prot · GR09110 · 2004-05-06 00:00:00 — Familjer splittras i samband med förvarstagning och verkställighet av avvisning, och har en oproportionerligt stor andel av apatiska asylbarn. Hundratals barn stänger av kontakten med omvärlden genom att sluta att äta och tala. Vad avser statsrådet att göra för att ska tillämpas i asylärenden? 84 Statsrådet (): Det är för barnens rättigheter som följer hur efterlevs, och man måste här säga att faktiskt är ett föregångsland när det gäller att tillämpa inom asylpolitiken. Vi har som ett av få länder i världen skrivit in i vår utlänningslag att man ska ta hänsyn till barnets bästa. Det innebär att vi tar hänsyn till barnets bästa i alla led av asylprocessen, såväl vid mottagandet som vid bedömningen av humanitära skäl och även vid eventuella avvisningar. Det har här i pågått en process, och ligger väldigt långt framme. Det är naturligtvis så att många barn far illa i asylprocessen. Jag tror att det i väldigt stor utsträckning beror på att vi har långa vistelsetider i , och det måste vi göra någonting åt. 85 (): är ett föregångsland, säger statsrådet. Vi har förvisso ändå en lång väg att gå. Barn har egna asylskäl. De har varit med om upplevelser som de inte har fått bearbeta, och därför behöver de professionell hjälp tidigare. Här behöver det hända mycket mer. Det krävs dessutom en ökad rättssäkerhet i en process där man får framföra sina skäl och föra sin talan muntligt, en asylprocess där också barnen hörs. De flesta barn hörs över huvud taget inte om sina asylskäl. Ämnar statsrådet ändra på det? 86 Statsrådet (): Det är förvisso så att vi aldrig kommer att bli helt färdiga med att uppfylla krav utan det är en process som ständigt måste pågå. Här har vi en bit väg kvar att gå. pekar på en väldigt viktig punkt, nämligen barns rätt att komma till tals i asylprocessen. Regeringen fattade ett beslut om att ge i uppdrag att se över hur man kan göra för att bättre utreda barns egna asylskäl och att säkerställa att barn också hörs i asylprocessen. Man måste också komma ihåg att det här kan finnas svårigheter. Det kan vara så att föräldrar inte vill att barnen ska höras. Det kan också vara så att barnen i samtalen med personal säger någonting som talar emot föräldrarna. Det finns mängder av dilemman som man måste hantera i det här sammanhanget. 87 (): Min bänkkamrat har tidigare berört den ansträngda situationen på arbetsmarknaden i . kom ytterligare ett slag. inleddes en efterlängtad och viktig förbättring av Norra stambanan söder om , då började bygga en bro för 179 miljoner över Ljusnan vid Edänge. Regeringen hade då gett klartecken för att starta projektet efter att ha avslagit ett flertal överklaganden. Det har funnits olika åsikter om ifall den här bron skulle byggas, men hade man kommit till skott. hade beviljat tillstånd att påbörja arbetet, men när arbetena hade kommit i gång, pålar hade slagits ned och bergmassor flyttats kom det ett beslut från Regeringsrätten om att tvärstoppa bygget. 50 man fick gå hem, och 20 maskiner stannade. Stoppet beräknas enligt uppgift kosta en halv miljon per dag. Hur tänker regeringen se till att det inte blir sådana här tvärstopp i stora och viktiga byggen av infrastrukturkaraktär? 88 Statsrådet (): I förrgår hade jag fortfarande inte till mig på departementet fått motiveringen för Regeringsrättens beslut, och i går var jag själv i , så jag har ännu inte hunnit gå igenom den. Vi har fått drygt på oss att yttra oss i ärendet, men jag kan lova och alla entreprenörer som faktiskt har handlats upp för att genomföra den här byggnationen, som är så viktig, att vi inte kommer att behöva för att understryka de tidigare prövningar som har gjorts. Vi ska anstränga oss för att Regeringsrättens frågor ska besvaras snabbt, så att Regeringsrätten i sin tur snabbt kan ta ett nytt beslut. Det är min förhoppning att byggnationen sedan ska kunna fortsätta som planerat. 