prot · GS0916 · 2004-10-19 00:00:00 — ansvarar dock för att tillsammans med kommunerna hitta former för samarbete och för att sprida kunskap om goda exempel från kommunerna. Talmannen meddelade att () som framställt interpellation 2004/05:15 inte skulle delta i debatten. 37 (): Jag sitter inte i socialförsäkringsutskottet, och jag har heller inte tidigare varit uppe i debatt med migrationsministern. Jag ska också ärligt säga att jag inte har lyssnat alla de gånger som har varit här i kammaren och delgett dess ledamöter vad hon anser om kommunernas viktiga roll. Jag var med vid besöket hos kommunalrådet i , och det var ett ord från kommunalrådet som jag fäste mig vid. Det är det som jag i denna debatt vill delge talmannen. Kommunalrådet sade att de asylsökande var en resurs. Det är något mycket fint att en människa är en resurs, och det här kommunalrådet såg människan. Vi kristdemokrater vill vara med om att bygga ett samhälle där alla behövs, där alla har en uppgift och där alla har samma rättigheter och skyldigheter. För att skapa en ökad delaktighet i samhället krävs det dels att människor har makt över sin vardag, dels att de får ett personligt ansvar i vardagslivet, dels att man som individ eller tillsammans med andra har möjlighet att påverka samhället omkring sig. Vi tycker att det är dags att gå från ett omhändertagande till vardagsmakt. Utgångspunkten är regeringens politik när det gäller asylmottagning, och jag tycker inte att den kan frikopplas från integrationen. Utgångspunkten är att det finns något problem och att det är något som är sjukt som måste behandlas, men man ser inte det friska. Jag tycker att vi såg lite av det, herr talman när vi var i . Vi såg att det var någon som brydde sig, någon som såg det friska. Den utveckling som äger rum kan kallas ett resultat av den sociala ingenjörskonsten. Vi har en samhällsstruktur där individerna lätt blir objekt för samhällsingenjörernas åtgärder. De så kallade utsatta grupperna ska behandlas eller på något sätt åtgärdas. Det märks inom och i mottagningen av flyktingar. Det är specialisten som har huvudrollen, inte en familj med starka och välutbildade vuxna som har rest runt kanske halva jordklotet och kommit till . Vi träffade på sådana även i , men de får sitta passivt och vänta innan de antas kunna sköta ett jobb eller klara sig på egen hand. Omhändertagandeperspektivet måste brytas, och det som jag mest saknar i svaret från migrationsministern är ett besked när vi frågar henne vad hon tänker göra. En invandrare ska inte automatiskt behandlas som någon som är i behov av hjälp. Människor, infödda svenskar eller sådana som kommer till vårt land, ska behandlas som en resurs, och därför är makten över den egna vardagen viktig. Snabba ingångar på arbetsmarknaden, valfrihet i skola och barnomsorg samt enklare regler för företagare skapar vardagsmakt, men den är en rättighet som många är bestulna på. Därför är min fråga till migrationssministern vad hon avser att göra för att öka vardagsmakten för de asylsökande som kommer till sådana kommuner som är väl förberedda. 38 (): Jag tackar för svaret, men inte heller jag är nöjd med det svar som jag har fått. Den fråga som vi diskuterar är viktig: hur man bor och vad man gör när man väntar på att få sina asylskäl prövade. Ett boende som fungerar och där de asylsökande kan klara sig själva i största möjliga utsträckning är en förutsättning för att väntetiden inför ett beslut är acceptabel. Att dessutom få möjlighet att arbeta är väldigt viktigt. Att ha ett arbete underlättar om och när man får uppehållstillstånd. Dessutom får man en möjlighet att försörja sig själv, vilket stärker självförtroendet. Det finns många särskilt mindre kommuner som gör ett väldigt bra arbete för att ordna både bostäder och arbete åt de asylsökande, och så är fallet i , som fyra ledamöter besökte tillsammans. Kommunen har tagit ett stort ansvar för att se till att flyktingförläggningen har fått bra förutsättningar att fungera. Såväl politiker som tjänstemän, frivilliga organisationer och boende har solidariskt ställt upp när behövt platser. Man var missnöjd med att överenskommelsen gällde 250 asylsökande men att antalet asylsökande nu var mindre än hälften av detta antal. Man ville alltså ha fler asylsökande där. hade till exempel investerat i ett delvis EU-finansierat projekt för att finna