prot · GR0980 · 2004-03-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om statsministerns frågestund Ett meddelande om statsministerns frågestund hade delats ut till kammarens ledamöter. 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2003/04:79 till lagutskottet /04:80 till näringsutskottet /04:83 till trafikutskottet Motioner 2003/04:So14So17 till socialutskottet /04:Fi16 till finansutskottet 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU9 Författningsfrågor Punkt 3 (Antalet riksdagsledamöter) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 244 för utskottet 47 för res. 1 1 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 40 fp, 26 kd, 25 v, 16 c, 13 mp För res. 1: 46 m, 1 c Avstod: 1 s Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 5 (Monarkins avskaffande) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 242 för utskottet 44 för res. 2 6 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 46 m, 32 fp, 26 kd, 16 c, 2 mp För res. 2: 1 s, 7 fp, 1 kd, 25 v, 10 mp Avstod: 4 s, 1 fp, 1 mp Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 6 (Bekännelsekravet i successionsordningen) 1. utskottet 2. res. 3 (v, fp, mp) Votering: 214 för utskottet 76 för res. 3 2 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 46 m, 26 kd, 1 v, 16 c, 1 mp För res. 3: 39 fp, 1 kd, 24 v, 12 mp Avstod: 1 fp, 1 c Frånvarande: 20 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 4 mp Punkt 11 (Redovisning av anslaget till hovstaten) 1. utskottet 2. res. 8 (m, c) 3. res. 9 (kd) Förberedande votering: 66 för res. 8 27 för res. 9 199 avstod 57 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 201 för utskottet 63 för res. 8 28 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 40 fp, 25 v, 13 mp För res. 8: 46 m, 17 c Avstod: 1 s, 27 kd Frånvarande: 20 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 12 (Behörighetskrav för statsråd) 1. utskottet 2. res. 10 (v, fp, mp) Votering: 216 för utskottet 77 för res. 10 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 46 m, 1 fp, 27 kd, 17 c För res. 10: 39 fp, 25 v, 13 mp Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 20 (Domstolarnas konstitutionella ställning) 1. utskottet 2. res. 12 (fp) Votering: 207 för utskottet 40 för res. 12 46 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 27 kd, 25 v, 17 c, 13 mp För res. 12: 40 fp Avstod: 46 m Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU8 EU-prioriteringar för att nå miljömålen Punkt 1 () 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 161 för utskottet 46 för res. 1 87 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:125 s, 25 v, 1 c, 10 mp För res. 1: 46 m Avstod: 40 fp, 27 kd, 16 c, 4 mp Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 3 mp och (båda mp) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 7 (Prioriterade områden i EU-arbetet) 1. utskottet 2. res. 4 (kd) 3. res. 5 (v) 4. res. 6 (c) Förberedande votering 1: 25 för res. 5 17 för res. 6 249 avstod 58 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 27 för res. 4 25 för res. 5 242 avstod 55 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 225 för utskottet 27 för res. 4 42 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 46 m, 40 fp, 14 mp För res. 4: 27 kd Avstod: 25 v, 17 c Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 28 (Ekonomiska styrmedel) 1. utskottet 2. res. 18 (mp) Votering: 213 för utskottet 14 för res. 18 66 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 46 m, 1 fp, 24 v, 17 c För res. 18: 14 mp Avstod: 39 fp, 27 kd Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 6 v, 5 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU11 Riktlinjer för genomförande av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser Punkt 2 (Antalet fördelade utsläppsrätter) 1. utskottet 2. res. 2 (m) Votering: 181 för utskottet 46 för res. 2 67 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 1 fp, 25 v, 17 c, 13 mp För res. 2:46 m Avstod: 39 fp, 27 kd, 1 mp Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 4 (Principer för fördelningen) 1. utskottet 2. res. 6 (fp, kd, c) Votering: 210 för utskottet 84 för res. 6 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 46 m, 25 v, 14 mp För res. 6: 40 fp, 27 kd, 17 c Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. BoU5 Fastighetsrättsliga frågor m.m. Punkt 1 (Jordförvärvslagen) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 1 (kd, c, mp) Votering: 229 för