prot · GR0996 · 2004-04-15 00:00:00 — När man kallar utgifter för minskade inkomster har man inte hållit sig till ett utgiftstak. Om jag ska gå till affären och handla kan jag inte säga: Nej, det här är ingen utgift utan dra detta på min lön så blir det en minskad inkomst. Gör man av med utgifter utöver utgiftstaket spräcker man utgiftstaket även om man kallar det för minskade intäkter. Det här går att göra i statsbudgeten för finansministern, till skillnad från ute i företagen där kreativa kamrerer som de på åker in. Det är straffbart att göra så i privata företag, men om riksdagsmajoriteten godkänner detta i kammaren är det inte straffbart att bryta mot budgetlagens redovisningsregler. Jag skulle vilja höra svara på vad ni tänker göra för att inte, som säger, spräcka utgiftstaket . Framför allt: Vilka planer har ni i förhållande till det ni redovisar? Jag vill ställa en fråga. Det finns en mycket viktig uppgift i riktlinjepropositionen som saknas, nämligen ökningen av skuldbördan för de nya förtidspensionerna. redovisade ni att den hade ökat med på ett enda år, men går det inte att hitta den siffran. 14 Finansminister () replik: Det är glädjande att är på reträtt. Hon säger nu att hon inte tror att utgiftstaket kraschar. Hon räknar med att regeringen framgångsrikt även framöver kommer att inta den attityden att man ska göra ett stort antal insatser och vidta åtgärder för att förhindra att utgiftstaket kraschar. Det är ett litet framsteg om har kommit till insikten om att vi inte kraschar något avgiftstak, varken i dåtid, i nutid eller . Det är intressant att nu tar till sig den här informationen. Däremot har fortfarande svårt för att skilja mellan utgifter och inkomster. Utgifterna har hon klarat av. Hon har förstått, insett och accepterat att hon kan lita på att regeringen kommer att se till att man klarar utgiftstaket i fortsättningen. Men inkomsterna, , handlar väldigt mycket om det så kallade saldomålet eller överskottsmålet. Vi har sagt att vi över en konjunkturcykel ska ha ett överskott på i de offentliga finanserna det vill säga statens pengar, kommuners och landstings pengar samt penisonskapitalet och det har vi också haft. Det intressanta, , är att vi tillsammans med och är ett av de få länder i EU som har kunnat redovisa ett överskott även under lågkonjunkturåren. Mina frågor till är då: Vad tror är förklaringen till att det socialdemokratiskt styrda har lyckats redovisa ett överskott i de offentliga finanserna på inkomstsidan? Vad tror att förklaringen är till att det socialdemokratiskt styrda har lyckats att undvika dessa enorma utgiftsproblem som man har haft i många av de andra EU-länderna? Vad är förklaringen till att just det socialdemokratiskt styrda har fått både utgifterna och inkomsterna att stämma med de planer och prognoser som vi har haft och sett till att vi har klarat utgiftstaket och saldomålet på inkomstsidan? Det vore intressant att höra om har någon idé om varför vi i förhållande till andra EU-länder har varit framgångsrika just på dessa områden. 15 () replik: Uteblivna svar är sannerligen också en sorts svar. Ni hörde alla att finansministern över huvud taget inte berörde mina frågor. Han var inte i närheten av något som ens andades samma ämnesområde, nämligen vad regeringen tänker göra åt förtidspensionsskulden. En väldigt viktig orsak till att vi under lågkonjunkturen har haft överskott i de offentliga finanserna är det reformerade pensionssystemet, vårt premiepensionssparande. Det är ju där som överskotten finns. Men staten går med underskott nästan vart eviga år. Vi gjorde det , och vi kommer att göra det framöver. Det samlade saldomålet för pensionssystemet kommer inte i närheten av några ifall man lägger bakom sig. Om man så att säga går in i nästa konjunkturcykel kommer man bara upp till ungefär ½ %. Visst, vi kan fortsätta att räkna ett tag till, men måste ni ju lägga det enda året bakom er. Då börjar vi närma oss sanningen, nämligen att ni inte klarar detta. Jag