prot · GR0968 · 2004-02-12 00:00:00 — Om det sedan ska kompletteras med en lag om kursutvärderingars innehåll blir jag än mindre imponerad. Välkommen i engagemanget för studenters inflytande! Men tänk över förslagen, för ni är på väg åt helt motsatt håll. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2003/04:266 om studenters trygghet 17 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att, i de delar som den studiesociala utredningen menar att det är möjligt, skyndsamt lägga fram förslag till förändringar samt när jag avser att presentera en proposition kring dessa förändringar. frågar också vad jag avser att göra för att ytterligare utreda betänkandets övriga frågor i syfte att för presentera en proposition samt om jag avser att presentera en samlad genomgång av studenters ekonomiska situation i form av en proposition. Slutligen frågar mig vad jag avser att göra för gruppen studenter med barn. De studerandes ekonomiska och sociala situation spänner över flera politikområden och arbetet inom regeringen är så fördelat att det är utbildningsministern som ansvarar för ett antal av de frågor som ställer. Den studiesociala utredningen har haft i uppdrag att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer under den samlade studietiden inklusive studieuppehåll. I utredningens uppdrag har även ingått att analysera om gränsdragningen mellan studiestödssystemet å ena sidan och socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidragssystemet och det ekonomiska biståndet å andra sidan behöver förtydligas. I tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att även analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande. I direktiven betonas att grundstrukturen i de befintliga förmånssystemen ska ligga fast, vilket innebär att bland annat inkomstbortfallsprincipen ska behållas. Det är således gränsdragningen mellan studiestödssystemet å ena sidan och socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidragssystemet och det ekonomiska biståndet å andra sidan som skulle analyseras om det skulle behöva förtydligas. Regeringen har stor förståelse för studenternas situation och har på olika sätt uppmärksammat situationen för studerande med barn. har en rad åtgärder genomförts som förbättrar barnfamiljernas ekonomiska situation generellt. Barnbidraget har stegvis höjts, och maxtaxa införts i förskola, fritidshem och familjedaghem. Föräldraförsäkringen har byggts ut med , och grundnivån har gradvis höjts till per dag, vilket är viktigt för många studerande. Jag delar uppfattning att studenters studiesociala trygghet är viktig. Den studiesociala utredningens uppgift var att ge en samlad bild av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer. Det är bra att vi har fått en kartläggning över det studiesociala området. Min avsikt är nu att remittera utredningens betänkande för att få en bred diskussion i frågorna. Därefter ska ärendet beredas i . I detta sammanhang kan vissa frågeställningar behöva belysas ytterligare, men det är alltså för tidigt att redan nu kommentera i vilka avseenden. 18 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret på min interpellation. har glädjande nog fler studenter med icke-traditionell bakgrund hittat till högskolan och berikar det akademiska samtalet var och en på sitt sätt. Andelen äldre studenter har ökat liksom andelen studenter med barn. Det är bra. Det bidrar till att riva den social snedrekryteringen och att rusta som kunskapsnation. Ambitionen om en högskola öppen för alla som vill studera är god. Men fortfarande finns murar som låser studenter ute från högskolan och som försvårar studenters vardagsliv. Det handlar i hög grad om de sociala trygghetssystemen för studenterna. De är formade utifrån en gammal bild av yngre studenter utan barn och inte utifrån dagens heterogena stundentgrupper. Det handlar inte minst om studenter med barn, och de är många. 187 475 barn lever med minst en förälder som studerar. Det säger sig självt att det är tufft att kombinera studier och familj, och dessutom under knappa ekonomiska omständigheter. För de studenter som därtill är ensamförsörjare i sina familjer blir det ännu tuffare. Enligt årliga redovisning av hushållens inkomster och förmögenheter för det senast tillgängliga året fick av de ensamstående studenterna med barn socialbidrag. Motsvarande siffra för studerande utan barn är . Sex av tio ensamstående studenter med försörjningsansvar är alltså beroende av samhällets stöd för att klara vardagens kostnader för mat, hyra, kläder och annat som hör livets nödtorft till. Det går förstås på tvärs med de ambitioner som Socialdemokraterna brukar hävda om ett välfärdssamhälle. Siffrorna om det höga socialbidragsberoendet skrämmer. Vi kristdemokrater