utskottet 58 för res. 1 7 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 39 m, 40 fp, 25 v För res. 1: 27 kd, 17 c, 14 mp Avstod: 7 m Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (m) Votering: 192 för utskottet 46 för res. 2 56 avstod 55 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 40 fp, 25 v, 1 c, 1 mp För res. 2: 46 m Avstod: 27 kd, 16 c, 13 mp Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 2 (Förvärv av permanenthus för fritidsändamål) 1. utskottet 2. res. 3 (kd, m, fp) Votering: 152 för utskottet 112 för res. 3 30 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 1 kd, 25 v, 1 mp För res. 3: 46 m, 40 fp, 26 kd Avstod: 17 c, 13 mp Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 7 (Expropriationsersättning) 1. utskottet 2. res. 10 (v) Votering: 269 för utskottet 25 för res. 10 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 46 m, 40 fp, 27 kd, 17 c, 14 mp För res. 10: 25 v Frånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 11 (Länsindelning) 1. utskottet 2. res. 12 (c) Votering: 274 för utskottet 19 för res. 12 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 46 m, 38 fp, 26 kd, 25 v, 14 mp För res. 12: 1 fp, 1 kd, 17 c Frånvarande: 19 s, 9 m, 9 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 5 § Vissa frågor om regional utvecklingspolitik 1 (): Vi har sagt det förut men det tål att upprepas: Inga åtgärder inom den regionalpolitiska utvecklingspolitiken kan kompensera ett bristfälligt näringsklimat. Det gäller både det nationella näringsklimatet och det lokala. När det gäller det lokala näringsklimatet har kommunerna ett stort ansvar att se till att inte kommunen själv tar i anspråk delar av eller hela den marknad som bättre sköts av privata aktörer. Vad gäller det nationella näringsklimatet är det viktigt att lagar och regler tar hänsyn till att av räknas till småföretagen. Till dessa kommer drygt 158 000 jordbruksföretag, även de småföretagare. Soloföretagen, det vill säga företag som saknar anställda, utgör av företagen. Cirka hälften av de företagen är mindre aktiva i den bemärkelsen att företagaren lägger ned mindre än en halvtidstjänst i företaget. Jag har inte hittat några siffror på hur det ser ut i glesbygden, men en inte alltför djärv gissning säger att antalet singelföretagare är proportionellt högre i glesbygd än i tätort. är det definitivt. I , minsta kommun, har exempelvis av företagen färre än 20 anställda. Det är med detta förhållande som bakgrund, att av företagen är småföretag, som näringspolitiken borde utformas. Socialdemokraterna har av tradition utformat näringspolitiken för de resterande av företagen. Inte märkligt då att det har blivit så fel eller uppfattas så fel av småföretagen och att man känner att attityden mot småföretag inte är god. En Demoskopundersökning från visar exempelvis att småföretagarna känner sig maktlösa inför myndigheterna. Åtta av tio småföretagare ansåg att små företag behandlas sämre än stora företag av myndigheterna. Det må vara rätt eller fel; resultaten från undersökningen visar på ett långsiktigt problem för tillväxtklimatet. De visar att regler kan se likadana ut i lagboken, men i praktiken är det de enskilda tjänstemännen som härskar över hur de ska tillämpas. Byråkraterna är de dolda makthavarna, och de har fått ett gigantiskt inflytande över hur det svenska näringslivet mår. Detta märks inte minst i hur lagar tillämpas på olika håll i landet. är ett exempel på en lag där tillämpningen på grund av enskilda tjänstemäns tolkning kan skada näringslivet i en hel region. Vi kan också se regionala skillnader i exempelvis nedläggningstakten för jordbruksföretag. En viktig lösning är att förenkla de regler som finns så att de blir tydliga och förutsägbara. Ingen ska kunna tvivla på att tjänstemännen följer lagstiftarens intentioner. Ingen ska kunna tvivla på att konkurrenten i grannkommunen eller grannlänet inte får ett annat besked än man själv. Den nya förmånsrättslagen som trädde i kraft är ytterligare ett hot mot regional utveckling. I samband med att förmånsrättslagen ändrades gjordes inga förändringar i banklagen, vilket innebar att befintliga krediter skulle sakna fullgod täckning efter 2004. Förändringen innebar i praktiken att kreditgivarna redan före lagens ikraftträdande började agera för att motverka den förändrade lagstiftningens effekter. Differensen i kraften på kreditmässiga säkerheter uppgår enbart i till ca 1 ½ miljard kronor. Resultatet är att