måste säga att det verkligen är patetiskt att höra , som hade BC i matte, stå här och säga att jag inte kan hålla reda på skillnaden mellan inkomster och utgifter. Det är ju ni som inte kan göra det. Ni bokför exempelvis ökade anslag till kommunerna som minskade skatteinkomster. Kommunerna betalar ingen skatt till staten! Sysselsättningsstödet till kommunerna är ett typexempel på att ni bokför en utgift som en inkomst. Det är med sådana tricks och trollerier eller genom att skjuta en räkning framför er som ni har klarat utgiftstaket formellt. Men i praktiken är det kraschat. Jag är inte på någon reträtt. Jag har aldrig sagt att ni kommer att krascha utgiftstaket whatsoever utan jag har frågat: Vad ska ni göra? Svaren i efterhand har gått ut på tricks och trollerier. Och det här är ingen fråga, det är ett påstående: I praktiken har regeringen inte klarat utgiftstaket . Jag tänker inte ställa någon fråga om vad ni tänker göra i fortsättningen, för jag är rätt övertygad om att ni kommer att fortsätta att blanda bort korten när det gäller inkomster och utgifter. Men resultatet ser vi i mellanskillnaden, det vill säga i saldot, alltså det som man inte kan trolla bort med de här tricksen, nämligen att vi har ett underskott. Vi lånar för att täcka underskottet, om man nu inte säljer ut några företag. Det som har gjort att det har gått bra för de offentliga finanserna är ju att man har ett bra pensionssystem. Men egentligen räddas regeringen av olika engångseffekter. Jag vet inte riktigt om det är så vi ska ha det. 16 Finansminister () replik: lyckas blanda ihop korten ordentligt för sig. Först var hon på reträtt. Sedan gjorde hon reträtt på reträtten. vet hon inte riktigt var hon befinner sig någonstans i sammanhanget. , har staten klarat utgiftstaket. har sagt: Ni kommer att krascha utgiftstaket. Nej, så har jag inte sagt utan jag tror att ni kommer att klara av det från regeringens sida. backar hon också från den positionen. Låt oss se på hur fakta ser ut, inte bara om utgiftstaket utan också om statsskulden. Vi har en statsskuld som utgör av bruttonationalprodukten. Under den borgerliga regeringen hade vi en statsskuld som utgjorde av bruttonationalprodukten. Förra mandatperioden minskade vi statsskulden med , och fick ned den från 80-procentsnivån till dagens 50-procentsnivå. Det är en prestation som få andra länder har kunnat göra under den internationella lågkonjunkturen. är vi och berörde inte ens den frågan ett av de få länder i som har kunnat redovisa ett överskott i våra offentliga finanser . Jag har frågat om hon hade någon idé om varför det är så. Hon hade ingen idé, och då får jag väl hjälpa henne på traven. Jo, idén är att vi tillsammans med Vänsterparitet och år har lagt fram stabila budgetförslag som bygger på sunda offentliga finanser. offentliga finanser är ett uttryck som kunde ta i sin mun och kanske smaka på. Det skulle kunna underlätta för hennes ekonomiska bokföring i fortsättningen. Har man sunda offentliga finanser behöver man inte ha i statsskuld som den borgerliga regeringen hade . Då behöver man inte heller ha kraschade budgetar som , , har där konstaterar att det fattas 20, 25, i och de andra borgerliga partiernas budgetar. Det är annat än det som man kan se i regeringens förslag och i den statsbudget som år har antagit. Där har vi inte den typen ofinansierade utgifter och skattesänkningar. Men hade, som sagt var, ingen idé om varför har klarat sig så mycket bättre när det gäller såväl utgifter och inkomster som det offentliga överskottet. Jag kan förstå det, eftersom detta inte är hennes bransch. Jag säger inte , men det ligger mycket nära till hands att i det här läget helt tappar kontrollen över detta med utgifter och inkomster. Det blandas ihop i en enda stor röra för . 