prot · GR0987 · 2004-03-24 00:00:00 — 167 () replik: Jag lyssnade intresserat på Per . Per säger att vi inte är unika vad gäller fastighetsskatten i . När det gäller förmögenhetsskatten är vi snart unika, Per . Jag har ställt den här frågan till den andra vänsterpartisten i skatteutskottet, , vid föregående debatt för sedan och jag ställer också frågan till dig nu och hoppas att jag får ett rationellt svar. Varför ska vi ha den här skatten kvar? avser jag alltså förmögenhetsskatten, Per . Det är en skatt som försvårar tillväxt och hindrar tillkomsten av nya jobb. Den försämrar investeringsmöjligheter och driver kapital från landet. Den är orättvis enligt många bedömare. Det är alltså inte bara Moderata samlingspartiet som lyfter fram de här negativa aspekterna på förmögenhetsskatten. Det är många som delar dessa uppfattningar. Varför ska vi ha en sådan skatt, Per ? Vem gagnar den till syvende och sist? 168 PER () replik: Alla skatter är nödvändiga och alla skatter är bra. Ska man göra förändringar i dem ska man också vara med och finansiera detta. Jag noterar att inte ville vara med och finansiera ett borttagande av förmögenhetsskatten i kommitténs arbete. Man satt passivt och sade tydligt: Nej, vi känner ingen skyldighet att vara med och hitta en finansiering. Jag kan säga att två tredjedelar av förmögenhetsskatten betalas av den tionde decilen, de med högst inkomst. Det visar att den har en ganska bra fördelningspolitisk profil. Att förmögenhetsskatten skulle driva företag ut ur landet tror jag inte på. Visst har det försvunnit en del kapital. har tagit bort förmögenhetsskatten. Vad har hänt? Har det återvänt något kapital där? Nej, det har det inte gjort. Inte vad man kan notera. I och i har det skett, men då tog man bort förmögenhetsskatten och kombinerade det med en amnesti, för det var förbjudet att ta ut pengar. Denna amnesti har medfört att det har kommit tillbaka pengar. Men titta på det danska exemplet! Det återkom inget noterbart kapital. Och så har vi det här med att det skulle bli ett minskat kapital i landet för företag. Så är det ju inte. Kapitalet söker sig dit där det förräntar sig bäst. För många är det faktiskt väldigt lönsamt att investera i företag i . Att det skulle råda kapitalbrist på grund av förmögenhetsskatten är alltså och det kan också läsa i betänkandet en myt som härmed ska avlivas. Däremot kan det i utformningen av vissa finansieringsförslag, till exempel det här med beskattning av OTC-listan, naturligtvis finnas vissa problem som måste rättas till. Det får jag återkomma till. 169 () replik: Det är bra, Per . Jag är givetvis inte övertygad. Per sade i sitt inledningsanförande att vi måste vara rädda om ekonomi. Det är ett känsligt läge. Det kan jag hålla med om, att det är ett känsligt läge. Miljardbelopp i kapitalskatteinkomster försvinner från , pengar som ni vänsterpartister och vi alla går miste om. På vilket sätt gagnar de förlupna miljarderna ? Det är pengar som skulle kunna användas till alltför ihåliga välfärdssystem. Per sade här att en del kapital har flyktat. Ja, bedömningarna varierar ju mellan 250 miljarder och 1 000 miljarder. Det är en ganska substantiell del, Per . Att det inte skulle ha någon betydelse vägrar jag att tro. Det här har givetvis en betydelse för investeringsförmåga och utveckling i . När vi nu behåller denna skatt cementerar vi ett system där kapital försvinner ut ur vårt land. 170 PER () replik: Jag försökte alldeles förklara för att investeringsförmågan inte påverkas ett dugg av detta. Där man får den högsta bruttoavkastningen, där investerar man. Det visar sig att man har en väldigt hög bruttoavkastning på sina investeringar i . Det finns fullkomligt tydligt klarlagt. Läs det kapitlet i betänkande när det nu läggs fram . Eller Per kanske har ett exemplar med tanke på de mediegrejer som han har varit ute med. Han kanske kan skicka över det. Sedan är det så att förmögenhetsskatten har blivit ett mantra för de borgerliga. Det är den skatten som är