89 (): Jag tackar för ambitionsnivån, men för den breda allmänheten är det ju fullständigt obegripligt att en sådan här situation över huvud taget kan uppstå. Vet inte den ena handen vad den andra gör inom verk och myndigheter? Detta kostar nära per dag. Frågan är om regeringen gör något för att förebygga att sådana här situationer över huvud taget inte ska uppstå. Det är ju helt oacceptabelt att en halv miljon av skattepengar ska rinna i väg till ingen nytta. 90 Statsrådet (): Vårt rättsväsende är ändå så utformat att det måste finnas en sista instans som kan pröva ärenden. gjorde en alldeles korrekt beskrivning. Ärendet har tidigare prövats i andra rättsliga instanser, och har ytterligare berörda vänt sig till Regeringsrätten för överprövning av de prövningarna. Regeringen har då skyldighet att lämna in det underlag som har funnits för tidigare prövningar och för vårt beslut. Vi har utan tvekan tagit ställning för att den här infrastruktursatsningen behövs, och vi kommer att ge in allt vårt underlag till Regeringsrätten för att återigen argumentera för att den här byggnationen är så viktig, och vi ska skynda oss. Vi behöver inte den tid som Regeringsrätten har gett oss. Jag hoppas att det kommer att innebära att Regeringsrätten tidigare än vad den har tänkt kan komma tillbaka med ett nytt beslut. som entreprenörerna nu står och tickar pengar för de upphandlingar som har gjorts är naturligtvis till spillo. 91 (): Regeringen har avsatt 10 miljoner för att bli bättre i kampen mot människohandel. Människohandel handlar ju oftast om unga flickor som lurats hit och blivit kränkta, slagna, drogade och våldtagna och sedan tvingats till prostitution. Det är fråga om grov brottslighet, och det är viktigt att polisen är duktig på att klara den här arbetsuppgiften. Men polisen kan inte vara så effektiv som den skulle vilja, och anledningen till det, fru talman, är att när man väl har avslöjat en hallick och har befriat ett brottsoffer som befinner sig alldeles ensamt i ett främmande land, är det ingen som tar hand om den unga flickan. Hon behöver stöd från kunnig personal, skyddat boende med mera. Polisen blir ineffektiv i sitt arbete. Vad tänker regeringen göra för att den här komplikationen i kampen mot människohandel inte ska behöva uppstå? 92 Justitieminister (): Egentligen är mer lämpad att svara på den frågan eftersom den ligger inom hennes område. Det handlar nämligen om uppehållstillstånd. Jag kan dock ge det beskedet att har fattat beslut, på förslag, om att det ska vara tydligare förutsättningar. Det innebär alltså att man ska kunna få en möjlighet till tillfälligt uppehållstillstånd i för att kunna genomföra den process som behövs. Jag vill också i sammanhanget säga att det naturligtvis kan finnas fall där en person som utsatts för denna hänsynslösa handel också har rätt till ett permanent uppehållstillstånd på grund av den situation hon befinner sig i. 93 (): Jag är osäker på om justitieministern medvetet missförstod min fråga. Det här gäller inte uppehållstillstånd utan hur regeringen tänkt när man krävt av polisen att bli bättre när det gäller människohandel. Den ambitionen står vi alla bakom. Men blir man bättre kommer det också fler brottsoffer som behöver stöd, skydd och boende under polisutredningen. De är ju ett viktigt vapen i den polisutredning som ska genomföras. Vi pratar inte om uppehållstillstånd utan om vem som ska ta hand om de här flickorna som polisen har tagit hand om. Det är justitieministern som har anslagit pengarna. Hur hade ni tänkt att den här frågan skulle lösas? 