prot · GR0976 · 2004-03-03 00:00:00 — Det var väl lite överdrivet att jag skulle ha betraktat problemet med 1600-talsglasögon på mig. Jag bara markerar att detta är en funktion som har funnits väldigt länge och ett system som till synes har fungerat bra. Det har också utretts inte bara en gång utan , och har efter varje utredning kommit fram till att kårobligatoriet ska vara kvar. är det inte så dumt med traditioner och sådant som fungerar. Man ska inte alltid bortse från det. Det här har ekonomiska konsekvenser. Det måste ni i vara medvetna om. Jag skulle vilja fråga hur ni har tänkt lösa det. Det är naturligtvis en viktig förutsättning att kårarbetet kan fortsätta att fungera tillfredsställande i början om man skulle avskaffa kårobligatoriet. Jag håller med om att kårerna har en väldigt viktig funktion. Det markerade jag också i mitt anförande. Hur ska ni alltså lösa problemen med de ekonomiska konsekvenserna, både när det gäller den förmodade minskade avgiftsintäkten och när det gäller det skatterättsliga i fråga om fastigheterna? 142 () replik: Det är en hypotetisk fråga. Det känns, precis som tidigare var inne på, ganska konstigt att vi här ska resonera om detta. Vi vill tillsätta en utredning, som eventuellt kan komma med förslag till åtgärder, som eventuellt skulle kunna innebära kostnadsökningar nästa mandatperiod. Jag tycker att vi ska ha en ganska ödmjuk inställning i den här frågan och titta på vad utredningen kommer fram till, titta på hur man kan lösa skattefrågorna, titta på hur prognoserna är, vilket alternativt sätt man kan hitta för att få ett studentinflytande och hur det ska fungera. Jag tror inte, som sagt var, att det kommer att innebära en dramatisk förändring för kårerna. Men om det skulle visa sig när vi tittar på utredningen, , att vi fortfarande tycker att det här är en bra väg att gå vi vill avveckla, och det vill ju ni också principiellt och vi principiellt är för det, kan vi tillsammans driva det gentemot Socialdemokraterna om vi ser behov av resurser. 143 () replik: Ska jag tolka det som att den här utredningen vi har diskuterat den i utbildningsutskottet, och det hade där funnits en fullständig majoritet för en mera förutsättningslös utredning nu till sin karaktär är förutsättningslös och ska komma fram till om kårobligatoriet ska avskaffas eller inte, inte hur det ska avskaffas, som diskussionerna i utskottet tidigare har gjort gällande? 144 () replik: Utredningen är inte förutsättningslös, och det är viktigt att den inte är det. Utredningen ska titta på hur ett avskaffande ska gå till. Däremot kommer den att landa på kammarens bord igen, och då har vi politisk möjlighet att ta den ställning som vi tycker är nödvändig. Det är inte helt med sanningen överensstämmande, som du återkommer till, att utskottet skulle ha varit öppet för en förutsättningslös utredning. Jag ställde frågan väldigt konkret till er i och Socialdemokraterna om ni var beredda att gå med på det om vi skulle kunna få enighet kring en helt förutsättningslös utredning. Den frågan fick jag ett nekande svar på. 145 (): Vi debatterar just nu betänkande 2003/04:UbU3. Bakom denna korrekta, torra benämning döljer sig 121 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Alla dessa motioner speglar väl alla de förväntningar och krav som surrar kring dagens högskola likt bin kring kupan. Trots detta trevliga surrande yrkar jag avslag på samtliga motioner. Högskolan har fått en viktig roll som en del av strukturen för att möta behovet av livslångt lärande. Vi har snart nått upp till målet om att av en årskull ska ha påbörjat en högskoleutbildning . Till denna grupp ansluter sig alla de som påbörjar sin högskoleutbildning senare, kanske , och alla de som inte tänker läsa en hel utbildning men kanske en 10-poängskurs eller en 20-poängskurs för att behålla sin plats på arbetsmarknaden. Vi kan konstatera att studentkåren är en mycket heterogen grupp. Högskoleutbildning betyder fortfarande för de flesta att man befinner sig på