viktigast. Den ska tas bort. Det är inte uppfattningen bland folk man möter runtom i landet. De flesta mejl jag har fått är från folk som är upprörda över att vi över huvud taget sänker den. Det är inte så att uppfattningen bland folk generellt sett är att den ska sänkas. Ni tog bort den, även om det aldrig hann träda i kraft, under er regeringstid, den borgerliga tiden. Men ni förlorade faktiskt valet direkt efter att ni hade gjort det. Jag förstår inte tron på att det är någon form av kioskvältare att ta bort förmögenhetsskatten. Visst handlar det om att se till att reformera den och se till att den blir träffsäkrare och bättre. Men det var som någon sade, jag tror att det var : Man kan väl ersätta den och sedan plocka motsvarande pengar hos dem med de högsta inkomsterna. Det är en bra tanke, för det är träffsäkert och bra. Men jag skulle vilja se gå med på ett sådant förslag, de som vill ta bort värnskatten. Just nu vill de inte ta bort hela statsskatten, för det vill man vänta lite grann med. Att finansiera det genom att beskatta de som har de högsta inkomsterna i stället kunde naturligtvis vara en intressant tanke. Men jag tror inte att är beredda att göra det. Vi får nog dras med förmögenhetsskatten lite till, tills vi hittar en lämplig finansiering där de som har pengarna ska betala. 171 () replik: Det är alltid intressant att diskutera skattepolitik med Per . Återigen noterar jag att Per använder begreppet vi. Det har vi diskuterat en gång tidigare. Vem är vi? Det blir väldigt oklart om det är vi i , vi i eller möjligen vi i regeringssamverkan. Det liksom blandas, detta vi, på ett helt fantastiskt sätt. Låt mig säga att , skatteutskottets ordförande, använde ett väldigt bra uttryck i en tidigare debatt , nämligen: Var och en efter förmåga. Jag tycker att det här pressmeddelandet som har skickat ut är en väldigt bra illustration av att vi har en helt annan förmögenhetsskatt. Det är verkligen inte var och en efter förmåga. Det blir orimliga konsekvenser. Visserligen önskar man en träffsäkrare bild och så vidare, men är det något som inte är träffsäkert så är det just detta. Låt mig också ta upp en annan aspekt. Då tänker jag inte på alla läckage som kommer från olika håll. Per sade att i sänkt fastighetsskatt för att man gjort vissa energiinvesteringar inte var mycket att bry sig om. Men detta tycker jag är ett fantastiskt uttalande för att komma från parti! Ni är ju inte bara ett rött parti utan också ett grönt parti. Hur kan stå och säga: Det spelar ingen roll om man gör goda energiinvesteringar eller inte? Det är det ni säger! Det är exakt det ni i säger, Per ! Ni säger att det inte spelar någon roll. Jag tycker att det är väldigt konstigt. Tyvärr har jag inte mer talartid just . 172 PER () replik: Att jag säger vi i olika sammanhang är naturligtvis bara för att förvilla mina motdebattörer så att de till slut ska bli alldeles konfysa. Jag har sagt det förut och säger det igen: Två tredjedelar av förmögenhetsskatten betalas av den tionde decilen. Det visar att det trots allt finns en ganska bra träffsäkerhet fördelningspolitiskt. Sedan gällde det fastighetsskatten och miljöinvesteringar, bergvärmepumpar eller vad det kan vara. Det ligger alltså . är den effekt det skulle få på de dyraste områdena. Det finns inte en utredare som inte säger att detta inte är särskilt effektivt ur miljösynpunkt. Det är betydligt effektivare att ge riktade bidrag till olika typer av investeringar. Då når man målet. Man slipper även eventuella dödviktskostnader. Men det viktigaste av allt är att vill man gynna miljöinriktade investeringar i husen är det ett bidragssystem som är det absolut bästa. Det har också suttit folkpartister i utredningar som har konfirmerat detta som inte har haft någon annan uppfattning. Det gäller både och , där vi har haft frågan uppe. Det är ingen som säger något annat. 