldaterna och den israeliska lagen på sin sida, ingen lyssnar på en palestinska. Jag kände mig så oerhört förödmjukad, som om vi palestinier inte har något värde alls. Det här är min hälsning till : Jag hoppas innerligt att du blir bra igen, ! Och du , vi är många som bryr oss! Vi är många som vill hjälpa dig och alla andra barn. Jag har lyssnat på dig. Jag har känt lidandet och förödmjukelsen, och har ditt budskap nått riksdag. dog palestiniernas legitime ledare , en ledare som inte har velat samarbeta med. Man fick ofta höra att det inte fanns någon part att samarbeta med. Som alla vet är palestiniernas situation mycket värre . Palestinierna drabbas av utegångsförbud, och det finns över 200 vägspärrar. Många har fått sina hus förstörda i jakten på självmordsbombare som en kollektiv bestraffning, vilket drabbar oskyldiga civila. Återigen drabbas barn på ett grymt sätt. I min hand håller jag Rädda Barnens senaste rapport, Jag saknar mitt hus och min rosa klänning. Så här står det om tioåriga : Jag saknar vårt hus. Och jag saknar min klänning. Den var rosa med en liten hatt och väska. Jag hade bara använt den en gång. Jag tror aldrig att jag får en så fin klänning igen. Jag var men jag kommer ihåg allt som hände, säger . När pappa tyckte att skjutandet kom för nära vårt hus sa han till mig och mina fyra bröder att vi skulle hämta våra madrasser och gå lugnt nerför trappan, en och en, till min farbrors lägenhet på bottenvåningen. Tillsammans trängde de båda familjerna ihop sig i husets säkraste rum. Där satt fyra vuxna och 13 barn instängda i . Maten var knapp. Elektriciteten fungerade inte. Ingen i rummet vågade använda ficklampa eller tända ett stearinljus, för vid minsta ljussken i fönstren kunde soldaterna börja skjuta mot huset. 7 (): Låt mig inledningsvis instämma i den hälsning som har sänts av till ett av de barn som berättat om sina upplevelser. Det viktigaste vi gör är väl trots allt att synliggöra den skräck och den fasa som många barn i de palestinska områdena lever i. Jag välkomnar också återigen det tydliga ställningstagandet när det gäller de brott mot och de brott mot folkrätten som den israeliska regimen gör sig skyldig till. Att det tydliggörs från svensk regering är viktigt. Det är betydelsefullt, därför att roll, också i den här konflikten, kan vara att spela rollen av att tydligt och klart säga vad man anser. Inte minst av det skälet gör det mig ändå lite konfunderad att ministern fortsätter använda begreppet barriär. Javisst, självfallet handlar det om en mur och ett stängsel, och man kan sammanfatta det i begreppet barriär. Men på samma sätt som den östtyska diktaturregimen ville använda begreppet den antifascistiska skyddsbarriären om den så kallade vill den israeliska regimen gärna att man använder just begreppet barriär därför att det låter som om man hindrar någonting utifrån att komma in i det annars fridfulla samhälle som man börjat bygga upp. Begrepp har alltså också politisk betydelse, och det är skälet till att trots allt tydligt och klart säga att detta är en mur, och den skall rivas. Avslutningsvis: Argumentationsteknik i all ära, men jag har ju inte föreslagit bojkott som den enda lösningen på situationen i . I stället instämmer jag i många av de saker som utrikesministern har meddelat, och vi har också många egna förslag. Men det återstår, i det inlägg ministern har kvar, att förklara detta: På vilket sätt skulle en bojkott av den israeliska apartheidregimen vara något negativt för möjligheten att lösa konflikten? Och varför förespråkade det socialdemokratiska partiet en bojkott av apartheidstaten när man inte är beredd att göra det gentemot ? 