prot · GS0913 · 2004-10-13 00:00:00 — 1 (): Det är spänning i luften, det är partiledardebatt, och det pratas om kommande hårda bandage under dagens debatt. ska, sägs det, ägna sig åt ett av sina i sin tid i svensk inrikespolitik, att mosa sina motståndare. Vi får väl se hur det blir med det. Vi får se hur åhörare som följer svensk inrikespolitisk debatt uppskattar den typen av sätt att bemöta varandra. Detta blir också då kommunismens blodiga historia hinner i fatt de sista troende kommunisterna i denna kammare. Det kommer säkert att bli en prövningens dag för så där som det blir när man har gått fel och gjort bort sig lite grann. Vi får se hur det blir. Jag tänker börja i en annan ända. Jag har under hela min politiska gärning tyckt att det har varit viktigt att röra mig ute i verkligheten, i viktiga verksamheter för att lära mig mer, för att lyssna och för att också ta med mig de erfarenheterna i den roll jag har här i riksdag. Jag har rest till det som är kärnan i det svenska skolväsendet, nämligen till en lång rad kommunala skolor över hela . Jag har suttit med lärare, elever, föräldrar och ledning och diskuterat hur den svenska skolan ser ut. Det som har slagit mig är att väldigt mycket av vår debatt här i kammaren ofta är fel på det sättet att den är för grov och för digital. Från denna talarstol beskrivs den svenska skolan antingen som bra eller som dålig, ungefär som att det fanns en och samma sanning för varje skola i hela . Min känsla är att skolan är både bra och dålig och att det skiljer mellan olika skolor. Det har blivit påtagligt att det är en annan skola än den jag gick i. Ni vet hur svårt det är för föräldrar att någonsin erkänna att barnen går i en annan skola än den man själv gick i. Det är alltid en stor upptäckt för föräldrarna. Man märker på föräldramöten eller när man följer sina barn att skolan har förändrats. Det har den gjort i mångt och mycket till det bättre. Jag minns mina dagar som elevrådsordförande. Märkligt nog har en del som har kommit in i politiken börjat där. Vi satt och diskuterade hur vi skulle få en bättre skola i det svenska 70-talet, och väldigt mycket handlade om att en väg till skolans ökade resurser gick via att gnälla. Den som gnällde högst var den som kunde få mest resurser. Det var tävlan om att beskriva hur illa det var och hur skåpen var sönderslagna. Där måste det offentliga göra en satsning. Det var väldigt mycket bilden av dåtidens skola. möter jag en skola med självförtroende, en skola där man faktiskt valfrihetsarbete och reformer givit elever och föräldrar makten att välja, en skola över hela landet som mer jobbar med tanken: Hit vill vi att eleverna ska komma. Här vill vi berätta att vi är bra, och vi tror på det vi gör. Det ger en helt annan och ny känsla i den svenska skolan som jag tror att vi i grunden ska vara väldigt positiva till. För oss moderater är skolan viktig. Det möter vår idé om växande människor som grund för ett självständigt samhälle. Det är med kunskaper vi når den ljusa bilden av människan som når sina bästa förutsättningar och som inte hemfaller åt tankar om förtryck och mörkare värdeideal. Det är denna skola som ska ge oss verktygen för ett långt liv, som ska göra oss redo för ett komplicerat samhälle och ett komplicerat arbetsliv. Därför är skolan så oerhört väsentlig. Det är viktigt att den fungerar, att det är en skola med kvalitet och att det är en skola som ser varje elev utifrån varje elevs unika förutsättningar. Detta är faktiskt delvis på plats, men inte helt och fullt. Det finns ett par perspektiv som vi vill jobba mer med när det gäller den svenska skolan. Ett är att uppmuntra mer av det som finns av självständiga skolor som jobbar med profil och som jobbar med stolthet med att hitta sin väg, sitt sätt att se sina elever. Jag har varit i väldigt många skolor som ligger i invandrartäta områden. Där säger man att det ibland är lite svårt att använda de nationella styrdokumenten. Vi glömmer att det för dem ofta handlar om att lära barn