former för att få ut de asylsökande i betalda vita arbetstillfällen av typen hushållsnära tjänster men också ströjobb inom näringslivet. Vi träffade flera personer som upplevde det som väldigt stimulerande att kunna jobba. De kunde försörja sig själva och ordna sitt eget boende. Även samverkan mellan ortsbefolkningen och asylsökande har fungerat bra, och de asylsökande har välkomnats att delta i olika typer av föreningsverksamheter. Man har haft den fördelen att tillgången på bostäder har varit god. Tyvärr har inte kontakten med varit lika god. Varför kan inte migrationsministern bidra till att tänka nytt? När det gäller de ensamkommande barnen har man diskuterat att kommunen ska ta hand om mottagandet och ta hand om utredningen för att man inte ska sitta på två stolar: både utreda och sörja för det sociala. Kommunen har ju ändå ansvar för det sociala. Där kommuner så vill borde man hitta en lösning som gör att kommunen kan ta hand om driften av asylmottagningen. Det är säkert så att samverkan mellan kommuner och fungerar tillfredsställande på många håll, men det gör det inte överallt. I den aktuella kommunen har kommunledningen begärt att få driva mottagningen i egen regi. Migrationsministern säger i svaret att hon inte kan tänka sig nu att kommunerna kan få ta hand om att driva en asylförläggning, men kan möjligtvis migrationsministern tänka sig det , och när i så fall? 39 (): Vi är fyra stycken som har lämnat in var sin interpellation formen är ju sådan. Ministern får det lite enklare och kan lämna ett svar. Det jämnar väl ut sig, för nu i debatten är vi fyra som kan debattera. Jag ringde och pratade med en centerpartist i för att få ytterligare en bild av det som vi var i och såg, och hans första sammanfattande kommentar var att det funkar bra. Det tycker jag sade rätt mycket. Han sade att det har varit mycket ideellt engagemang. Man har startat kafé dit de asylsökande har kunnat komma. Man har haft mötesplatser för möten mellan dem som bor i och dem som förhoppningsvis inte är på genomresa, det vill säga de som söker asyl och hoppas att få stanna. Man har haft väldigt goda kontakter med företagarna så att de asylsökande har kommit ut i praktik. Man har haft ett väldigt gott samarbete med skolan och så vidare. Det man också har sett är att det har öppnat upp och förändrat attityder i samhället. Där det kanske fanns en oro i början finns det nu personer bakom begreppen flyktingar och invandrare. Det har alltså blivit en positiv utveckling av klimatet i samhället, och jag tror att det kanske är lite unikt, just för att det inte är ett så stort ställe. Det har inte varit så anonymt, utan de som har kommit har blivit personer, personligheter och också privat bekanta med dem som bor och verkar i som bofasta. Man ser dem också verkligen som en resurs, och de flyter naturligt in i samhällsbilden. Man kan också se rent kulturellt att det här har tillfört enormt mycket. I vår partimotion säger vi att asylmottagandet sker på ett fåtal enheter. De flesta av enheterna ligger i närheten av storstäder i , och belastningen på dessa enheter är hög. Därför har vi kommit fram till att vi tycker att det finns all anledning att decentralisera flyktingmottagandet så att vi får en jämn fördelning av antalet asylsökande i hela . Självklart måste det vara ett kvalitetssäkert mottagande vart man än kommer, både för att de asylsökande ska få tillgång till det svenska samhället på ett bättre sätt, men också för att hela ska få möjlighet att leva. Det man efterlyser i är just att få ta ett lite större ansvar än det man har för att kunna göra bättre insatser även om det inte riktigt blir ett helhetsperspektiv: Det finns ju fortfarande en del ansvar som självklart ligger kvar på staten och . Men det är ytterligare något som man känner skulle underlätta deras verksamhet och göra att det blev en ännu bättre flyktingmottagning. I svaret säger migrationsministern att hon här i betonat kommunernas viktiga roll, och det är positivt. Men min fråga blir ändå denna: Frågan är om migrationsministern verkligen vill någonting med det hon betonar. 