17 () replik: Att påminna finansministern om hans BC i matte var tydligen en väldigt öm tå att trampa på. Det lät värre än vanligt, och det vill inte säga lite. Jag blir väldigt bekymrad över att finansministern över huvud taget inte reagerar över att 1,1 miljoner lika många som 1993, under den djupa långkonjunktur som talar om svenskar fortfarande lever på sociala ersättningar. Det berör han inte med ett ord, utan han talar om ytterligare friår. Det är symtomatiskt. Jag öppnade min dator och läste två TT-telegram. Det ena handlade om en självmordsbenägen psyksjuk patient som nekades hjälp vid sex tillfällen. skickades han mellan sex olika sjukhus och akutmottagningar innan han fick hjälp. Nästa telegram kom : 500 patienter på en sjuksköterska. Vi har en väldigt nöjd finansminister. De svaga och sjuka i det här landet har fått det värre och värre. Vårdköerna, situationen med nedläggningar av akutsjukhus finansministern kommenterar inte detta med ett ord. Vad säger han till den psyksjuke 22-åringen? Håller han upp sina guldmedaljer från Lissabonstrategin framför denna 22-åring? Vad säger han till den nattsköterska som har 500 patienter att ta ansvar för? Är det guldmedaljerna från som ska trösta? Nej, herr talman, vad behöver är en regering som kan börja se till att det blir fler arbetade timmar i långvariga riktiga jobb, inte tillfälliga nödåtgärder som den här regeringen lägger fram. Medan vi har haft den här debatten har statsskulden ökat med . Den ökar nu med , och det ska låta riksgäldsdirektören försöka låna upp på olika sätt för att han ska få ihop till de ofinansierade försvagningar av statsbudgeten som han föreslår inför denna kammare. Statsskulden ökar alltså med 130,6 miljarder från 1 185,7 miljarder till 1 . Det är ofattbara tal. Statsskulden ökar och regeringen är nöjd. Jag tycker att detta med Lissabonstrategin kan utläsas på ett annat sätt. Jag har här en färsk statistik från som säger att 1994 låg på sjunde plats bland de 15 EU-länderna vad gäller bruttonationalprodukt per invånare. ligger vi på åttonde plats. Det skulle vara intressant om finansministern något kunde komma tillbaka till vilka konkreta åtgärder han vill föreslå för att flera svenskar ska kunna arbeta fler timmar och börja betala kommunalskatt och landstingsskatt. Enbart här i saknas det nu , trots en jättestor skattehöjning, trots drakoniska nedskärningar, och finansministern är fortfarande så oerhört nöjd. 18 Finansminister () replik: Han är ständigt otursförföljd. Han representerar ett parti som har genomgått en analys och granskning hos . Där konstaterar de att har ett underskott i sina budgetförslag på . Otur, oskicklighet kalla det vad ni vill för . När han har minus i bagaget tror han att han har några nya pengar att dela ut till psykiatrin eller till någon annan del av sjukvården. Han ligger ju på minus. Det är i den här budgeten som det finns pengar för kommuner och landsting. Kommuner och landsting har en svår situation . Jag säger inte att de pengar som finns anvisade i den här budgeten löser alla problem i kommuner och landsting. De kommer att ha det svettigt och jobbigt i fortsättningen också, men de får ändå ett antal miljarder kronor att disponera för olika aktiviteter. Vad skulle kunna dela ut är nya minussiffror. Det vårdar man inga psyksjuka med. Nya underskott vårdar man inga psyksjuka med. Det skulle kunna dela ut. Han är jätteduktig, nästan bäst i klassen, på att dela ut underskott. har i underskott i sin budget. Det borde både dåvarande och nuvarande partiledning skämmas för. Jag medger att det finns en stark konkurrens. Moderata samlingspartiet har 20 miljarder i underskott. och har också siffror som är i närheten av 2025 miljarder. Det är ju en trist tävlan mellan de borgerliga partierna om vem som har störst underskott. Möjligtvis, om jag minns rätt, är det som just nu är i ledningen. Men jag är säker på att eller något annat parti hinner i kapp dem på upploppet när det gäller underskotten. Underskott, , hjälper inga psyksjuka. Däremot kan psykiatrin få del av en kanske bättre tillväxt åren framöver. Det är intressant, , att tillväxten i har varit , och att tillväxten har varit i . Vi har på så vis kunnat få