högskoleorten och i högskolans lokaler, det vill säga på campus. Men för fler och fler betyder högskoleutbildningen en närhet till ett lokalt lärocentrum. För fler och fler betyder det även en koppling till datorn hemma efter jobbet. Inte bara studentkåren är en mycket heterogen grupp, utan man kan säga att högskoleutbildning kan se ut på hur många olika sätt som helst. Att så många individer studerar på högskolenivå betyder för oss alla att utbildningsnivån i samhället höjs, vilket i sig kommer att utmynna i nya krav från enskilda studenter men även från det omgivande samhälle som studenterna kommer från, från näringslivet och från oss politiker. Vi har klart uttalat vårt krav på att högskolan ska vara en stark drivkraft för tillväxt. Högskolan ska stå mitt i byn för att vara tillgänglig, öppen och kunskapsproducerande. Lärosätena arbetar mycket aktivt med att bli en part i utvecklingen av det omgivande samhället. lever fortfarande det klassiska bildningsidealet kvar, det som kräver tid, helhet, lite av inåtvändhet och lite fjärran från världens vimmel. Man kan säga att det surrar lika många bin inne i kupan som utanför den. har i samarbete med låtit ett antal erfarna journalister göra reportage från olika högskolemiljöer . De gör en subjektiv sammanfattning av hur de upplever högskolans arbete , och de gör det i två ord: Allt . Det är krav, förväntningar, förnyelse, tradition och ett stort behov av att känna att det mitt i detta vimmel finns en balans. Sammansättningen av högskolornas styrelser utgör enligt min mening ett gott sätt att finna en balans mellan högskolans inre krav, förväntningar, kunskap och traditioner och det omgivande samhällets kunskap, traditioner, krav och förväntningar. I dessa styrelser möts företrädare för studenter och lärare, näringsliv och politik. Min erfarenhet av arbetet i en högskolestyrelse handlar just om det breda anslag som debatten får vid beslutsfattandet på grund av de skilda ingångar som ledamöterna i styrelsen har för att ta sig an olika frågor. Att utesluta någon eller några grupper från denna beslutsprocess innebär enligt mitt sätt att se en fattigare högskola. Jag har talat om balansen mellan högskolans inre krav och samhällets yttre förväntningar. Jag ska nu övergå till att tala om balansen mellan högskolans olika inre krav. Då kommer jag naturligt in på dagens huvudämne, kårobligatoriet. Lärare och studenter har av tradition utgjort , lärosätet. Båda grupperna har varit, och är, lika viktiga delar av helheten. Studenterna ska inte ses som en från högskolan fristående intressentgrupp som är avnämare av högskolans verksamhet. Studenterna är en integrerad del av lärosätet. Det är precis så man alltid har gjort. Studenterna utgör fortfarande tillsammans med lärarna , högskolan, lärosätet eller vad man nu väljer att kalla det. kommission för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna ser på den svenska studentkåren just så, som en integrerad del av lärosätet och som ett formellt sätt att organisera studenternas deltagande i administrerandet av lärosätet. De borgerliga partiernas och främsta argument för att avskaffa kårobligatoriet, nämligen att det skulle utgöra en kränkning av föreningsfriheten, har alltså prövats och har förklarats ogiltigt. För mig är kommission för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna den organisation som har tolkningsföreträdet i en sådan fråga. Jag anser inte att en enskild politiker i riksdag har det tolkningsföreträdet. Kårobligatoriet är alltså inte någon kollektivanslutning av studenter till en förening jämförbar med en facklig organisation eller en religiös församling. Kårobligatoriet är basen för studentens integrering i lärosätet. Att vara medlem i studentkåren kan jämföras med att vara medlem i en kommun, medlem i det minisamhälle som högskolan utgör. Ingen skulle ifrågasätta medlemskapet i en kommun och kalla det för en tvångsanslutning. Man betalar sin avgift till kommunen. Man får välfärd tillbaka. Man betalar sin