173 () replik: När det gäller ROT-avdrag vet vi ju hur det förhåller sig. När och byggindustrin gemensamt tycker att detta är ett jättebra förslag kommer både finansministern och säkert att bifalla förslaget. Men vad är det man säger? Jo, skatten på dessa områden är för hög. Det är det man säger. Däremot får skatten vara hur hög som helst för kvinnor som ska städa de här byggarbetsplatserna. Det är helt okej. När det gäller jämlikhetssträvandena ger jag inte för de här ROT-avdragen. Men det kan vi diskutera i ett annat sammanhang. Låt mig också säga något om fastighetsskatten. Jag vill påstå, utan att exakt veta, att , kanske , har sina fastigheter för att bo i. Det gäller lägenheter, bostadsrätter och villor. Man ser det inte som en kapitalinvestering. Det är något fundamentalt fel i detta att man tror att folk köper fastigheter för att ha kapitalet. Det gäller säkert eller ur. Det kan man ha på så sätt. Men inte ett hus. Det köper man i mycket hög utsträckning för att bo i. Jag har sagt att det största problemet med investeringen är att fastighetsskatten inte bygger på principen skatt efter bärkraft. Det är säkert riktigt att man kan räkna ut detta fram och tillbaka, men det är alldeles på tok för många människor, ofta äldre, som drabbas av att man inte har råd att bo kvar. Det är en sanitär och mental olägenhet. Det borde ni göra något åt. 174 PER () replik: När nämner ur tittar han naturligtvis på min fina guldrova. Den har jag inte i form av kapitalplacering. Det är faktiskt ett arv. Det betalas ingen arvsskatt på den heller. När det gäller fastighetsskatten och ränteavdragen vill jag peka på ett samband. Om man tittar på vad fastighetsskatten och ränteavdragen har gett från och framåt ser man att de har orsakat gigantiska underskott i budgeten. Om man dessutom ser på räntebidragen som vi hade kan man se att vi har haft en kraftig subvention. Statens kostnader har vida överstigit intäkterna. har vi en situation där fastighetsskatten är högre, och det är inte så konstigt med tanke på den räntenivå vi har . Man ska vara medveten om att det kommer att ta sett ur ett 50-årsperspektiv innan man lyckats se till att staten får ett överskott totalt sett. Vi har alltså haft en väldigt stark subventionering. När det gäller ROT-avdraget diskuterades det som sagt i ett tidigare betänkande. Jag gjorde väl då ganska klart att jag inte är någon större anhängare av ROT-avdrag eftersom det är en åtgärd som är försedd med oerhört stora dödviktskostnader. Man sprider bara en massa pengar. Alla som ändå skulle ha reparerat sina sommarstugor och hus blir subventionerade på ett sätt som jag inte tycker är lämpligt. Jag tror att man kan använda motsvarande pengar på ett mycket effektivare sätt än att återinföra ROT-avdraget. 175 () replik: Per raljerar lite i sitt anförande med de förslag som har lagt när det gäller den, som vi ser det, nödvändiga reformeringen av taxeringssystemet. Han menar att det bara skulle lösa problem som finns på och inte påverka eller . Det är sant. eller skulle inte påverkas. Där fungerar dagens taxeringssystem på ett vettigt sätt. Men dagens taxeringssystem fungerar inte på ett vettigt sätt där det finns en väldig spännvidd mellan låga och höga inom samma värdeområden. Detta ser man just i . Man ser det i . Man ser det i Gryts skärgård och hemma hos mig i i . Då är frågan: Är det ett för litet problem för att ta tag i? Jag uppfattade ändå att Per erkänner att våra åtgärder skulle åtgärda ett problem som finns. Jag skulle vilja veta hur Per resonerar kring detta. När det gäller förmögenhetsskatten är jag lite förvånad att Per som ändå i grunden, tror jag, förstår företagande och företagarens villkor inte ser problemet i att införa förmögenhetsbeskattning på O-listan. Där är det företag som är i kraftigt växande och behöver riskkapital. Vi ser redan nu att de kapitalplacerare som finns på O-listan av skattetekniska skäl tenderar att flytta bort sitt kapital. Ser inte Per risken i att det kommer att bli svårt för företag som behöver riskkapital för att växa att hitta riskkapital? 