mer pengar till sjukvården och till psykiatrin. Men medicin är nya underskott för att lösa psykiatrins problem. Tala om att ha otur eller att vara oskicklig! får själv välja vilket han är bäst på. 19 () replik: Jag har räknat lite grann här , och jag tror att finansministern har utnyttjat av sin talartid till att tala om förslag som vi i oppositionen har lagt fram tidigare i stället för att försöka förklara hur ska kunna få tillräckliga skatteinkomster genom att flera människor kommer i arbete. Exempelvis är skattebortfallet enbart här i lägre än vad man hade räknat med när man gjorde sin budget på grund av att avsaknaden av tillväxtpolitik är fullständigt total. Det var inte mycket av empati för de människor som dör i väntan på akutplatser i finansministerns anförande. Det var mest sarkasmer om oppositionens förslag. Jag gick ned och hämtade debattordningen. Där står det att finansministern inleder debatten med att presentera propositionen. Han ägnar sig åt att ställa frågor till oppositionen. Det är inte finansministerns huvudsakliga uppgift. Det kan han göra efter , när vi har lagt fram våra förslag. ägnar han av sin tid åt att tala om gamla förslag. Han vill inte ägna sig åt verkligheten just . Sanningen är att statsskulden ökar med . Här vill jag ställa en konkret fråga till finansministern. har föreslagit att det ska till ett kompletterande överskottsmål för statens finanser. Vi har ett överskottsmål för de offentliga finanserna på . Men vi konstaterar att pensionssystemet är autonomt, att det finns ett balanskrav på kommunsektorn och att det är stora underskott i staten. Borde vi inte, finansministern, som exempelvis , och de flesta partier i denna riksdag säger, diskutera också ett överskottsmål eller ett balanskrav för staten? Det är något förvånande att finansministern talar om tillväxt. Svara nu på detta: Är det inte pinsamt att , som 1994 låg på sjunde plats av EU:s 15 medlemsländer, , efter att har regerat , ligger på åttonde plats? Detta, , är Lissabonprocessens hårdvara. 20 Finansminister () replik: Jag ska nu ge ett svar till . Vi hade under de borgerliga åren en tillväxt . , under socialdemokratisk regering, har vi haft en tillväxt på . har EU-länderna haft en tillväxt på . Den svenska tillväxten är alltså avsevärt högre än genomsnittet bland EU-länderna. Vi befinner oss på den övre halvan. Så var det med det, . Sedan vill jag gärna, för att vara riktigt korrekt, säga att det kanske inte är riktigt att säga att det är som är värst i den borgerliga underskottsligan. Det finns ett parti som bjuder över, eller under, vilket man vill. Enligt har ett av de borgerliga partierna i sitt budgetförslag det är inget gammalt budgetförslag, utan det är det budgetförslag som fanns och som skulle ha gällt det här året om det partiet hade fått sin vilja igenom lyckats åstadkomma ett underskott på . parti lyckas bara komma upp till 26 miljarder, så de har lite grann kvar att hämta in på det parti som är främst i ligan. Ni har alla säkert gissat vem som har varit bäst på överbuden, vem som har lyckats komma högst i den borgerliga underskottsligan. Det är inte någon särskilt svår gissningstävling. Jag är säker på att av kammarens ledamöter redan har konstaterat att det parti som hade ett underskott på i sin budget , enligt , är . 21 () replik: Jag ska i någon mån fortsätta replikväxlingen med utifrån kd:s perspektiv. Man talar om problemen med psykiatrin och vården. Jag ska närmast ställa retoriska frågor . Det blir en chans till målgivande passning, kan man säga. Är det inte så, finansministern, att vi har reserverat ett större antal , till och med miljarder, inför höstens budget, som vi sedan i samråd mellan tre partier och med och just ska disponera? Det är väl ungefär 1,7 miljarder. Och är det inte sannolikt att vi kommer att använda en väsentlig del av detta till utbyggd psykiatri? Jag tror att finansministern kommer att svara ja på den här frågan. Det kan också vara ett slags svar. Men finansministern, är