avgift till studentkåren. Man får studentverksamhet, man får boende, man får estetisk verksamhet tillbaka. Att avskaffa kårobligatoriet och ersätta det med en föreningsbildning vilande på frivillighet och jämförbar med en korpidrottsförening eller en kennelklubb rycker undan den legitimitet som studentkåren har. Därmed rycker den undan grunden för den lagstiftning om representation inom beredande och beslutande organ inom högskolan som möjliggör ett starkt studentinflytande. Dessutom har den skattebefrielse som kårer och nationer har sin grund i att anslutningen till kårer och nationer är obligatorisk. Den har sin grund i just den unika rättsliga ställning som kommission för de mänskliga rättigheterna har tillerkänt studentkåren. För många kårer har skattebefrielsen faktiskt varit förutsättningen för att man har kunnat bedriva en studiesocial verksamhet på hög nivå liksom för att man har kunnat erbjuda studentbostäder i de stora studentorterna som till exempel och . Där har man kunnat erbjuda studentbostäder för rimliga kostnader. debatterar vi ett förslag från de borgerliga partierna och om att vi först ska inta den principiella hållningen att kårobligatoriet ska avskaffas utan att vi har utrett konsekvenserna i fråga om legitimiteten, den skattepolitiska delen och ägandeförhållandena i fråga om bostäder, stipendiefonder och premiefonder. Upplöser man en kår finns det plötsligt ingen äganderätt till egendom som 1993 belöpte sig till . Det här tycker de borgerliga partierna och inte är särskilt mycket att bry sig om. Det får väl en utredning fixa, hur man ska klara ut allt det här. Jag skulle inte vilja säga att den här utredningen får rejält med tid på sig. Trots att man här har sagt att det inte finns någon tidsbegränsning står det faktiskt i den gemensamma reservationen att senast i vårpropositionen 2006 ska regeringen återkomma med handlingsplanen för avvecklingen av kårobligatoriet. Vi har haft två olika utredningar. Den senaste utredningen, 1994:47, är en tjock bok som utmynnar i att det här är så komplicerat att vi i de olika delfrågorna, ägandeförhållanden, skatteförhållanden, legitimitet och så vidare, nog får tillsätta särskilda utredningar för att reda ut situationen. Jag vill påstå att situationen inte är mindre komplex , efteråt. har med kårobligatoriet som grund en studentkår som internationellt sett har en unikt stark ställning inom universitet och högskolor. Låt studenterna behålla den styrkan. Den utgör en viktig del av den svenska högskolans kvalitet och balans. 146 () replik: började med att tala om högskolans och traditionsvunna suveränitet. Vad är det för suveränitet när det i högskolestyrelserna finns en oerhörd överrepresentation av just socialdemokratiska politiker? Är det inte ett typiskt exempel på hur makten talar när vi hör ? Så länge det sitter socialdemokratiska politiker överrepresenterat i styrelserna fungerar allt, då är det frid och fröjd, trots att det går stick i stäv med det talar om när det gäller högskolornas suveränitet. Vi kristdemokrater vill, till skillnad från maktpartiet, göra högskolorna mer fria, mer självständiga. Därför ska styrelserna ha en annan sammansättning. Därför ska ordföranden utses av regeringen. Därför ska rektorn utses av styrelsen. Då får vi färre politruker och mindre av centralstyrning från på svenska lärosäten. Det låter på som om jorden skulle gå under om det blir en utredning om vad som ska komma i stället efter ett eventuellt beslut om avskaffande av kårobligatoriet. Å ena sidan talar om att studenterna ska ha ett inflytande, å andra sidan är hon beredd att förminska just studenternas möjlighet till inflytande. Hon ger uttryck för en mörk syn på studentkårerna. Det låter som om studentkårerna skulle försvagas av att det blir ett bättre och starkare regelverk som bättre tar vara på studenternas inflytande och studenternas rättssäkerhet ett bättre regelverk än vad regering klarat av att leverera. 