svenska som precis har kommit hit. Det är svårt att jämföra med de elever som har gått i den svenska skolan och som har svenska föräldrar. Har ni tänkt på det? Dessa barn har också ett behov av att växa, bli sedda och känna sig uppskattade i det svenska samhället. Det vill säga: Mer av det lokala, mer av det självbestämmande som redan finns i skolan vill vi hjälpa till med. Vi vill ha friare skolor över hela , också inom det kommunala skolväsendet. Sedan måste vi hedra kunskapsskolan. Idealet att kunskaper är det som bygger de självständiga människorna finns i den svenska skolan men är på sina håll tillbakaträngt. Jag satt med några skolledare på och pratade om deras skola. Vi kunde konstatera att vi har pratat om skolan som en fritidsverksamhet eller som en verksamhet som ägnar sig åt ett socialt åtagande. Var är kunskapsuppdraget? Flera nämnde just detta. I där många barn mår dåligt och där socialtjänst fungerar dåligt och familjer inte riktigt håller ihop kommer sociala problem in i skolan, med risk att vi tränger undan vårt utrymme för att fullgöra kunskapsuppdraget. Detta har vi anledning att lyssna till. Vi ska inte bara stillatigande acceptera att skolan blir den plats där alla samhällsproblem måste lösas bara för att det råkar vara där som vi tillbringar merparten av vår vakna tid. Kunskapsuppdraget handlar om detta. Det handlar om välfungerande betygssystem, om ämneskunskaper för lärare och om möjligheter till fortbildning. Kring allt detta vill och också , det är jag alldeles övertygad om, bygga ut skolans uppdrag tydligare än . Låt mig sammanfatta att skolan för oss också är ett vägval i hur man ska använda offentliga resurser. När vi i de förslag som vi lägger fram i säger att skolan till och med måste få mer är det ett sätt att säga att verksamheten är viktigare än bidrag. Verksamheten måste fungera. Det går inte att reparera eller det är i alla fall väldigt svårt en förlorad skolgång. Det är däremot lättare att anpassa sig till att man inte får lika mycket ersättning. Det är ett mycket viktigt val som vi gör men som den nu sittande vänstermajoriteten inte har gjort. Det har hetat i olika väljarmandat vård, skola, omsorg det har ni hört. Ute i skolorna undrar man fortfarande vad det innebär, för man tycker sig inte ha sett de ökade resurserna. Men det väsentliga är att säga att det inte har varit tillskott till offentliga verksamheter som har präglat denna vänstermajoritet, långt ifrån. Det är den utökade bidragsförsörjningen som väldigt mycket har präglat det som görs, ibland därför att människor gått från arbete till arbetslöshet, därför att människor är beroende av olika ersättningssystem, men väl så ofta därför att man har ägnat sig åt att i val ställa ut löften om utökade bidrag till människor som är friska och har arbete och kan stå på egna ben. Det har gått före uppdraget att se till att skola, rättsväsende, sjukvård viktiga välfärdsverksamheter fungerar. Detta är en av de axlar utmed vilka vi ska pröva de kommande regeringsalternativen i valet . Låt oss vara tydliga över att vi denna höst har fått besked om att det står en enad borgerlighet mot en splittrad vänsterkartell. Det är den enade borgerligheten som har en gemensam värdegrund, som vill att vi ska få fler i arbete, som vill se välfungerande välfärdsverksamheter och en skola som gör att barnen kan växa i kunskap en allians där vi känner förtroende för varandra, som vill sitta i samma regering, som vill någonting för för framtiden. Mot denna står en splittrad vänsterkartell där man misstror varandra, som inte verkar tycka om varandra, som inte vill sitta i samma regering. Kom ihåg att beskedet alltid är: I slutet av dagen tror vi inte på varandra tillräckligt mycket för att kunna sitta i samma regering. Vad är det som de gemensamt bärs av som de vill göra för ? Vad är deras långsiktiga idéer? Ja, deras sätt att få ihop en budget gav ju besked om hur det går till när de möts i dagens vänsterkartell. Alla löften staplas ovanpå varandra. Alla får igenom allting. Det blir dyrt. Det är dessutom ofinansierat. Det skickar notan . Och det finns ingen riktig riktning för det som de vill göra. Det är bidrag här och bidrag där, någon satsning här och någon satsning där. Men vad som är den långsiktiga idén med detta tror jag är väldigt svårt för väljarna att hitta. Detta är det som kommer att prägla svensk inrikespolitik tiden framöver och framemot valet . De två tydliga regeringsalternativen i valet är en enad borgerlighet mot en splittrad vänsterkartell. 