har uppmärksammat regeringen på detta problem. Det gjorde vi bland annat vid en interpellationsdebatt . Då sade statsrådet : Ett av de mål som den socialdemokratiska regeringen har satt upp är att halvera socialbidragsberoendet. Det är oerhört centralt och viktigt för oss. Frågan är vad som hänt . Vad i regeringens politik kommer att leda till ett lägre socialbidragsberoende för studenter med barn? Vi har inte sett några resultat . Det hjälper inte med förståelse. Det krävs konkreta förslag. Jag kunde inte höra ett enda konkret förslag från statsrådet. Hon väljer i stället att tala om olika generella insatser som i mina öron har mycket lite att göra med de studenter som behöver direkta särskilda insatser för att kunna försörja sig och sina familjer i vardagen. Den typen av insatser har lyst med sin frånvaro i regeringens politik. I stället väljer att tala om maxtaxan. Det är en reform som verkligen gynnat dem som har det gott ställt och inte studenter som har det sämre ställt. Vi kristdemokrater vill ha både generella insatser för alla föräldrar med låg inkomst genom att till exempel höja taket i föräldraförsäkringen. Men vi vill också se särskilda insatser för just studenter med barn. Jag vill be att här presentera lite mer av de åtgärder som gör det möjligt för studerande med barn att ha ett drägligt vardagsliv. Vi är många som vill ha besked. Vilka är de konkreta åtgärder som sitter och håller på för att studenter ska få ett drägligt liv? Finns det några? 19 Statsrådet (): Låt mig först säga att vi har ett mål att minska antalet socialbidragstagare. I den uppföljning som har redovisats till så sent som kan vi konstatera att vi går åt rätt håll och minskar antalet socialbidragstagare ganska rejält. Vi är inte nöjda med det. Vi kommer naturligtvis att fortsätta det arbetet. Socialbidraget är det yttersta skyddsnätet som vi har. Det är avsett att vara ett bistånd som ges under akuta förhållanden. Det är inget som man ska vara beroende av . För att komma till rätta med detta krävs en rad olika insatser. Det mest grundläggande är att ha ett arbete, att kunna försörja sig, att bo och ha förutsättningar för att leva ett bra liv. Sedan handlar det också om de generella insatserna vi gör genom våra välfärdssystem. Den generella välfärden är fantastisk när det gäller att bringa ned antalet fattiga. Alla jämförelser som omfattar den generella välfärdens principer som kan göras med de nordiska länderna, länder i och i världen i övrigt visar att den generella välfärdens principer leder till att vi får förhållandevis färre antal människor som är ekonomisk utsatta. Det är jag väldigt nöjd med. Därför är jag förespråkare för att utveckla just den generella välfärden. Det innebär att vi har en välfärd som omfattar alla där alla bidrar. Det leder till att vi har en omfördelning mellan grupper i samhället från friska till sjuka, från män till kvinnor och från rika till fattiga. Vi har också en omfördelning som sträcker sig över livet. Genom de insatser som vi har gjort har detta bidragit till att minska socialbidragsberoendet. Jag har precis tagit emot den studiesociala utredningen om studenternas situation. Den tog jag emot . Jag har för avsikt, som jag skriver i svaret, att gå ut med den på remiss för att få en bred diskussion från flera olika håll. Därefter ska utredningen och de synpunkter som kommer in beredas på sedvanligt sätt. Det är en process som jag ser fram emot. Jag liksom ser naturligtvis behovet av att kanske inom några områden förstärka insatserna. Min fråga till är: Vilka insatser vill egentligen göra för att förbättra för studenterna just inom det studiesociala området? Det skulle vara intressant att ta del av några av de förslag som kanske har. 20 (): Målet är att halvera socialbidragsberoendet, säger . Det var just det lovvärda målet som hon också hänvisade till i debatten . Problemet, herr talman, är att det inte hjälper med mål om man inte vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att realisera, förverkliga, målet. Vi ser inga konkreta insatser från regeringens sida när det gäller just studenter med barn. Det var ämnet för debatten då, och det är ämnet för debatten . känner många studenter en oerhörd oro över sin vardag. Många hör av sig. När vi tar den oron och sätter den i ljuset av den utredning som just har nämnt förstår jag oron. Utredningen om de studiesociala frågorna kom ju till oerhört motvilligt från regeringens sida. Det dröjde nästan efter det att hade fattat beslut om utredningen innan regeringen väl brydde sig om att förverkliga beslutet och tillsätta den. Sedan blev det nytt statsråd och då blev det tilläggsdirektiv efter diverse påtryckningar om just situationen för studenter med barn. Men har vi utredningen