affärsfastigheter i glesbygd närmast betraktas som värdelösa i bankernas ögon. i kostade när det byggdes . Hotellet, som anses vara ett av finaste, värderas nu till av . Var och en kan inse att det innebär problem för företagen, för orten och för utvecklingen inom det området. Även välmående företag som går så bra att de behöver expandera sin verksamhet får problem. Kraven på ökad säkerhet för redan befintliga lån, alternativt krav på återbetalning av lån, ger inget utrymme för att erhålla lån till nya investeringar. Affärsfastigheter i glesbygd värderades redan innan förmånsrättslagen förändrades mycket lågt. har bankerna inlett en process där de går igenom företagssäkerheterna, och de gör samma operation som med fallet , det vill säga att värdera fastigheterna till noll eller nästan noll. Därmed krävs nya säkerheter. Eftersom bostadsfastigheter är lågt värderade i glesbygd återstår för många företagare inte annat än nedläggning eller konkurs. De som ändå överlever blir oftast hänvisade till leasing och factoring, som är ett dyrare alternativ. Kapitalförsörjningen är av central betydelse för den regionala utvecklingspolitiken liksom för näringspolitiken i stort. Trots att problemen varit uppenbara har regeringen inte vidtagit några åtgärder. Snarare har problemen förvärrats, som jag pekade på när det gäller konsekvenserna av den nya förmånsrättslagen. Det finns alltför många politiska beslut som utgår från att , ja, hela , ser ut på samma sätt som i Mälardals- eller Brysselområdet. Framtidens politik måste utgå från de olika regionernas egna förutsättningar. Det är i det sammanhanget också viktigt att understryka att beslut bör fattas på rätt nivå. Med rätt nivå menar jag så låg nivå som möjligt. En nationell lagstiftning som definitivt inte utgår från olika regionala förutsättningar är strandskyddslagen. Den bör ändras för att underlätta utvecklingen för landsbygden. Jag vill säga några ord om de regionala tillväxtprogrammen. Även där tycker vi att det är viktigt att de förankras så långt ned som möjligt, det vill säga på lokal nivå. Där så är möjligt ska man på lokal nivå få ett inflytande över själva förvaltningen. I i har man från lokal nivå tagit initiativ till lokal förvaltning. av ytan inom kommun är naturreservat. Men från ortsborna, företag och kommun har man tagit initiativ för att få lokal förvaltning. Det är ett bra sätt för att få tillväxt även i glesbygden, det vill säga föra ned makten så långt som möjligt till folket. Därmed vill jag också yrka bifall till reservation nr 2. 2 (): Betänkandet innehåller de facto inte särskilt många nyheter, och jag tänkte därför försöka spara och inte använda mina . Rubriken är Regional utveckling. Dessvärre tycker jag att det på många ställen i i stället är fråga om regional avveckling. Ett exempel är att Rikstrafiken för vår del av , det inre , har bestämt att man ska upphandla mindre trafik än . Det är katastrof för bland annat turistföretagen. Ett annat dåligt beslut, som tyder på att man vill avveckla stora delar av , var när regeringen bestämde att man skulle lägga den nya i och inte i , som visserligen inte är glesbygd men som har en otroligt stor betydelse för det omgivande landet. Jag beklagar att det här sker. Reservation 2 handlar om de regionala tillväxtprogrammen. De är väl bra på många sätt. När vi behandlade denna fråga i vårt parti tittade vi mycket på det franska systemet där man skickar med pengar. Enligt min och mening vore det bättre att ha en ordentlig finansiering om det nu ska vara den typen av verksamhet. Som jag kan bedöma det hela i mitt eget län är det många som är med, kommuner, landsting och företagsorganisationer, men de små företagarna har inte tid att vara med vid partnerskapsmöten och annat. Det betyder också att de får en liten del av de medel som finns. Det finns mycket att göra. Kapitalförsörjningen är, som både har nämnt och reservationen säger, ett stort problem. Redan när vi jobbade i regionalpolitiska utredningen sade vi att detta måste ses över. Dessvärre har detta skjutits framåt. Det utreds och det tittas: Man tittar på frågan. Det hjälper inte särskilt mycket. Lyckligtvis finns det på en del ställen i landet kreditgarantiföreningar som har kommit till på initiativ av Företagarna, och andra. I vårt län har man fått ihop över 800 personer som har lagt vardera. Det blir 4 miljoner, vilket är mycket. Men det behövs bättre statliga kreditgarantier, och jag hoppas att utredningen ska gå fort. Jag