2 Statsminister () replik: Jag tycker att kan vänta med att recensera debatten tills vi är färdiga, så får vi se var vi hamnar någonstans. Jag är glad för att han erkänner framstegen i skolan, för de finns där. Men det är resultatet av fler lärare, fler specialpedagoger, fler människor som arbetar med de barn som har det svårt. Det här kostar stora pengar. Varje gång vi har lagt fram de förslagen har röstat emot. Så välkommen in i gemenskapen som representerar klarsyn om vad som behövs i gemensam sektor. Både sjukvård och skola har en större andel av BNP än , trots att vi har en starkt växande BNP. Titta på hur har röstat när vi har lagt fram förslagen i denna kammare och ni kommer att se att här i talarstolen står en man som talar emot allt vad han har stått för. Men sent skall syndaren sig omvända. Det var det ena. Det andra är: Har när han rest i träffat någon som är arbetslös? Du klagar på att det är för stora bidrag. Och läser man motioner ser man att det är de arbetslösa, de sjuka, de föräldralediga och förtidspensionärerna som uppenbarligen har fått för mycket. Tänk lite högt omkring de arbetslösas situation! Lever de på en nivå som är för generös? Lever en förtidspensionär på en nivå som är för väl tilltagen? Det är uppenbarligen så tänker för att få råd med de skattesänkningar man sedan satsar på. Utveckla varför det är ersättningsnivå som är det rimliga i a-kassa och sjukförsäkring! Det väntar vi på att få höra. Uppenbarligen har den moderata delen av kammaren med sig de andra tre borgerliga partierna på denna uppfattning, därför att ni var ju inte splittrade. Eller hur, ? 3 () replik: Det talas inte mycket om de goda resurser som har möjliggjort detta i den svenska skolan, tvärtom. Jag har sett många slitna lokaler, fortsatta problem med att klara mycket av det sociala ansvar som läggs på skolan. Nej, det är en annan typ av identitet i en skola som har fått självförtroende därför att den har fått större möjligheter att jobba med profilering till följd av att elever har fått välja. Det har blivit en maktförskjutning bort från politisk styrning högt uppifrån, från skolministrar och andra politiker, till att mer bli en skola som utformas av dem som är där på plats. Men de ropar inte om att det är stora resurser som har rullat in under ledning. Det får man åka väldigt långt för att hitta någon som tycker. Vi föreslår, och det är det som är det viktiga, att vi ska tillföra mer till skolan, därför att det är en absolut kärnverksamhet som måste fungera och måste få utvecklas. Det gör vi inte därför att vi tror att en krona till skolan automatiskt gör skolan en krona bättre, utan därför att det tillsammans med det jag i övrigt sade om en självständig skola och om kunskaper som centrum för det skolan ska göra får växande individer i . Vi lägger en grund för framtid. 65-procentsnivån, som vi tar ned i ett par steg, ligger i linje med vad det svenska pensionssystemet är tänkt att man ska kunna leva på efter ett långt arbetsliv. Det ligger i linje med den ersättningsnivå i friåret som Socialdemokraterna har utformat tillsammans med och och som gör att folk står i kö. Det är till och med löpsedlar på stan om att nu är det att söka friåret. Gärna tillväxt, men först ett friår. Det har visat sig möjligt för oss att lägga oss på den nivån. Det är klart att för många kommer det att vara trångt. Men vi har valt att satsa på att det ska löna sig att arbeta, att gå från bidragsförsörjning till arbete. Där har vi inte haft någon draghjälp av Socialdemokraterna. Det ni gör bygger på människors utanförskap, höjer marginaleffekterna och gör det mindre lönsamt att arbeta. Hur ska du försvara det, , som ledare för ett arbetarparti? 