på vårt bord. Vad innebär den då? Jo, den innebär ett lappande och ett lagande av befintliga system i stället för de nya tankar som behövs för att få möjlighet för studenter med barn att klara sig själva och sin vardag. var det ju inte så mycket annat att vänta än de här lappande-och-lagande-förslagen eftersom direktiven innehöll strikta begränsningar för vad utredningen kunde göra. På så sätt undergrävde faktiskt regeringen utredningens möjligheter innan den ens hade kommit till, i stället för att lyssna på våra röster om att ta det stora greppet i en parlamentarisk utredning och se över studenternas hela situation. I flera delar av utredningen konstateras också att det behövs ytterligare utredningsarbete. finns det några konkreta förslag om vad som kan göras för att bringa möjlighet för studenter att försörja sig. Min fråga till är: Hur tänker regeringen agera för att ta till sig förslagen? Det hjälper ju inte att remittera, diskutera och prata i ytterligare . Det hjälper inte att prata om målet om ett halverat socialbidragsberoende när det faktiskt är så att sex av tio ensamstående studenter med barn inte kan klara sig. Då hjälper det inte med mål och inte med generella insatser, även om vi kan vara överens om att den generella välfärden självfallet är utgångspunkten i allt. Det krävs också särskilda åtgärder för att göra det möjligt för studenter att klara sig. Vi kristdemokrater har lagt fram sådana förslag, till exempel om ett barntillägg i studiemedelssystemet. Det finns också intressanta tankar i utredningen som vi kan diskutera närmare. Men frågan kvarstår, herr talman: Vad gör regeringen för att dessa av ensamstående studenter med barn i möjligaste mån ska slippa söka socialbidrag och i stället kunna klara sig på egna medel? 21 Statsrådet (): Om hade läst budgeten hade han där kunnat se att vi tar kraftfulla steg när det gäller att minska socialbidragsberoendet. Det ska vi naturligtvis fortsätta med. Den väg som vi har att gå går framför allt via den generella välfärdens principer. Men det utesluter naturligtvis inte att vi också är beredda att göra ytterligare riktade insatser. tog jag emot den studiesociala utredningen. Den kommer att remitteras. Den kommer att beredas i på sedvanligt sätt innan detta blir föremål för förslag från regeringens sida till . Jag ser ingen anledning att frångå det sätt att bereda ett ärende på som vi brukar använda oss av, . Det är ett sätt som kan tillföra utredningen nya intressanta idéer och synpunkter. Det är dessutom så att några förslag från regeringens sida inte kan läggas fram för att vi har berett frågan på det sätt som ska göras. Jag måste nog be att begränsa sin otålighet ett tag till. Det var intressant att höra vad och har för förslag, nämligen att tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över studenternas hela situation. Är det det som är det kristdemokratiska förslaget? Det är inga konkreta förslag, ! Barntillägg är det som jag kunde lyssna mig till som skulle kunna vara det konkreta förslag som har. Det fanns med i de tilläggsdirektiv som jag lämnade till den studiesociala utredningen. Det finns också med i utredningens förslag. Man har tittat över detta och hittat lösningar som man tycker väl skulle kunna uppfylla kraven på att ta särskild hänsyn till studenter med barn. Men det är för tidigt att säga huruvida detta kommer att bli regeringens förslag eller inte. Det ska beredas, vi ska ha remissynpunkter och vi ska bereda det hela på sedvanligt sätt. Därefter kommer vi att återkomma till . Det var lite tomhänt från sida att komma och säga att det som behövs nu är en parlamentarisk utredning. 22 (): fortsätter att tala om generella välfärdsinsatser även om hon tacknämligt nog ändå öppnar för riktade insatser för gruppen studenter med barn. Det hjälper inte, herr talman, att tala om att minska socialbidragsberoendet om det inte utöver den generella välfärden sätts in specifika åtgärder för de grupper där bekymren är som störst. En sådan grupp är ensamstående studenter med barn. är beroende av socialbidrag; det problemet kvarstår och det måste lösas. Vi kristdemokrater har lagt fram flera förslag, bland annat barntillägget i studiemedelssystemet för studerande med barn på högskola. Vi har också tagit fasta på behovet av att ta ett större grepp på studenters sociala situation. Om vi ser till den utredning som kom , försenad på grund av regeringens förhalning och smala direktiv och att det hela var lite tunt i karaktären, märker vi att den består av två delar. Den ena är enkla men bra förslag om att förändra förordningar och regelverk så att de blir tydligare. De förslagen, herr talman, vore det tacknämligt om skyndsamt tog till sig och effektuerade . Utredningen talar också om behovet av vidareutredning. Om regeringen hade lyssnat på oss från början hade vi redan haft den utredningen. Men har inte regeringen gjort det, och då måste vi laga efter läge. De förslag som verkligen behöver ses över ytterligare handlar till exempel om det som många studenter upplever i försäkringssituationer. Det kan också handla om manliga studenter som blir pappor. De förslagen måste skyndsamt tas fram. Där har ansvaret, och jag upprepar därför frågan: Vad gör åt de konkreta förslagen och vad gör hon för att ta fram ytterligare förslag? 