yrkar bifall till reservation nr 3. Jag står bakom andra reservationer där vi finns med, men jag ska inte yrka bifall till dem. Jag tycker inte att vi behöver votera om allt. I reservation 5, där också samtliga borgerliga partier finns med, trycker vi på det ganska självklara att tillväxten i är beroende av vad som sker i regionerna, inte av det som bestäms i , i och i . Det är viktigt att lokala och regionala organ får vara med och fatta beslut. Det har också berört, och jag behöver inte gå in på det speciellt mycket. Det här är något som vi i vårt nu gamla folkpartiprogram Bo där du vill har tryckt mycket på. Det är viktigt med en fungerande helhet, en fungerande infrastruktur och så vidare, men det är viktigt att flytta ned besluten om sådana frågor som inte måste beslutas i till det lokala och regionala planet. Där hoppas jag att det blir en bra utveckling. Sist är det frågan om lokalisering av statliga myndigheter. Vi har en särskild motivreservation från och . Vi är inte nöjda med det som sker . Den jag nämnde är visserligen inte statlig verksamhet men det är offentlig verksamhet. Det är bedrövligt att regeringen inte orkar se längre än till tullar. I övrigt kan jag trycka på vad gäller statlig verksamhet att tingsrätter, skattemyndighet, polis och annat måste få finnas kvar inom rimliga avstånd från där människor bor. Det är inte särskilt bra på vissa ställen, och många hot finns. Jag nöjer mig med detta, herr talman. Jag yrkar bifall till reservationen 3, och i övrigt står jag bakom våra reservationer. 3 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. Vi debatterar nu återigen regional utvecklingspolitik. Jag säger som att Socialdemokraternas politik snarare leder till avveckling än regional utveckling av landsbygd och glesbygd. Så länge har betydligt färre människor som anser det mödan värt att starta företag, så länge har betydligt färre företag som anser det mödan värt att låta sina företag växa allt jämfört med de flesta övriga så länge kommer vi att ha problem att få att utvecklas på ett sunt och bra sätt. Så länge kommer vi att sakna en tillräcklig tillväxt i landet. Utan tillväxt kommer vi att ha problem med en regional positiv utveckling i landsbygd och glesbygd. Har patienten uppenbarligen fått fel medicin och blir sämre och sämre av behandlingen inser all klok personal att man måste sätta in nya åtgärder, nya metoder. Men regeringen och dess stödpartier verkar tro att fel medicin kan kompenseras genom att öka dosen. Det är sällan det lyckas. Man fortsätter att dutta ut bidrag efter bidrag med liten träffsäkerhet och inte sällan med konkurrenssnedvridande biverkningar. Socialdemokraterna uttalar i detta betänkande att den arsenal av stödformer som finns inom regionalpolitiken måste finnas kvar. Man påstår att enbart generella åtgärder inte räcker. The same procedure as last year. The same procedure as every year. Trots att vi år kan konstatera att regionalpolitiken ger dåligt utbyte fortsätter man i samma spår. Envis blir aldrig vis så lyder ett gammalt ordspråk. Men det är nog inte bara envishet. Det är oförmågan att till fullo förstå. Det handlar om att förstå de tusentals entreprenörerna i varje län ute i landet, förstå att det är den generella näringslivspolitiken i som skapar de flesta av våra problem. Det är så illa i att när skrev om investeringsviljan bland småföretagare betecknade man det som positiva signaler när av småföretagen tror att man kommer att öka investeringarna jämfört med , trots att mer än dubbelt så många, , tror på minskade eller oförändrade investeringar. Det räcker faktiskt bara att se vad som har hänt . Då får man exempel på exempel på att och dess regering håller på att gräva sin egen grav. när Socialdemokraterna har fått stora EU-utvidgningsfrossan vill man också se över F-skattsedeln och eventuellt försvåra för entreprenörer att få F-skattsedel åtminstone för entreprenörer från andra länder. Det här är företagarnas körkort, som eventuellt ska bli svårare att få och behålla . Utan det dokumentet kan man inte göra affärer. Men när nu Socialdemokraterna vill försvåra för våra nya EU-bröder i öst att fullt ut, från , vara EU-medborgare, genom att fega och införa övergångsregler, räknar man med att fler kommer att försöka söka jobb i som egna företagare. Man är alltså beredd att försvåra för 650 000 svenska F-skattsedelsinnehavare för att göra det mindre attraktivt för ett fåtal utländska företagare. Man är redo att försämra