4 Statsminister () replik: Det blir lite svårt att få det att gå ihop för moderatledaren. Han säger att det har blivit bättre i skolan men att det inte beror på nya resurser. säger han att man behöver ha mer resurser i skolan. Vi har gett skolan friheten att utvecklas lokalt. Det har varit en lång strid. Också där har oftast stått på fel sida, för det gamla mot det nya. Vi ser en skola som behöver ännu mer resurser , så också förskolan. Det är viktiga verksamheter. Men när vi kommer till de skarpa besluten röstar emot. Då är det skattesänkningar som är viktigare. Sedan var det frågan om 65-procentsnivån. Vad ska vi skicka för budskap till en metallarbetare i som riskerar att förlora jobbet om det skulle hända som vi inte vill ska hända med ? Är det meningen att vi ska skicka signalen till honom som står mitt i livet, har barn och villa att det är på folkpensionärens nivå som han nu ska leva? Är det signalen som skickar i ett där vi vill att människor ska ställa om, vara beredda på att ta det nya och inte vara rädda för förändringar? Förstår ni vad det är ni gör? Ni gör ett större systemskifte än när ni attackerar de sociala försäkringarna. Däri ligger tryggheten för människor att möta det nya och inte vara rädda för förändringen. Däri ligger bryggan från det gamla till det nya. Att nu toppar i tillväxt, produktivitet och modernitet i alla internationella jämförelser är ett resultat av att vi har en trygghet också för de människor som finns i den konkurrensutsatta sektorn när förändringen kommer. Det är detta systemskifte som vill genomföra, och detta kommer vi att ta strid om. 5 () replik: har skickat fram och att räkna lite på moderata förslag. Jag kan säga att jag tror inte att de två tillsammans har för ögonen att så rättvist som möjligt försöka framställa vad vill. Jag tror att alla håller med om att de förmodligen försöker få det att i alla fall lite grann framstå som att det inte ser så bra ut. De har bland annat gjort en sammanställning där de delat upp alla inkomsttagare i tio inkomstgrupper och konstaterar att förslag enligt Socialdemokraterna är bättre för av inkomsttagarna. politik är ungefär dubbelt så bra för vanliga medelinkomsttagare som regeringens. För av inkomsttagarna blir det ungefär likadant och skulle få det bättre med regeringens eget förslag, menar regeringen. Och detta är det regeringen som hävdar, inte . Det vi nu hörde är hur det kommer att låta i svensk inrikespolitik. kommer alltmer, allt oftare och alltmer högljutt att bli den som försvarar bidragssystem. Och jag kommer att bli den som försvarar vägen till arbete, rätten att stå på egna ben, med grunden lagd i eget arbete, därför att det ska löna sig att arbeta. Det ska alltid vara tydligt att vår ambition är att människor ska komma loss från ersättningsförsörjning och bidragsberoende och komma i väg till arbete. Därför har vi utformat en politik som faktiskt gör skillnad för den som kommer ur ersättningsförsörjning till eget arbete. Vi kan inte förlika oss med tanken att vi ska ha ersättningssystem som bygger på att vi tänker oss att människor permanent ska hamna i ersättningsberoende. Så är faktiskt inte systemen tänkta att fungera. För mig handlar det om att ge människor makt över sitt eget liv och möjlighet att påverka sin egen situation, och jag är lite förvånad över att är den som hårdast går åt mig när jobbar för att fler ska arbeta och kunna påverka sin egen situation. Det är nya tider i svensk politik! 