94 Justitieminister (): Jag vill inte vara otrevlig, men jag tror inte att det är jag som har missuppfattat det här. När man får ett tidsbestämt uppehållstillstånd har man också rätt att vistas i en kommun, och det finns alltså en naturlig skyldighet. Innan detta trädde i kraft fanns den osäkerhet som talar om, nämligen att det låg mellan polisen och de sociala myndigheterna. På vissa håll blev det också tråkigt nog en diskussion om vem som hade ansvaret. Det behöver vi inte längre ha någon diskussion om. har man en rätt till uppehållstillstånd, och då är det tydliga regler som gäller. Däremot är det viktigt att vi också fortsätter den satsning som vi gör på polisen. Det här är det enda undantag vi har med pengar direkt riktade till en viss typ av verksamhet. Anledningen till att vi gjorde det var att det fanns diskussioner om att detta inte fungerade lika bra i hela . Eftersom är ett av de länder som driver denna fråga allra hårdast fick det inte ens finnas en diskussion om det. Det här är alltså speciellt riktade pengar just till denna typ av verksamhet. Men det är bara en liten del av de pengar som satsas i den här kampen. Sammantaget ökar till exempel anslagen med . Det är alltså mycket bredare än de 30 miljoner som nämns. 95 (): Jag vill ställa en fråga till finansminister . påverkas ju av lågkonjunkturen. I spåren av lågkonjunkturen ser vi hög arbetslöshet. Därför presenterade regeringen i vårpropositionen ett paket på 10 miljarder för att hålla tillbaka arbetslösheten. I de diskussioner som fördes efter vårproppen förekom dock synpunkter på att regeringens insatser för att bekämpa arbetslösheten borde ha varit ännu större. Därför undrar jag om finansministern kan kommentera vad regeringen för och har fört för politik för att minska effekterna av lågkonjunkturen. 96 Finansminister (): Först kan vi konstatera att har haft en tillväxttakt som varit högre än EU-ländernas. Vi har haft tillväxt och EU-länderna lite . , då vi haft lågkonjunktur i världen, i och även i , har definitivt klarat sig bättre än andra länder. , och tillhör dem som har klarat sig allra bäst. Varför har vi gjort det? Jo, därför att vi liksom andra länder hade relativt stora överskott . Vi använde dock inte överskotten fullt ut utan sparade en del resurser, och dem har vi kunnat sätta in . Vi har , i motsats till de flesta andra länder, kunnat göra en stor insats i vårbudgeten mot arbetslösheten med pengar till kommunerna, exempelvis förskolesatsningen, med pengar till byggbranschen, ROT-avdragen, och en rad andra insatser. Detta har andra länder inte haft möjlighet att göra, just därför att de inte har sparat under de goda tiderna. Jag tror att det är viktigt med en sådan aktiv konjunkturpolitik där vi använder överskott för stora insatser mot arbetslösheten. 97 (): Jag har en fråga till försvarsministern. Den gäller i likhet med kd:s fråga internationella insatser. Försvarsministern sade tidigare att regeringen har en plan för dessa internationella insatser. Min uppmaning är då: Redovisa den planen för , för den efterlyser vi! Det är den ena delen. Den andra delen är finansieringen av internationella insatser. I förra försvarsbeslutet sade man: 300 miljoner till internationella insatser. I själva verket har kostnaderna överskridits med 3 ½ miljarder . Det innebär att man har knyckt pengar från förbandsverksamhet med mera till just internationella insatser. Då är min fråga till försvarsministern: Hur tänker regeringen hantera finansieringen av internationella insatser? Presentera också en plan för avseende internationella insatser! 98 Försvarsminister (): Det är klart att det finns en strategi för hur kan delta i internationella insatser. I det sammanhanget är det viktigt att komma ihåg att vi inte är någon stormakt. Vi kan inte finnas på alla ställen där militär närvaro kanske skulle behövas, utan vi måste samarbeta med andra länder. Då finns det naturligtvis en prioritering av att också kunna fullfölja de insatser som vi har startat. Det är riktigt, som sade, att det vid försvarsperiodens början avsattes 400 miljoner för internationella insatser. Sedan har bestämt att det beloppet ska höjas till 1,2 miljarder genom att man i huvudsak reducerar på materielanslaget inte på förbandsverksamheten. Det är också det besked som Försvarsmakten därefter har fått för att kunna svara mot de behov som finns av ökade internationella insatser. 