176 PER () replik: Nej, den risken ser jag inte. Den enda risk jag ser med det förslag som kommittén kommer att lägga är att de företag där det finns ägare som har 10, 12, 13 eller kommer att få betala förmögenhetsskatt. För dem och vissa typer av investmentföretag på OTC-listan kan det bli ett visst problem. Jag tror att det finns modeller för att lösa det. Jag kommer att föra fram det i ett senare skede. Däremot tycker jag att det är oerhört märkligt att man har en lista som är helt befriad. Det gäller även de aktier på OTC-listan som till allra största delen faktiskt är rena kapitalplaceringsaktier. Varför ska de behandlas på ett annat sätt än A-listan? Har man gränssnittet mellan A- och OTC-listan som man haft får vi den typen av affärer som Invik och där man av skatteplaceringsskäl flyttar över från den ena listan till den andra. Då är ett jämställande av de olika listorna naturligtvis att föredra. Sedan får man ta tag i de problem som kommer att uppstå på annat sätt. Jag har ett förslag till lösning som jag kanske inte vill ta upp här. Jag återkommer till det . När det gäller taxeringssystemet känner jag till hur det är på . Jag har också sett vissa avvikelser på Älgö som är en del av . De är ju inte av den arten att man ska behöva inrätta ett helt nytt taxeringssystem. När det gäller vissa orimliga skillnader finns det möjlighet redan med dagens lagstiftning att med information komma till ett rimligare värde. Tyvärr har det inte använts tillräckligt mycket av skattemyndigheten. Att ändra hela taxeringssystemet tycker jag vore orimligt. 177 () replik: För Per information vill jag säga att det inte handlar om att ändra hela taxeringssystemet i grunden. Det handlar om en så enkel ändring som att gå från dagens medelvärdesberäkningar där generellt sett låga räknas bort, men många av de höga köpeskillingarna tas med, till en medianvärdesberäkning där man tittar på de normala köpeskillingarna. Det skulle ta bort det godtycke som jag menar finns inbyggt i att det är tjänstemännen på som gör bedömningarna. Det finns inga normer för hur de ska göra bedömningarna. Det är alltså en enkel datakörning. När det gäller förmögenhetsskatten var Per tidigare inne på att avfärda mitt förslag till finansiering, nämligen att göra om dagens avdragsrätt för privat pensionssparande till en skatterabatt. Per menar att man då skulle behöva ändra beskattningen när man tar ut pensionen. Jag ser inte den logiken. Per har ju själv varit med och beslutat om att införa kompensation för egenavgifter. Vad jag vet har inte det medfört att eller regeringen eller har föreslagit att beskattning av pensionen när man tar ut den allmänna pensionen skulle förändras. Jag ser fortfarande att det finns ett finansieringsutrymme i att gå från avdragsrätt på privat pensionssparande till en generell skatterabatt på låt oss säga eller för att gynna dem som bara betalar kommunalskatt. Jag ser inte att det skulle rendera någon nödvändighet att förändra i andra ändan. har gått den vägen. Det är en finansiering de har använt. Finnarna är jäkligt duktiga. Vi borde titta på dem. 178 PER () replik: får faktiskt ursäkta, men jag förstår inte vad han pratar om. har vi alltså avdrag på en viss marginal. Sedan beskattas man när det faller ut. Menar alltså att beskattningen ska tas bort när pensionerna utfaller? Annars förstår jag över huvud taget inte detta. Han säger att man skulle få en generell skatterabatt på . Det blir ju en helt omöjlig konstruktion. Och framför allt är detta inte ett sätt att finansiera någonting på eftersom det system som vi har innebär ett nollsummespel. Det innebär ingen skatteavvikelse. Och jag har svårt att se det system som talar om, att man ska få i skatteavdrag och att man sedan ska skatta när pensionerna faller ut. Det blir ju faktiskt den effekten. Tror att man då skulle satsa på den här typen av pensionsförsäkringar? Man måste väl ha samma skatteeffekt i fråga om avdrag som den som man får sedan? Annars tycker jag att vi är inne på en mycket märklig situation. Jag måste säga att det är ett väldigt nytt sätt att tänka. Försök att förankra det hos dina tilltänkta borgerliga regeringsbröder. Jag tror inte att du får någon särskilt stor framgång med den typen av resonemang. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § revisorers förslag angående Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik och vissa personalfrågor i försvaret 179 (): Jag ska inleda med att yrka bifall till reservation 1. Det är personalen som är försvarets viktigaste resurs. Men frågan är hur vi hanterar den resursen. Frågan är om vi på ett optimalt sätt tar till vara den resursen. Jag tror att vi har ett gediget och stort arbete framför oss då det gäller att åter få försvaret att framstå som en attraktiv arbetsplats. Jag var på en militärövning i och hade nöjet att träffa många officerare. Jag skulle kunna sammanfatta dessa möten med en mening: Det finns mycket göra. Förtroendet just nu är allvarligt naggat i kanten. Vi säger i vår motion den är visserligen gammal innan den nu behandlas, men den är minst lika aktuell att anställningsformerna måste ses över och inte bara det, de måste förändras. Det är bara att konstatera att den enskilda människan kommit i kläm som en följd av det sätt på vilket försvarsbesluten, i alla fall de två senaste, hanterats. Många av de anställda känner att de är till besvär. Och en officerare sammanfattade detta då vi stod i en vintrig norrbottnisk terräng på följande sätt: Man känner sig numera som något som katten har släpat in, och från att tidigare ha varit stolt över att vara officer känns det nu som om man inte vill säga att man är det, och då har det gått långt. Detta är allvarsord. Försvaret måste åter bli en framtidsinriktad arbetsgivare. Och vi måste se till att människor trivs och att vi får de rätta personerna i den framtida försvarsorganisationen. Vi står inför nya problem då det gäller att avveckla officerare och anställda inom försvaret. har skickat ut SOS-signaler om att han behöver hjälp med avvecklingsarbetet. Jag är inte lika säker på att det är så enkelt att komma med den hjälpen. ÖB känner nu av hur det är att vara arbetsgivare på den svenska arbetsmarknaden med de lagar och avtal som finns. Självklart underlättar inte de speciella fullmakter som finns i försvaret. Det finns fortfarande personer som inte är fyllda som har fullmakt, eller rättare sagt livstidskontrakt, kontrakt på sitt arbete fram till dess att de går i pension. Jag tror alltså inte att det är så enkelt att, som då statsministern populistiskt stod här i partiledardebatten och låtsades, genom ett slag med sitt trollspö, snabbt få loss 3 miljarder från försvaret för att satsa dem på annan verksamhet. Kanske kan statsministern ringa upp ÖB och berätta hur det ska gå till. Men då behövs det nog ett par varv till med trollspöet, eller i varje fall ett varv per miljard. Det står nog klart för alla, i varje fall nästan alla, att det behövs olika karriärvägar för officerskåren. Det är något som vi också tar upp i vår motion, och det är också något som ÖB har presenterat inför det försvarsbeslut som väntar oss. Det är dags att säga adjö till mantra som enbefälssystem, livstidsyrke och rekrytering på gemensam grund. Försvarsmakten står, som ÖB har betonat och som har blivit ännu mer aktuellt sedan det här ärendet tog sin början, inför stora utmaningar. Nya uppgifter och annorlunda beredskapskrav kräver helt enkelt översyn av rekrytering och tjänstgöring, och det gäller alla personalkategorier inom Försvarsmakten. Det gäller såväl yrkesofficerare som reservofficerare. Det gäller civilanställda, värnpliktiga och frivilliga. I det sammanhanget kan det inte nog påpekas att förutsättningarna för yrkesväxling självklart måste byggas in i utbildningen och genom samordning med civila utbildningsvägar och möjligheter. Vi moderater ser det som helt nödvändigt att integrera delar av officersutbildningen med det civila samhällets universitets- och högskoleutbildning. Självklart ska detta inte ske så att officerarnas specifika militära