147 () replik: Det som gör mig orolig när det gäller argumentation är att väldigt mycket baseras på tro och antagande. Mig veterligt är den där utredningen inte ens beslutad. Den har inte börjat med sitt arbete, ändå kan direkt säga att det kommer att bli ett mycket bättre alternativ än det vi har . När det gäller kårobligatoriet börjar jag misstänka att mycket av den debatt som förs här bottnar i en okunskap. Studentkåren är ingen förening. Det är ingen facklig organisation, ingen religiös församling. Studentkåren har, precis som sade, traditionellt vuxit in i lärosätet som en integrerad del. Det är den integrationen som de borgerliga partierna och nu vill rycka loss och jämställa studentkårer med, som jag sade, korpföreningar, kennelklubbar och andra föreningar. Jag vill fråga : Hur kommer det bättre ägandet av nationernas fastigheter att se ut när nationerna inte längre existerar? Vem ska äga fastigheterna? 148 () replik: Okunnighet, sade . kan börja med att läsa betänkandet. Vi talar naturligtvis inte om någon utredning förrän vi har tagit ställning till om det ska bli någon utredning. Det är ju socialdemokrater som säger nej till en utredning trots att reservationen i utskottet är mycket klar över att utredningen ska ta fram ett starkare, bättre, mer förankrat och mer modernt regelverk som bättre garanterar studenternas rättssäkerhet och inflytande. Det är som om de kollektivistiska ränderna ännu inte gått ur socialdemokratin när det talas om studentkåren som om den vore en kommun. Vad är det för liknelse? Om en studentkår är en kommun varför kan då inte ansluta sig till kollektivanslutning, som ju inte är främmande för en socialdemokrat, också i andra sammanhang? Också i andra sammanhang skulle man kunna tala om att få välfärd tillbaka som gör. När en löntagare får sin lön så att han har råd att köpa mat är det väl verkligen att få välfärd tillbaka. Varför inte ha en kollektivanslutning till facket också i värld? springer ifrån det faktum att den socialdemokratiska regeringen har haft år på sig att förbättra studenternas rättssäkerhet. Det har kommit förslag ganska enkla förslag om att förbättra hanteringen av examensbevis till exempel. De förslagen har regeringen inte gjort någonting åt. Så länge regeringen inte agerar utan bara pratar är det oerhört svårt, för att inte säga omöjligt, att ta engagemanget för studenterna riktigt på allvar. Man talar om att studentkårerna representerar alla studenter. röstar i valen. Vad är det för pseudodemokrati? 149 () replik: Jag vill dementera den uppgift som nu av okunskap, förmodligen, levererade. Det har aldrig funnits någon kollektivanslutning till fackliga organisationer här i landet. Jag återkommer till den fråga som inte svarade på. Allt skulle ju bli så mycket bättre efter utredningen. Vem ska äga nationernas fastigheter när nationerna inte längre existerar? 150 () replik: inledde med att tala om balans. Jag vet inte om hon hörde mitt anförande där jag på tal om högskolestyrelser nämnde att av 16 undersökta högskolor med ordförande med politisk bakgrund var 13 socialdemokrater. Det kanske kan vara dags att fundera över balansen i utnämningspolitiken. Ordet tradition används mycket av Socialdemokraterna och . Jag tycker om traditioner. Jag tycker om kår- och studentliv. Jag har själv nära anknytning till det på många sätt fortfarande. Jag är inspektor på en samhällsvetarkår. Jag tycker att de gör viktiga saker, såsom studiesocial verksamhet, utbildningsbevakning naturligtvis, fester och nationsdanser de är också viktiga. Därför är det viktigt att studentkårer och nationer får fortsätta. Jag är fullständigt övertygad om att om vi ger dem goda ekonomiska förutsättningar, bland annat genom bevarande av skattefrihet, kommer de allra flesta som kommer till exempel till min hemstad att gå med i en nation. Alla kommer inte att göra det. Deltidsstuderande som bara ska läsa en termin vid kanske inte gör det. Vi måste komma ihåg att det fortfarande finns de som inte är intresserade av allt detta, varken av utbildningsbevakning eller