99 (): Var ligger strategin? Här bantar man halva Kosovostyrkan för att ha råd att vara med i . Vi står inför ett beslut här i att skicka 150 man till . För att ha den möjligheten de här 1,2 miljarderna är nämligen redan intecknade krävs det att man bantar i Kosovo. Det är regeringens strategi när det gäller internationella insatser i verkligheten. ser det ut som det gör, men vad jag kräver besked om är hur regeringen ska redovisa detta för framöver. Det kan ju inte vara en ad hoc-situation där man lånar pengar från andra insatser som är nödvändiga till att fullgöra en ny. Detta är ju helt orimligt. Den andra delen är finansieringen. Hur ska de här internationella insatserna finansieras? Det kan inte vara så att man lånar från vare sig materiel, förbandsverksamhet eller vad det nu är för att kunna fullgöra en insats. Det krävs resurser som är fastställda för att göra det här möjligt. 100 Försvarsminister (): När det gäller Kosovo har det funnits en plan från alla länder i Kosovo om att man ska reducera truppbidraget där. Man kan inte ha en ockupation, i princip, över i ett land, utan man är tvungen att också kunna lätta på det militära trycket och se till att andra insatser kommer till stånd. Det har funnits en plan för att få en helt annan förbandsstruktur i Kosovo. Den har vi bestämt tillsammans med de andra länderna. har det mycket sent kommit ett besked om att man har ändrat sig och vill gå tillbaka till den tidigare strukturen för Kosovo. Då får ett litet land som problem, för våra resurser är inte obegränsade. Sedan kommer försvarsbeslutet också att behandla frågan om hur vi ska hantera våra internationella insatser. Jag kommer tillbaka då. Men jag vill också säga att när gör en omprioritering betyder det inte att man lånar. Då har faktiskt beslutat att ändra sitt tidigare beslut. 101 (): Min fråga är till finansminister . För att stödja förnybar el har infört ett elcertifikatssystem. Bokslutet för första perioden av elcertifikatssystemet kom från . Det finns alltså en redovisning av vilka elleverantörer som har uppfyllt sina kvoter och vilka som inte har gjort det. Den som missade i särklass mest var . De får betala drygt 30 miljoner i kvotplikt, alltså en form av böter. Det är en policyfråga om man ska följa lagen eller betala böter. har innehaft en del certifikat, men det fattades 172 286 kvoter. var inte ensamt, men det kan konstateras att de andra stora, , Fortum och , har valt att uppfylla sina kvotplikter och därmed inte betalat en krona i böter. Anser ministern att det är acceptabelt att ett statligt företag bär sig åt på det här viset? 102 Finansminister (): De statliga bolagen ska självfallet arbeta efter de spelregler som finns. Det handlar både om den lagstiftning vi har och om de övriga regler som finns på marknaden. Jag utgår från att liksom övriga statliga bolag har goda skäl för att tolka de regler som finns på det sätt som har beskrivits här. Jag har inte anledning att i detalj vare sig beskriva eller kommentera hur i ett sådant här enskilt fall har resonerat. Det är en fråga som i första hand styrelsen och ledningen för företaget har ansvaret för. Regeringen gör bara en bedömning av det samlade resultatet där vi konstaterar om de olika statliga bolagen uppfyller de krav och riktlinjer som regeringen vid olika tillfällen ger bolagen i samband med bolagsstämmor och i andra direktiv. 103 (): ska vara ett verktyg i energiomställningen. Man ska vara en spjutspets för övergången till allt större andel förnybar el. Motivet för att inte ha införskaffat certifikat är att det var något billigare att böta än att fullgöra kvotplikten. Man tjänade några miljoner på det. Anser ministern att bör anmodas att skriva in i sin policy att man ska följa lagen även när det inte lönar sig att göra det? 104 Finansminister (): Jag utgår från att inte bara utan även andra statliga bolag självfallet lever efter de regler och lagar vi har. Hur det sedan i de enskilda fallen utfaller när det gäller tolkningen av lagstiftningen kan man naturligtvis alltid diskutera. Men jag har inget skäl att utgå från att på något sätt bryter mot vår lagstiftning utan de följer naturligtvis det regelverk som finns. De följer dessutom de riktlinjer som regeringen ställer upp för och som handlar om ekonomiska, miljömässiga och andra krav. Självfallet granskar vi att de också uppfylls på det sätt som har gjort. 