kompetens försvinner eller urholkas. Ett personalförsörjningssystem som bygger på utbildning och förrådsställning kan inte passa ett system som bygger på att förbanden efter grundutbildning också ska användas i stället för att ställas i förråd. Trots talet om ökade ambitioner om insatser och vetskapen om att vi reellt använder våra militära förband har detta inte satt sina spår i regeringens agerande inom detta område. Trots att det är beslutade att öppna officersyrket för kvinnor utgör de endast av officerskåren. Vi moderater anser att flera åtgärder måste vidtagas för att öka rekryteringen av kvinnor och för att behålla de kvinnliga yrkesofficerare som finns i aktiv tjänst. Försvarsmakten har definitivt inte råd i dessa spartider att avsäga sig den kompetens som finns i den delen av befolkningen. Vi har haft föredragningar i utskottet som har fått oss att höja på ögonbrynen då det gäller försvarets personal- och arbetsgivarpolitik. Jag har några referat från föredragningarna. Försvarsmakten har gjort glädjekalkyler då det gäller avvecklingen. Så lyder en mening som vi har hört. En annan lyder: Varför har man inte använt sig av visstidsanställning? Ytterligare en annan lyder: Civilanställda behandlas på ett sätt officerare på ett annat. Det påpekas att inget formellt kompetensförsörjningssystem finns. Det har till och med yttrats så hårda ord som att Försvarsmakten inte klarar sin arbetsgivarroll. Detta är några meningar som har hängt i luften och hänger i luften i utskottets information kring personal- och arbetsgivarfrågorna. Det är samma typ av personalfrågor som revisorerna har granskat och som åter kommer att bli aktuella efter det kommande försvarsbeslutet. Kanske har vi lärt oss någonting som vi nu kan ta till vara. Det har också sagts som försvar från försvaret att man nu har örat mot rälsen och känner av vindarna. Men frågan är om det räcker. Som vi säger i vår reservation 1 måste förbandsverksamheten i ökad omfattning samordnas mellan olika typer av förband. Detta ger en effektivare utbildning, och det ger också möjligheter för officerare, soldater och sjömän att öva i sammansatta förband. Därmed kommer vi också in på problemet att högre chefer får en chans att förkovra sig då det gäller att leda större förband och större övningar. Utbildningen av högre chefer blir helt enkelt effektivare. Detta har i många utredningar och sammanfattningar efterlysts som brister. Vi har i en annan reservation pekat på vikten av stöd till den enskilde. Det kommer, efter försvarsbeslutet , kanske inte att finnas så många förbandsorter kvar. Med färre förbandsorter måste många officerare och deras familjer flytta till nya orter. Det är inte heller så enkelt att finna arbete för den medflyttande. Skolor ska bytas, och bostadsfrågan ska lösas. Man måste ha en framsynt personalpolitik som innebär att man tittar på dessa problem för att de som har dessa arbeten, som tidigare, med stolthet ska kunna berätta vad de gör, att de exempelvis är officerare eller civilanställda inom det svenska försvaret. Vi har också pekat på vikten av att frågorna gällande utlandstjänstgöring måste lösas. Vi moderater har nämligen haft en klar linje att officerare ska ha skyldighet att delta i internationell tjänstgöring. I reservation 3 tas högaktuella frågor upp. Där tas det nödrop som ÖB har skickat ut om hjälp upp. Lagstiftningen om anställningar måste ändras. Jag ska avsluta som jag inledde: Personalfrågorna inom Försvarsmakten står inför nya utmaningar. Personalfrågorna kommer att vara i fokus då tusentals åter ska lämna det svenska försvaret. Det behövs nya synsätt och nya former för att klara framtidens personalfrågor. Och vi måste tillsammans åter göra försvaret till en attraktiv arbetsplats. Och som sagt: Det är personalen som är den viktigaste resursen, oavsett hur framtidens svenska försvar ska se ut och oavsett hur många miljarder som en majoritet i denna riksdag slutligen kommer fram till ska sparas. Det finns mycket att säga om detta.