23 Statsrådet (): Låt mig bara konstatera att jag tog emot utredningsförslaget . Jag har för avsikt att remittera utredningen på sedvanligt sätt. Därefter ska den beredas. Sedan kommer vi också att komma tillbaka till med de förslag som vi tycker är viktiga för att förbättra studenternas studiesociala situation. Låt mig också konstatera att i sina inlägg har varit föga kraftfull och inte heller särskilt innovativ. Det enda som och har kunnat prestera är krav på en ytterligare utredning, dock parlamentariskt sammansatt. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2003/04:263 om vallokalernas öppethållande 24 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det inte ska vara möjligt att begränsa öppettiderna i samtliga vallokaler i en kommun. Enligt 10 kap. 1 § vallagen (1997:157) ska en vallokal vid val till och vid val till landstings- och kommunfullmäktige hållas öppen för röstning mellan kl. 8.00 och 20.00 samt vid val till mellan kl. 8.00 och 21.00. Om väljarna i distriktet ändå får tillräckligt bra möjligheter att rösta får valnämnden bestämma att vallokalen i ett visst valdistrikt ska vara öppen för röstning . Bestämmelsen har denna lydelse års val. var det den centrala valmyndigheten som beslutade om begränsningar i öppethållandet. Ändringen föranleddes av bedömningen att det är kommunen som, med sina kunskaper om de lokala förhållandena, har bäst förutsättningar för att ta ställning till om en begränsning är godtagbar därför att väljarna i distriktet ändå får tillräckligt goda möjligheter att rösta (prop. 2001/02:53, bet. 2001/02:KU8, rskr. 2001/02:147). Jag tror fortfarande att det var befogat att genomföra den här förändringen. En tjänsteman på i kan knappast ha lika goda förutsättningar som ledamöterna i den lokala valnämnden att avgöra hur röstmottagningen bäst bör organiseras i den enskilda kommunen. Detta innebär givetvis inte att det inte skulle kunna finnas fall då en kommun ändå går för långt i begränsningar av vallokalernas öppethållande. Regeringen har tillkallat en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över bestämmelserna i vallagen och lämna förslag till en ny lag (dir. 2003:37). Kommittén ska vara färdig med sitt arbete . Utöver vad som särskilt nämns i direktiven får kommittén överväga även andra bestämmelser som reglerar genomförandet av val och inom ramen för valsystemets grundläggande principer lämna de förslag till förändringar som kommittén anser vara befogade. Jag har erfarit att kommittén avser att se över bland annat de bestämmelser som nu aktualiserar. har redovisat resultatet av sina överväganden är jag inte beredd att vidta några åtgärder i denna fråga. 25 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Jag noterar med tillfredsställelse att den parlamentariska kommitté som statsrådet hänvisar till uppenbarligen kommer att ta upp frågan om hur vallagens 10 kap. om öppettider i vallokaler ska vara utformat. Det tycker jag är bra. skulle jag gärna vilja höra statsrådets mer principiella inställning vad gäller öppettider i vallokaler. I vallagens 10 kap. talar man om enskilda valdistrikt. I förarbetena till lagen talar man också om särskilda skäl för att begränsa öppettiderna. Som sådana särskilda skäl har tidigare uppfattats att det har rört sig om valdistrikt med få röstande där det inte har varit motiverat att ha öppet . tolkning är att det strider mot den anda som finns i lagen att stänga vallokalerna i samtliga valdistrikt i en kommun . Statsrådets kollega statsrådet har gått ännu längre och påpekat att den här typen av beslut strider mot lagen och alltså är direkt lagstridiga. Jag undrar hur statsrådet ser på den här uppfattningen från och från statsrådet . Sedan skulle jag också vilja höra hur statsrådet rent principiellt ser på hur vi behandlar val i det här landet. Vi har ju den uppfattningen att det är viktigt att vi har ett högt valdeltagande, och det är inte för att slå någon form av rekord, utan därför att ett högt valdeltagande ger valen och de valda en betydligt ökad legitimitet. I det förra valet till hade vi stora problem med valdeltagandet. Det var som röstade. Jag vet att både statsrådet och jag tycker att det var en pinsamt låg siffra. var, och är , en än mer viktig vidkommande. Det är viktigt att de människor som vi sänder dit har en kraftig legitimitet i sitt mandat, och då är det viktigt att vi får ett högt valdeltagande. Attityden hur man behandlar val blir ju bestämmande för om människor uppfattar val som viktiga eller inte. Jag är rädd för att ett begränsande av öppettiderna i valdistrikten i en kommun markerar att det här valet inte är så viktigt. Jag undrar hur statsrådet ser på att man i en hel kommun begränsar öppettiderna i samtliga valdistrikt. Främjar det ett högt valdeltagande? 