6 () replik: Det händer spännande saker i . kommer statscheferna att underteckna ett som sedan respektive land ska ta ställning till. Här i finns det en oerhörd frustration i EU-frågan, och väldigt många av svenskarna är också väldigt öppet kritiska till det som händer i EU. Jag tror att vi behöver en bred och djup diskussion bland medborgare för att förankra EU-tanken. Det sprids rykten om det nya fördraget som gör att väldigt många känner sig oroliga. Många tycker att vi ska ha en folkomröstning om det nya fördraget. Jag tycker inte det. Jag tycker att riksdag ska ta ansvar för att diskutera det här fördraget men också ansvar för att förankra detsamma. och jag har kritiserat regeringen för att göra EU-frågan till någonting för bara ministrarna där medborgare inte är delaktiga. Jag har föreslagit att vi här i skulle engagera oss lite ytterligare för att förankra det nya , men att vi skulle ta beslutet här i . Jag tycker att vi ska inrätta ett demokratikonvent. Jag tycker att vi ska ha offentliga hearingar. Jag tycker att vi ska vara ute och diskutera den här frågan. Min fråga till dig, , är: Är du beredd att stödja en sådan tanke för att fördjupa EU-tanken men också för att demokratisera det nya fördraget så att vi kan få en förankring hos det svenska folket? 7 () replik: Mycket av det nämnde instämmer jag i. Vi borde ha en ökad ambition att föra ut EU och göra det begripligt på ett vardagligt vis för många människor runtom i vårt land som, med viss rätt, tycker att den politiska debatten har fastnat i detta ja- och nej-landskap, där det alltid verkar vara så att man först måste ställa in sig i ett ja- eller ett nej-led innan man får tycka någonting eller lära mer om EU. Jag tycker också som att vi ska inrikta oss på att få ett riksdagsbeslut, gärna , och jag tycker att det ska föregås av en bra, fördjupande debatt som försöker beskriva hur tankarna har varit bakom detta konventsförslag, hur det har kommit fram och hur det påverkar . Den exakta formen för det jag har läst att har tänkt mycket kring detta i tidningarna vill jag gärna återkomma till. Jag vill gärna prata med mitt eget parti om hur vi tror att vi bäst ska gå fram. Men visst håller vi med om den ambition som har uttryckt på det viset. 8 () replik: Jag tror att om vi gemensamt ansträngde oss för att just förankra det här förslaget och fördraget skulle vi också åstadkomma en sak i nästa steg, nämligen att människor skulle känna att man är en del av EU. Vi är en del av och kan påverka vad som händer i EU. Jag är inte låst vid allehanda tekniska lösningar om hur vi förankrar detta. Jag tycker att det är positivt att är beredda att pröva en fördjupad debatt kring detta så att vi får denna starka förankring hos de svenska medborgarna. 9 () replik: Det borgerliga alternativet kan man väl inte säga är särskilt imponerande. Det består av fyra partier med spretigt och ganska osammanhängande uppträdande. Men den som har skalat en lök vet att den som letar efter en kärna får leta . har skalat bort varv efter varv på den moderata och alltmer ljusblå löken. Det är säkert många gamla konservativa och nyliberaler som befarar att det längst där inne inte alls finns någon kärna men jag tror ju att det gör det. Om det finns en moderat kärnpolitik för förändring, förutom att byta regering, tycks det handla om att sänka ersättningar ordentligt för alla sjuka och arbetslösa. kallar sjukförsäkringen och a-kassan för bidrag, men är det något som moderat politik kommer att skapa är det långa köer för mer bidrag. När de sjuka inte får räcker inte längre pengarna för alla till både kläder, mat och hyra. Då kommer de i stället att tvingas in till kommunerna för att be om ansökningshandlingar för socialbidrag. Staten slipper kostnaderna, men kommunerna får ta över. Det var alltså inte sänkta skatter för de rika som var det allra viktigaste för , och inte heller att minska fackens maktställning. Längst in i den ljusblå löken handlar politiken tydligen om att piska och förödmjuka de sjuka och arbetslösa. 