8 (): har här på ett väldigt bra sätt beskrivit mitt folks lidande. Tyvärr är det ju så att palestinierna lider, har lidit under en väldigt och har väldigt svåra livsförutsättningar. Jag brukar ändå tycka att det är fantastiskt hur många palestinier som är hoppfulla, ser framåt och vill bygga någonting positivt i den totala misär som man lever i. Men hur ska omvärlden hjälpa palestinierna att nå frihet, mänskliga rättigheter och en egen stat enligt internationell rätt? Där måste omgivningen gripa in, och det har man inte gjort i tillräckligt hög grad. och EU har väldigt länge valt att bara luta sig bakåt och hoppas på att ska ingripa. Både och EU har olika verktyg som man kan använda. Jag personligen tror inte på en total bojkott, men jag tror att en delvis bojkott är ett sätt. Hur ska vi få att sätta sig vid förhandlingsbordet, och hur ska vi få palestinierna att över huvud taget kunna ha en förhandlingssituation? Då måste omvärlden ställa upp, och det kraftfullt. I det vakuum som har uppstått efter död hoppas jag verkligen att EU och tar den här chansen. Ett nytt palestinskt ledarskap kommer nämligen aldrig att ha en framtid om inte omvärlden ställer upp och ser till att det blir en palestinsk stat. Då handlar det inte om en palestinsk stat utifrån vad kan tänka sig av , där av den värdefulla bördiga marken och vattentillgångarna är , och där man delar upp i olika enklaver utan då handlar det om FN-rätt. 9 Utrikesminister (): Jag vill tacka för att hon ger en 14-årig palestinsk flicka en röst i riksdag. Jag tror att det är viktigt att man konkretiserar vad det handlar om genom att beskriva de enskilda ödena. Det är först då som man förstår vidden av den tragedi som det palestinska folket genomgår. Det är också därför som Rädda Barnens rapporter och information kring situationen är så viktig. Jag tror att det är först då som många människor är beredda att inse vidden av behovet av vårt engagemang. har alldeles rätt i att vi antagligen har en möjlighet just . När det sker förändringar i en låst situation finns det en möjlighet om man reagerar på det och utnyttjar de öppningar som visar sig för att komma från den låsta situation som man har. Jag tror att det finns en möjlighet just . Det handlar om de faktum att president är död, att det israeliska parlamentet, , har fattat beslut om att man stöder ett tillbakadragande från och att amerikansk politik kanske kan visa sig vara mera aktiv. medverkan behövs nämligen, inte minst i kvartetten där de fyra aktörerna gemensamt har ett ansvar för att säkerställa att färdplanen för fred faktiskt sätter i gång. EU är en del av dem, och EU har ett ansvar. EU har inte utnyttjat sina möjligheter fullt ut. Men finns det en möjlighet att verkligen göra det. Även för egen del har en möjlighet att bidra till utvecklingen. Jag ser till exempel att kan medverka genom att erbjuda palestinier och israeler som vill ha fred det finns många i båda lägren som faktiskt vill ha fred och är beredda att kompromissa och medverka till en lösning som är acceptabel för alla en möjlighet att mötas. Vi stödde Genèveinitiativet just av det skälet att det behövs människor från båda sidor som visar upp konkret för folken på båda sidor vad ett slutresultat skulle kunna bli och skapa förståelse för det. Det behövs nämligen ett folkligt engagemang för freden även inom och på det palestinska området för att ledarna ska kunna mötas i förhandlingar och träffa en överenskommelse som accepteras av båda sidor så att man får slut på våldet. Det är en viktig uppgift för bland annat att delta i detta överbryggande arbete för att skapa förutsättningar för en överenskommelse. Vi måste ta den chans som finns . Jag tror att det finns samma känsla i många parlament runtom i och i världen att det är nu eller aldrig, och det är naturligtvis nu som gäller. 10 (): Vi vet att det israeliska samhället är svårt traumatiserat av självmordsbombningarna. Men svaret får aldrig bli mer våld. Det enda förnuftiga är att gå tillbaka till förhandlingsbordet så fort palestinierna har valt sin legitima ledare. Om vi ska göra slut på detta elände för och alla andra barn, både palestinska och israeliska barn, måste och omvärlden öka sitt engagemang i fredsarbetet. och EU måste kraftfullt visa att det finns en vilja att sluta upp för att hjälpa palestinierna. och omvärlden måste intensifiera sitt engagemang i fredsarbetet och redan nu inleda kontakt med efterträdare.