105 (): Jag skulle vilja ta tillfället i akt att diskutera körkortsutbildningen med . Jag upplever att trafiken på våra vägar blir alltmer hetsig, stressig och ibland hänsynslös. Ett viktigt nyckelord för att komma till rätta med detta på lång sikt är bra utbildning. har regeringen arbetat fram en lagrådsremiss om utbildning för handledare till privata övningsförare. Det är mycket bra tycker jag. Men min fråga är: När kommer ett förslag till en helt reformerad körkortsutbildning? har ju jobbat med det här . I väntar vi på att få se de nya förslagen till förbättringar. 106 Statsrådet (): kommer regeringen att presentera en stor trafiksäkerhetsproposition där en rad olika åtgärder kommer att ingå. En av de frågorna är också synen på körkortsutbildningen. Precis som säger tar vi där nya grepp när det gäller handledarutbildningen. Vi tittar också på avgiftssystemet när det gäller körkortet. De förändringar som vi planerar just nu kommer vi att presentera i den stora trafiksäkerhetsproposition som jag ser fram emot att få debattera här i om inte alltför . 107 (): Det är ett bra besked att vi snart ska få diskutera detta i . För sedan ställde jag en fråga till ministern om alkoholutbildning och fick ett positivt besked, att det är en del av körkortsutbildningen som kommer att bli obligatorisk. Då vill jag fråga om ministern kommer att lägga fram fler obligatorier, till exempel att man måste ha tränat mörkerkörning innan man får lov att köra upp. 108 Statsrådet (): Det vi planerar just nu är alkoholutbildningen. Den hänger ihop med ett annat mål som har fattat beslut om, nämligen att vi fram ska halvera antalet dödade i trafiken. går statistiken när det gäller antalet olyckor tack och lov åt rätt håll. Det har varit en lång resa för oss. Vi har fått vidta en rad olika åtgärder. Men under de senaste kvartalen viker trenden. Vi kan se en positiv utveckling. Vi får anstränga oss för att den ska fortsätta att gå åt rätt håll. Men det vi kan vara oroliga för är just sambandet mellan alkoholkonsumtionen och olyckorna. Det är ingen tvekan om att när polisen utreder de trafikolyckor som har ägt rum i vårt land, stora som små, finner de alltför ofta en tydlig koppling till att föraren har varit berusad eller påverkad av andra droger. Därför är en av de viktigaste åtgärderna för att nå målet att halvera antalet dödade i trafiken till 2007 att ta itu med synen på alkohol och andra droger i trafiken. 109 (): Min fråga går till migrationsminister . Vi läste i om ett par polacker som hade jobb i , men som inte fick sitt arbetstillstånd förlängt. De fick åka hem. Sedan fick de komma tillbaka eftersom de hade turen att övergångsreglerna inte gick igenom i och de som medborgare i Stor-EU hade rätt att komma tillbaka. hade de haft jobb. Vi vet att vi har hög arbetslöshet. Vi vet att vi hotas av stigande brist på arbetskraft. Jag skulle vilja fråga: Vad är det för mening med att skicka ut människor ur landet som har jobb, betalar skatt och ofta också skapar jobb åt andra genom egna företag? 110 Statsrådet (): Jag läste inte den artikeln. Men om det är en person som har ett arbete, ett anställningsbevis, och kommer från omfattas den personen av fri rörlighet. Det betyder att den personen behöver ett anställningsbevis och då automatiskt får uppehållstillstånd. 111 (): Men jag har träffat på väldigt många människor som väntat på besked om uppehållstillstånd, människor som inte tillhör Stor-EU, och som skickas hem på löpande band fast de har arbete, fast de kan göra en bra insats i det svenska arbetslivet. När kommer vi att ändra uppfattning när det gäller den aktiva befolkningen som kommer från andra länder, oavsett varifrån de kommer? 