det då inte väldigt viktigt, när vi ger ökade resurser till kommunerna, att vi undviker den effekt som det kan medföra? Det finns kommuner som har fått så kallade Wärnerssonpengar och sedan får betala tillbaka dem. De har inte råd att använda dem. Det har faktiskt fungerat lite grann så att har man satsat mycket och varit ambitiös, och så finns det en grannkommun som har gjort lite, och staten gör sådana här riktade satsningar som innebär att man får betalt för hur mycket mer man nyanställer, då är det den kommun som har varit försiktig eller lat, eller vad man vill kalla det och inte anställt som har fått pengar. De mer ambitiösa, de som har anställt mycket, de har fått lite pengar. Det där är en dålig struktur, tycker jag. Den har drabbat min egen hemkommun, . Vi får betala tillbaka Wärnerssonpengar. Vi är tvungna att spara på skolan. Och har vi problem med förskolan och riskerar att behöva spara där. Ska vi ha ett nytt sådant här system, finansministern, där man bara premierar dem som nyanställer, då skulle grannkommunen som har sämre personaltäthet och sämre förskola få pengar, medan där man är ambitiös inte skulle få några pengar utom om man tog och massavskedade för att sedan anställa om igen, men ett så tokigt system kommer väl finansministern tillsammans med mig och andra att stoppa, eller hur? Jag tycker att det är mycket mer begåvat att i stället räkna hur många barn det finns i förskoleåldern i kommunen och sedan dela pengarna efter den principen. Det tycker jag är mycket mer rättvist för barnen. Vi får inte samma positiva effekt så att vi kan räkna exakt antal anställda, men för barnen och förskolan tycker jag att en sådan politik är mycket bättre. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar om det. Jag har ibland hört, herr talman, någon säga att pengarna inte får gå till kommunernas svarta hål. Men jag säger att svarta hål finns ute i rymden inte i kommuner. Där finns det ansvariga politiker från s, v, kd, och så vidare som försöker gneta på och använda pengarna på ett klokt sätt. Och de är klokare än vad jag är när det gäller att hantera sina och skattebetalarnas pengar. Så låt oss, finansministern, en gång för alla få bort uttrycket svarta hål i kommunernas ekonomi. Det finns bara kommunalanställda i kommunerna, och investeringar för miljön. Det finns inga svarta hål. 22 Finansminister () replik: Det vore naturligtvis det allra bästa om det statsbidrag som i huvudsak är generellt till kommuner och landsting och som utgår i ganska stor omfattning kunde användas av kommuner och landsting på ett sådant sätt att vi kunde undvika de mer precist angivna syften och ändamål som vi har. Det är också vår ambition att tyngdpunkten i statsbidragen ska vara de generella bidragen till kommuner och landsting. Vid enstaka tillfällen har det varit riktade insatser för att få fram fler lärare, mer sjukvårdspersonal eller fler i någon annan yrkeskategori. Jag ser gärna att vi kan ha en bra dialog mellan kommuner och landsting å ena sidan och staten å andra sidan om hur man via generella insatser också kan klara den andra delen som är viktig, det vill säga inte bara föra över resurser utan också komma överens om vad vi ska åstadkomma gemensamt med de här resurserna så att vi kan tillgodogöra oss en bra förskola, en bra skola och en bra sjukvård och att vi på så vis kan garantera att den välfärdspolitik som förs i också har ordentliga resurser i kommuner och landsting så att de kan leva upp till den. Jag tror att en sådan fortsatt dialog är nödvändig framöver. Det är alldeles rätt som säger: Vi har avsatt för olika insatser, och det är väl ingen större hemlighet när jag säger att vi från regeringens sida gärna hade sett att man redan nu hade preciserat hur mycket av de här pengarna som kunde ha gått till psykiatrin, men vi har enats om att nu fortsätta diskussionen mellan regeringen, Socialdemokraterna, och och om hur de ska användas för psykiatri, sjukvård, den statliga missbrukarvården och andra insatser som vi gemensamt behöver hantera . 