10 () replik: Det är ju ett väldigt imponerande vänstersamarbete vi ser som grundar den typen av rätt så kaxiga beskrivningar av sin motståndare. Jag behöver ju inte ens ta i det är ju bara att följa tidningar och medier. Hur var det nu ni kallade era vänner i : asfaltkommunister, var det så? Det tror jag var den senaste toppen i beskrivningen av varandra. Det finns en kärna, både i det moderata idébudskapet och i det som är grunden för , och det är idén om att människor ska få mer att säga till om och bestämma över sitt eget liv i ökad utsträckning. Det är just bristen på beslutsutrymme som jag upplever som vår tids angelägna frihetsdiskussion just den där känslan av att vilja påverka sin situation men inte ha möjlighet att göra det. Jag tror att man måste bygga på en politik som just ger utrymme och som gör det tydligt att man kan påverka sin egen situation via eget arbete. låter som om han förutsätter permanent utanförskap för dem som inte har arbete, medan vi jobbar för och anstränger oss att hitta vägar tillbaka till arbete genom att göra skillnaden större. Har ni inte hört alla dem som berättar att det inte lönar sig att jobba extra eller att gå från bidragsförsörjning till eget arbete, därför att allt försvinner? Ensamstående mammor med småbarn tvingas konstatera att så höga är marginaleffekterna. Det enda ni gör är att bygga på dem och utvidga den här typen av fattigdomsfällor i det svenska samhället, och det beror förmodligen på att ni inte ens är medvetna om att de existerar. Jag tror att väldigt många är väldigt förvånade över att det är så det ser ut. 11 () replik: Jag måste säga att jag tycker att det är en märklig logik. säger att hans politik går ut på att ge människor större frihet. Säg det till alla de människor som är sjuka och arbetslösa, som får mindre pengar och som inte längre får möjlighet att klara av sina dagliga umbäranden med helt vanliga utgifter för att ni sänker ersättningarna, inte bara lite grann utan ganska ordentligt! Syftet är ju just att piska fram dem till ett jobb trots att de är sjuka och arbetslösa. Det här är inte något slags frihetslogik ur det perspektivet. Jag tror att de människor som riskerar att bli arbetslösa, de som är arbetslösa och de som är sjuka upplever det som ett hot och som ett sätt att förödmjuka dem. 12 () replik: Vi ser till att vi får en vård som fungerar. Det betyder väldigt mycket för många sjuka människor som har fastnat i köer där den socialdemokratiska ransoneringspolitiken är det som präglar många landsting. Vi ser till att vi får företag som bättre klarar sin konkurrensförmåga. Varje gång vi möts här till partiledardebatt har något nytt företag i lagts ned eller lämnats. I går gällde beskedet . Det är i princip så varenda gång. Och det är klart att vi måste fokusera på att få bättre konkurrensförmåga, att se till att människor får en sjukvård som fungerar och som de kan lita på och att de kan leva på sin lön och att det blir bättre lönsamhet för den som arbetar. Men ni lämnar inga svar om allt detta, och det är det som gör att så att säga inte lyfter tillräckligt mycket. 13 (): Den debatt som förs om handlar mest om historien om , om och om . Jag tycker att den borde handla mer om människor av kött och blod som lever . Till min 50-årsdag gjordes en insamling. Avkastningen av dessa pengar går till demokratikämpar. Den första prissumman gick till som tagit initiativ till något som heter fria bibliotek, en rörelse som i vardagsrum och små lokaler tillhandahåller böcker och möjligheter till samtal i ett land där fri debatt sällan är möjlig. Det var en gripande ceremoni här i när hon fick priset. En tid efter återkomsten till kom hemliga polis till bostaden. Hennes make , som var hemma när polisen kom, greps. är nu dömd till fängelse och får inte ens ringa till sin fru och dotter. För mig är det om , och dottern som det handlar när vissa vänsterpartister i TV dillar om att det är demokrati på . Det är om och hans många olyckskamrater i fängelser och tortyrkammare som det borde handla när parti lägger ut ett internationellt program på sin hemsida och hävdar att har fria val. fanns det långtgående planer på en upplysningskampanj om kommunismens illgärningar. Nästan alla partier var redo att i någon form sjösätta en sådan, men sade nej. Jag skulle vilja säga följande till .