40 (): Först vill jag tacka de fyra interpellanterna för interpellationerna om flyktingmottagandet i kommunerna. Jag tycker att frågan om samspelet mellan det statliga och den kommunala flyktingmottagningen är väldigt angelägen och skulle därför vilja vidga frågan något så att debatten inte bara handlar om . Utgångspunkten är given. Vi i har skrivit under internationella avtal som ålägger oss att ta emot flyktingar, men mer än så: att ta emot människor som flyr undan krig och förtryck är en självklar följd av den värdegrund som det svenska samhället vilar på. Därefter vill jag tacka ministern, dels för svaret , dels för att regeringen också lyssnar på oss som representerar kommuner som haft problem med flyktingmottagande. Det är ett mångfasetterat problem, och det finns ingen enkel eller enskild lösning på det. Regeringen avser dock att som ett första steg slopa det boendebidrag, EBO, som har funnits . Förslaget går ut på att bidraget, för en familj och för ensamstående, dras in för asylsökande . EBO har visat sig leda till en rad problem för både asylsökande och kommunerna. Vi har sett flera exempel på det i , till exempel trångboddhet och svårigheter i skolan för barnen, som kommunen inte haft en rimlig chans att ge dessa människor det mottagande de har rätt till. hoppas jag att regeringen kan få stöd för förslaget här i . EBO har dessutom varit en av orsakerna till skevheten i flyktingmottagandet, tror jag. Låt mig åskådliggöra detta med min hemstad . tog emot av de flyktingar som erhöll uppehållstillstånd i . hade kommunen så kallat nollavtal med . Det kan jämföras med att har av rikets befolkning. Det kan för övrigt också jämföras med rika, välmående kommuner, som exempelvis i , som vägrat ta emot flyktingar över huvud taget. EBO är en av orsakerna till detta, men det är inte hela förklaringen. Det handlar om flera saker. I eller småstad hur väljer man? som publicerades , står det: Vi har i vår studie konstaterat att olika invandrare har olika prioriteringar och olika mål för sin bosättning. Att så många ändock flyttar till de redan invandrartäta orterna och bostadsområdena har inte enbart med fria val att göra. Bakom dessa flyttningar kan man bland annat se bristande information eller information i fel tid. Rapporten pekar också på att många, om de hade kunnat, skulle ha flyttat till områden där jobben finns, där det finns bra boende och fungerande service. Vi behöver se till att det finns mer och bättre information i samband med att man väntar på uppehållstillstånd. Det handlar med andra ord om att hitta bättre metoder för att styra asylsökande dit där de kan få en bra introduktion redan från början, men det handlar också om att kompensera de kommuner som solidariskt ställer upp på den svenska flyktingpolitiken och kompensera fullt ut den kostnad det innebär. I slutändan handlar det om att öppna möjligheterna för alla dem som kommer hit så att de får del av välfärden på rättvisa och likvärdiga villkor, oavsett var i de råkar hamna. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till ministern: inte ministern att det kan behövas fler åtgärder än ett avskaffande av EBO-bidraget för att bättre styra asylsökande till de landsändar som kan ge ett bra mottagande? 41 Statsrådet (): säger sig inte ha hört mig tala om detta i tidigare. Då vill jag säga det en gång till. Det jag brukar säga är att jag tycker att det görs stordåd i svenska kommuner vad gäller mottagandet av asylsökande. Det är i kommunerna som mottagandet av asylsökande får sitt egentliga innehåll. Precis som jag sade är det kommunerna som ordnar skola och skolbarnomsorg. Det är de som ser till att människor får hälso- och sjukvård. Det är de som ordnar med bostäder och praktikplatser etcetera. Det är där som innehållet i den svenska flyktingpolitiken faktiskt finns, tycker jag. Svenska kommuner har mycket hög ambitionsnivå för flyktingmottagandet. Det har också utvecklats väldigt mycket . Vad vi kan se är också att det har varit en period med väldiga variationer i inströmning av asylsökande. hade vi 84 000 asylsökande i . Året därefter hade vi 6 000 asylsökande i . Det ställer naturligtvis oerhörda krav på mottagandet. Det ställer stora krav på flexibilitet. I tider när vi har hög inströmning av asylsökande måste vi ordna många platser ute i svenska kommuner. I tider när asylinströmningen minskar måste vi dra ned på asylmottagandet. Det är det som har skett . Vi har haft en minskning . Därför har vissa kommuner fått se hur platserna har dragits in. Det gäller till exempel . Jag tycker att interpellanterna väldigt målande beskriver vad ett anläggningsboende