nationsdanser. De ska ändå betala terminsavgifter som , i till exempel, uppgår till per termin. och jag brukar vara överens om att vi inte ska ha terminsavgifter på svenska universitet. Ska ni lagstifta om en gräns för hur höga kåravgifterna får bli om man har kvar obligatoriet? säger att obligatoriet är förutsättningen för ett studentinflytande. Jag tror att det är en väldigt pessimistisk syn. Jag tror att de två grunderna är att vi stiftar lagar som ger studentinflytande och att studenterna själva har en vilja att engagera sig. Den viljan tror jag på. 151 () replik: första fråga gällde balansen i högskolans styrelser. Jag talade om balansen mellan de olika grupperna. Jag talade om näringslivets representanter, studenterna, lärarna och politikerna. Det sitter socialdemokratiska politiker i högskolans styrelser. Men det sitter även kristdemokrater, centerpartister och folkpartister där. Och det tog innan kom ifrån sin låsning att de av princip inte skulle sitta i högskolans styrelser. Men har de kommit bort från det. finns det därför även moderata politiker i högskolans styrelser. Jag ser det som en fördel att de politiska partierna, samhällsbärarna som vi i de politiska partierna till viss del är, finns representerade i högskolans styrelser. Jag ser det som ett fattigdomsbevis om de inte skulle vara representerade där. När inte ville svara på den konkreta fråga som jag ställde kanske vill göra det eftersom han har en replik kvar. Vem ska äga nationernas fastigheter när nationerna inte längre finns? 152 () replik: Vi fastnar här i en mängd väldigt tekniska frågor som faktiskt redan har berörts av den gamla utredningen. Mitt enkla svar på frågan är naturligtvis att de godkända studentnationer som finns efter obligatoriets avskaffande kommer att äga dessa fastigheter. Man får förmodligen hitta ett regelverk för detta. Vår avsikt är att utredningen ska undersöka möjligheterna för att de ska bli befriade från fastighetsskatt på samma sätt som de är . Om vi ska trötta eventuella åhörare med teknikaliteter så talade den gamla utredningen om att det fanns många olika möjligheter. Det finns möjligheter att som göra undantag i skattelagstiftningen. De undantag som görs kan man naturligtvis göra med en annan motivering . Utredningen talade om så kallade allmännyttiga föreningar som är befriade från fastighetsskatt och vinstskatt på verksamheter. Det finns alla möjligheter, som utredningen talade om, till exempel att låta nationer kalla sig allmännyttiga föreningar och bli godkända som det. Det finns en mängd tekniska lösningar på dessa frågor, och dem tror jag inte att vi ska fastna vid på annat sätt att vi kan konstatera att de finns och att de är möjliga men att man kan diskutera olika alternativ. Mitt enkla svar är alltså att de nationer som finns kvar ska äga sina fastigheter, och det tror jag att de allra flesta kommer att göra. Det kanske också tillkommer några nya. Jag har en liten enkel men kanske symbolisk fråga: Var går gränsen för hur höga kåravgifterna får bli för ? 153 () replik: Jag har tidigare fått kritik för att politiker blandar sig i för mycket. Vi ska lita på studenterna och studenternas egna förmåga att fatta beslut. Och jag tror nog att de studenter som utgör ledningen för studentkårerna mycket väl fattar beslut om medlemsavgifter som täcker den verksamhet som man faktiskt bedriver. Jag ser ingen framkomlig väg att vi här i ska fatta sådana detaljerade beslut som hur stora terminsavgifterna i ett kårobligatorium ska vara. I stället för att utsätta sig för allt detta troende och antagande, , vore det då inte bättre att behålla kårobligatoriet som innebär att vi vet vem som juridiskt kan äga fastigheterna? Vi vet att skattebefrielsen juridiskt innebär att nationerna i och i kan erbjuda studentbostäder för en ganska rimlig kostnad. Såvitt jag förstod var även besjälad av att studenterna ska ha det bra och kunna ha ett boende till en rimlig kostnad. Här har vi ett kårobligatorium som har fått en rättslig