26 Statsrådet (): Jag delar uppfattningen att det är av oerhört stor betydelse att vi har ett högt valdeltagande, och det gäller inte bara valet till utan samtliga val. Det är självfallet så att möjligheten att rösta är av betydelse för graden av valdeltagande. Vallagen och allmänna uttalanden från regering och riksdag genomsyras av en vilja att ge så många som möjligt tillfälle att rösta som möjligt. Det är grundregeln i vallagen. har vi emellertid haft möjlighet att begränsa öppethållandet. var det, som jag sade i mitt svar, en enskild tjänsteman som beslutade om ett begränsat öppethållande. Vi tycker att det är en bättre ordning att man beslutar om det på nivå. Men eftersom det här är en så pass fundamental fråga i demokratin finns det, som jag också sade i mitt svar, skäl att genomlysa under vilka omständigheter som ett begränsande bör ske. Visst kan det verka bestickande att man i en enskild kommun stänger samtliga vallokaler . Det ska å andra sidan vägas mot att man kanske har fler ställen där man kan rösta. Jag tror att det är en balansgång som man bäst kan överväga lokalt. Detta en fråga som är av stor principiell betydelse. Jag välkomnar den här interpellationen och har därför tagit initiativ till att kommittén som arbetar ska granska de här frågorna. 27 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag märker att statsrådet besjälas av samma vilja och önskan som jag att vi får ett högt valdeltagande. Jag tycker att det är bra att statsrådet har tagit ett initiativ till att man ska se över den här frågan. Jag tycker av rent principiella skäl att man ska ha en god tillgång på vallokaler. Det är framför allt av fundamental vikt att man behandlar Europaparlamentsvalet på samma sätt som man behandlar andra val. Jag menar att vi skickar ut en felaktig signal om vi säger att det kan vara berättigat att stänga när det gäller val till . Jag har svårt att tänka mig att någon skulle applådera ett beslut om att man i kommun-, landstings- eller riksdagsval stängde samtliga vallokaler med motiveringen att man skulle spara lite pengar. 28 Statsrådet (): Jag tror att vi är ense om det angelägna i att vallokalerna ska vara öppna så länge som det bara går. är jag angelägen om att beslutet om att möjligen begränsa öppethållandet ska ske lokalt. Jag skulle emellertid gärna se att såg över om man skulle kunna förstärka befogenheterna för länsstyrelserna i egenskap av regional valmyndighet på samma sätt som vi har när det gäller att slå vakt om de funktionshindrades möjligheter att rösta. Det är möjligt att det behövs ett samrådsförfarande mellan en valnämnd och den regionala tillsynsmyndigheten, , när ett begränsat öppethållande ska ske och under vilka former det ska ske. Det bör studera. 29 (): Jag tackar än en gång statsrådet för svaret. Jag kan konstatera att här finns en samsyn. Jag välkomnar också de tankar som statsrådet har om låta den regionala valmyndigheten i större utsträckning vara med och ha synpunkter på och inflytande över hur öppettiderna ska vara. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 8 § Statsministerns frågestund 30 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsministern och de särskilda partiföreträdarna välkomna. 31 (): Statsministern har lanserat ett nytt begrepp: social turism. Det handlar om de nya EU-medborgare som kan tänkas komma till för att snylta på vår välfärd. var vi här i kammaren överens om att det inte behövdes några nya övergångsregler, men hänvisar statsministern till nya fakta som har kommit fram. Vilka nya fakta är det som har kommit fram? 32 Statsminister (): Det är framför allt två saker. Först är det allt tydligare erfarenheter från inte minst byggsektorn. Vi ser redan nu en kraftig konkurrens med löner som ligger långt under avtalen. Dessutom är det fråga om arbetskraft som tvingas leva under omständigheter vi aldrig skulle acceptera i . Det här kan vi inte blunda för, och vi tänker inte öppna upp för mer problem av samma slag också i andra sektorer av samhället. Det andra som har inträffat är att flera av de länder som har sagt att de, precis som vi, hade tänkt att öppna fullt upp har valt linjen att gå in för en övergångstid.