112 Statsrådet (): Om det är personer som befinner sig i och väntar på besked är det antagligen människor som har sökt asyl. man söker asyl och bedömer att ansökan kommer att ta mer än får man arbeta i . Men vad som är viktigt här är att arbetstillstånd ska sökas från hemlandet. Vi får inte hamna i en situation där människor som söker asyl kan byta och söka arbetstillstånd. Man måste hålla isär detta. Handlar det om en asylansökan är det den som ska bedömas, det vill säga om det är en person som är förföljd. Söker man arbetstillstånd är det landets behov av arbetskraft som ska bedömas. Det är viktigt att av principiella skäl hålla isär de två sakerna. 113 (): planerar ett seminarium om . Syftet är att göra mer kända. EU har fem sådana till . Det är att lätta de administrativa bördorna för de mindre företagen, åtgärda det ökade antalet långtidssjukskrivna, eliminera kvarvarande arbetslöshets- och inaktivitetsfällor, integration och rekommenderande av utbildning. Av dessa punkter har valt att endast debattera de två sista. Det har föranlett att inte delta på de villkoren, då de anser att samtliga frågor ska behandlas. Finansministern undviker alltså att diskutera de frågor som har mycket hög prioritet, att åtgärda den höga arbetslösheten, det låga nyföretagandet och utvecklingen av sjukfrånvaron. Avser finansministern att tillmötesgå Svenskt Näringslivs begäran och vid seminariet ta upp samtliga rekommendationer från EU? 114 Finansminister (): Regeringen är självfallet beredd att alltid diskutera alla rekommendationer som finns från den europeiska unionen. I det här fallet har tillsammans med bjudit in till ett seminarium som är relativt kort och valt att koncentrera diskussionen kring två ämnen för att få en mer djuplodande diskussion. Det ger inte utrymme för en mer omfattande diskussion. I så fall tvingas man förlänga seminariet avsevärt. Men det finns många fler tillfällen att diskutera de andra förslagen, och jag ser gärna fram mot en sådan vidgad diskussion i andra sammanhang. Därmed är frågestunden avslutad. Jag tackar företrädare från regeringen och samtliga som har deltagit i frågestunden. 9 § Vissa utrikeshandelspolitiska frågor 116 PER (): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation nr 6. Vi ser en positiv utveckling i världen. Naturligtvis skulle vi vilja att det gick ännu snabbare. Men det är faktiskt så att antalet personer som lever under fattigdomsgränsen, som är per dag, har minskat från av världens befolkning till uppskattningsvis . Den här utvecklingen beror naturligtvis på många olika saker. Den beror på utveckling av demokrati, mänskliga rättigheter, insyn och pressfrihet men också väldigt mycket på frihandelns utbredning och den decentraliserade marknadsekonomin. I det här betänkandet kan man se att det råder en stor samsyn mellan de borgerliga partierna och Socialdemokraterna när det gäller global handel, när det gäller frihandel och att frihandel ger ökat välstånd. Vi är helt överens om att WTO-förhandlingarna snabbt ska återupptas och att detta gagnar såväl de rika som de fattiga länderna. När det gäller handeln inom EU ser vi tyvärr någonting annat. Där ser vi en allt tydligare spricka, hur Socialdemokraterna tar fram dåliga förslag. Man började med det dåliga förslaget till övergångsregler. I början trodde jag att det var en enstaka händelse, en liten händelse av protektionism. Men tyvärr ser jag något som mera tyder på att övergångsreglerna är en del i ett socialdemokratiskt mönster, ett otäckt mönster av vad jag skulle vilja kalla nyprotektionism, som handlar om att bygga upp nya murar inom EU där de gamla fanns, i stället för att skapa en väl fungerande inre marknad. Vi moderater tror på och värnar de fyra friheterna i EU: fri rörlighet för varor, för tjänster, för människor och för kapital. När fällde regeringens förslag till övergångsregler räddade vi den fria rörligheten för människor. är det hög tid att rycka ut och försvara den fria rörligheten för tjänster.