status som gör att man får skattebefrielse innebärande att man kan erbjuda hyggligt och rimligt billigt boende i jämförelse med vad man skulle kunna göra om man inte hade denna skattebefrielse. Framför allt öppnar man här upp för en stor osäkerhet när det gäller ägande av egendom som belöpte sig till . Det är alltså inga små belopp det handlar om. 154 () replik: talade i sitt anförande om studenterna som en del av lärosätet. Det är väl viktigt. Men hon talade också om att jämföra kårerna med en kommun eller ett samhälle. Då känns det som om man har gått lite för långt. Jag tycker att det visar på en ganska omodern syn på högskole- och universitetsvärlden och på studenters situation . Studenter är en otroligt brokig skara, precis som sade, och kan ha väldigt olika förutsättningar. Det kan handla om heltidsstuderande, deltidsstuderande, studenter som studerar på distans, studenter som har barn och så vidare. Jag tror att den där jämförelsen med en kommun haltar enormt mycket, och jämförelsen med ett korpfotbollslag haltar också rätt mycket. Men det som ligger närmast till hands när man tittar på uppgifterna är faktiskt en fackförening, även om det inte är helt likt. Om de skulle förlora sin legitimitet, som säger, om man inte har ett obligatorium, menar hon då att fackföreningarna inte har någon legitimitet? Jag undrar om kan säga något om varför man inte skulle kunna garantera ett inflytande och en bra studentpåverkan utan ett obligatorium. Varför skulle det inte kunna vara förenligt med en frivillighet att ha ett aktivt studentliv med ett inflytande? visar på en väldigt negativ syn på studenter och ett otroligt skräckscenario, där hon talar om en upplösning av kårerna och ett avskaffande av nationerna. Jag tror att de kommer att fortsätta att locka studenter. 155 () replik: Jag är faktiskt oroad över att sätter krokben med sin moderna syn på en väl fungerande stundentkårsverksamhet. Jag säger igen att jag tycker att det är konstigt att man inte förstår att kårobligatoriet har en unik rättslig ställning i det svenska samhället som innebär att man bland annat har fått skattebefrielse på sin egendom. Vi baserar lagstiftningen om studentinflytandet på kårobligatoriet. Studentkårerna har en legitimitet därför att de kan säga: Vi representerar samtliga studenter. Om vi, som sade, skulle få en situation där vi på varje lärosäte har femtio olika studentkårer som har sammanslutit sig på grund av olika politiska åsikter eller religiösa åsikter, vad har vi då för rättslig bas när det gäller studentinflytandet? Vilken student i ett sådant studentkårssamhälle kan säga: Jag representerar samtliga studenter vid det här lärosätet? Jag menar att man rycker undan basen för den lagstiftning som vi har och försvagar studenternas möjligheter till inflytande och ägande som är en förutsättning för den verksamhet som man bedriver. 156 () replik: Det är helt uppenbart att vi från har en väsentligt annorlunda syn på både demokrati och mångfald än vad Socialdemokraterna har. Jag ser inte mångfalden som ett hot. Om man inte kan avskaffa ett obligatorium på grund av praktiska frågor, på grund av att man inte kan lära sig skattefrågor och fastighetsfrågor måste jag ställa en fråga. I den här hanterar vi tämligen svåra frågor. Vi diskuterar pensionssystem, skattefrågor, möjligheten att sända fredsbevarande trupper utomlands och en mängd andra frågor. Skulle verkligen denna fråga om kårobligatoriet ha en sådan särställning att det skulle vara helt omöjligt att lösa de praktiska frågorna om vi avskaffar en tvångsanslutning? 157 () replik: Ja, jag tycker att det är oroande och onödigt att gå in och rasera ett väl fungerande system för inflytandet, ägandet och verksamheten för de svenska studenterna, vilket vi bevisligen har. Det framgår vid en internationell utblick. Vi har alltså en studentkår som har en unikt stark ställning vid lärosätet jämfört med hur det är på andra håll där man inte har ett obligatorium utan där man har frivilliga anslutningar.