23 () replik: Jag tackar för kommentaren, även om jag inte är riktigt säker på innebörden. Det verkade nästan som om finansministern var överens med mig, men jag är inte riktigt säker på det. Jag skulle vara glad om finansministern ville precisera sig lite mer eller så får jag läsa protokollet för att förstå! Vi är ense om en sak: Det finns inga svarta hål i kommunernas ekonomi. Det är inte svårt att säga. Vad som finns i kommunernas ekonomi är anställda, investeringar och avsättningar till pensioner inga svarta hål. Det tål också att tänka på att vi nog inte ska berömma oss för mycket . Jag talade om 7 miljarder till kommunerna. Det är inte riktigt sant om det ska vara riktigt riktigt. I deras kalkyler har de kanske inte tagit hänsyn till att de fick för mycket av pensionspengarna, så i många kalkyler är det kanske bara 6 miljarder. Det är inget fel, det vi gör, utan det är finansieringsprincipen. Jag vill återkomma till att det är viktigt att vi får ett system som låter kommunerna bestämma hur de bäst hanterar det. Sedan ska vi ha ett inriktningsbeslut, det har vi sagt, om förskolepengarna, men sedan gäller det att hitta ett bra system. Och det får inte vara baserat på genomsnittlig personaltäthet , för det skulle missgynna kommuner som har satsat rejält på förskolan. Det vill jag varna för. Då skulle vi få samma fel som vi hade i de så kallade Wärnerssonpengarna, som hade den bristen. Sedan vill jag kommentera en annan sak, herr talman. Ni socialdemokrater ska ju ha tillväxtkongress till helgen. Jag får önska er all lycka i arbetet! Jag hoppas att ni kan komma fram till sådana beslut som vi lätt kan enas om. Vi har ju också en tillväxtagenda. Vi har våra 15 förslag fler hade vi inte. Jag tror egentligen, herr talman, att det är fel att använda ordet tillväxt så där allmänt slarvigt när vi pratar om de här frågorna, för vad vi egentligen menar är ju en jobbkongress som vi vill ha. Det tror jag. Det är i alla fall vad vi i Vänstern menar med tillväxt. Då tror jag att om vi ska få jobb så måste vi göra mer insatser. Det är det som de borgerliga partierna har kritiserat oss för , och med all rätt, för vi har inte gjort tillräckligt. Vi ska ha kritik! Då blir vi bättre! Men då tror jag att det är några konkreta saker vi borde göra som vi kommer att driva. Det är lika bra att ni antar det här på er kongress, så är vi överens från början! Och det gäller följande. Ta bort lärarundantaget! Det har man gjort i många länder . Patent och sådant på högskoleforskning ägs av forskaren själv. Så är det inte i , och många andra länder i . Där har man gjort så att forskare och högskola eller universitet delar på detta. Då får man ut det snabbare i produktionen. Satsa mer på produktionsnära forskning! Styr över en del av bredbandspengarna till testbädd! Testbädd innebär att man utvecklar nya produkter, till exempel hemelektronik det var så vi fick i gång en gång i samverkan mellan företag, näringsliv och forskning. Gör sådana satsningar, så behöver vi inte ens förhandla . Det är klappat och klart, och vi tar det tillsammans! Och får vi fart på tillväxten, för det är sant: behöver fler arbetade timmar. 24 Finansminister () replik: Det är riktigt att den socialdemokratiska tillväxtkongressen handlar om arbete, men den handlar också om företagsamhet. Det är en kongress för arbete, jobb och företag. Från vår ideologiska utgångspunkt är vi oerhört intresserade av att kunna låta ekonomin bli växande och större, och för att ekonomin ska kunna växa fordras det både omtanke om företagen och omtanke om arbetskraften. Det är väl det som kanske skiljer den socialdemokratiska synen på tillväxtpolitiken från de borgerliga partierna, som oftast bara talar om den ena delen av de här två förutsättningarna. Jag tycker att det är oerhört viktigt, därför att vi i tillväxtsammanhang diskuterar både arbetskraftens förutsättningar, villkor och möjligheter och företagens villkor och möjligheter.