företagsklimatet än mer i landet. Det är för mig obegripligt och korkat, helt enkelt. Det finns 1 000 utländska företagare med F-skattsedel i , jämfört med 650 000 svenskar. Tala om att skjuta mygg med kanoner! De som vill hit och arbeta i från de tio nya EU-länderna är enligt undersökningar i huvudsak unga, ogifta och högutbildade. Det är obegripligt att regeringen vill försvåra för dessa människor. Det här sker i tider när vi redan i många branscher har stor brist på arbetskraft. I ett land som behöver få fler att komma i arbete och betala skatt vill regeringen bygga hinder för arbetskraftsinvandring. Det är för mig obegripligt. Det ska bli intressant att se hur många plakat med texten Solidaritet, Broderskap och Jämlikhet som kommer att finnas i Socialdemokraternas förstamajtåg . Om vi ska få tillväxt och regional balans i landet genom den framgångsrika forskning som bedrivs på många håll i behövs det nya företagare. De företagarna kliver fram på arenan först den dag de upplever att de bor i ett med ett positivt företagsklimat, där det är mödan värt att starta och driva företag. Den dag man ser detta växa fram kommer svensk regionalpolitik i stort sett att kunna avvecklas. ser det ut som om vi behöver byta regering för att kunna få se den här förändringen. Det räcker inte att som s, v och mp prata om tillväxt. Man måste också genomföra den. Att nu Socialdemokraterna, trots det jag nu kritiserat, vill fortsätta i stort sett i samma hjulspår med sin regionala utvecklingspolitik kunde man ha förstått om man i backspegeln hade kunnat se att det hade varit lyckat. Men det vi ser är rader av år med en halva-landet-ska-dö-politik. Ja, tyvärr är det så illa att man snart kan säga att det är en hela-landet-ska-dö-politik. Kreditgarantiföreningar börjar växa fram i . De kommer att få en allt viktigare roll att spela för lands- och glesbygden. Även om s inte bifaller de fyra borgerliga partiernas yrkande på den här punkten uttalar man ändå en positiv inställning till företeelsen. Det är trevligt, men som vanligt är tydligen vackra ord viktigare än handling. Förutom kreditgarantiföreningarnas stora betydelse i fråga om att möjliggöra för företagare i glesbygd att få krediter vill jag påpeka en annan väl så viktig aspekt på de här föreningarnas betydelse. De här föreningarna blir oftast ett lokalt nätverk som inte bara hjälper företagarna att få krediter, utan de blir en form av bollplank eller informell styrelse för den lille företagaren där han kan få råd och uppmuntran i sin verksamhet. Som företagare är man oftast väldigt ensam. Det är min personliga erfarenhet som företagare . En klapp på axeln, ett gott råd från en dylik förening, kan vara det som avgör om företagaren ska våga bygga ut eller våga anställa fler. De här föreningarna borde vi kanske titta mer på, och vi borde fundera på om vi inte ska sätta mer kraft bakom detta så att fler växer fram. Tillväxt och regional utveckling skapas inte genom att statsministern 1015 gånger i regeringsförklaringen förklarar hur viktig tillväxten är om talet inte följs upp av konkreta handlingar. De handlingarna lyser tyvärr med sin frånvaro. Så länge tillväxtklimatet, företagsklimatet, i är arktiskt hjälper det inte att regeringen springer runt med tusen vattenkannor och försöker att få hela landet att växa. De goda intentionerna fryser till is i det här klimatet. Det är möjligt att Socialdemokraterna med kommer att få utropa: Jag såg en här som frös och svalt och segrade tillika. Men det fälttåget har redan orsakat oss alltför stora förluster. Risken är tyvärr att vi slutligen förlorar hela landet. Vi kristdemokrater längtar efter solen och värmen och ett nytt klimat. Vi vill göra allt för att få uppleva det här. Vi längtar efter att få skapa det företagsklimat som kan ge ett blomstrande näringsliv, ett klimat som får isen att smälta och ger hela förutsättningar att utvecklas. Måste vi vänta till 2006 innan de här förändringarna ska kunna ske? är det många svenskar som ställer sig den frågan. 4 (): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 4 och reservation 7. ser det som en självklarhet att alla människor ska kunna välja var de vill leva och bo och arbeta. Det gäller såväl unga barnfamiljer och ensamstående som invandrade och äldre. Hela landet ska vara tillgängligt för alla. Arbetsmarknadspolitiken, full sysselsättning, har tillsammans med tillgång till vård, skola och omsorg högsta prioritet för . Sysselsättningsmålen ska uppnås.