är i . Det handlar om mindre kommuner som är mycket engagerade. Ni beskriver hur man har renoverat bostäder som har väldigt bra kvalitet och hur det är stor föreningsverksamhet där asylsökande kan delta. Det har naturligtvis stor betydelse för att man kan komma in i samhället och få en bra start i samhället. frågade om vi vill öka vardagsmakten för de asylsökande som kommer till kommuner som är väl förberedda. På det vill jag svara: Ja, det är jag beredd att göra. Men vi måste se till att asylsökande faktiskt kommer just till kommuner som är så väl förberedda att man får en bra start på sitt liv i . När det gäller borttagande av bostadsersättningen och om det räcker vill jag säga att jag kanske inte tror att det gör det, utan att det också behövs andra insatser. Som ett första steg tror jag att det kan vara bra att staten inte längre stimulerar människor att välja ett inneboende. Det är precis det det handlar om. Ett eget boende är inget eget boende. Det är ett inneboende hos väldigt många människor som släktingar och vänner. Ett anläggningsboende, däremot, där hyr lägenheter i kommuner är mer ett eget boende som jag ser det. 42 (): Ja, kommuner gör stordåd. Det håller jag med om. Jag har varit i kontakt med mina bohuslänska kommuner, och man gör det. Det finns väldigt bra mottagning. Det finns familjer som ställer upp, och det finns kontaktfamiljer. Men det ser olika ut. Jag är inte för flyktingplacering och det stora boendet. Det var det som migrationsministern tog upp. Anledningen till att jag går med på att ta upp frågan om är att jag fascineras av engagemanget och att det fanns ett kommunalråd som såg den asylsökande som en resurs och ville ha en kommunikation med för att lösa den situation som dessa människor befann sig i utifrån de spelregler som finns för flyktingpolitiken . Vem vill bli kommunplacerad? Det vill varken jag eller migrationsministern. Det vill ingen bli. Den svenska flyktingmottagningen har ett drag av planekonomi som leder till oönskade konsekvenser. Det är riksdag som fattar beslut om flyktingpolitiken. är, precis som vi hörde, bundet av internationella konventioner på området. Trots detta avgör varje kommun om de ska göra en överenskommelse med om att ta emot flyktingar eller ej. Det finns alltså ett antal kommuner som konsekvent säger nej. Vi har i realiteten inte en nationell flyktingpolitik, i varje fall inte när det gäller det initiala mottagandet. Människor som söker sig hit beter sig helt rationellt. De söker sig till storstadsområdena eftersom de tror att chansen att få ett jobb är störst där. Det kan bero på bristande information. Invånarna i storstadsområdena är vana att tänka regionalt. Jag tillhör en storstadsregion. Jag bor norr om , men ingår ändå i region. Där är man van att bo i en kommun, arbeta i en annan och kanske ha barnen i en tredje, medan flyktingen med familj blir instängd i en kommun. Vad är alternativet för Socialdemokraterna om man tar bort EBO? Jag tror, herr talman, att man måste skapa mänskliga möten, och att man måste förändra vårt flyktingmottagande. Det som migrationsministern svarade på min fråga gav ändå en liten öppning, nämligen att man ville ha vardagsmakten hos de människor som kommer hit till kommuner som är väl förberedda. Inför en flyktingpeng till exempel. Är det så att kommunerna gör sig mer förberedda för en sådan sak? Ge de människor som kommer hit mer makt över sin egen vardag, men ge dem också någon form av lotsar i samhället. Vi fick höra om att det var en anställd på som skulle hjälpa en asylmottagande med läkarkontakt, medan det inte ingick i den anställdes ansvar att ge den hjälpen. Det är sådana gränsmottagningar som jag vänder mig emot. Vad kommer ministern att göra för att sudda ut de olika nivåerna? 43 (): Visst måste vi hitta metoder så att flyktingar väljer de kommuner där det finns sysselsättning. Som liberal tror jag mer på morötter än på piska. I storstadsområdena, där det bor många invandrare, finns det ju faktiskt i många fall trygghet. Där har man landsmän, släktingar och så vidare. Den tryggheten får man inte förringa, även om jag är medveten om att det finns problem i vissa områden. Jag bor i en bygd där det finns många småkommuner, och även kommun, som tar emot många flyktingar som bor ute på landsbygden. De bor på små orter där det finns arbeten som inga svenskar vill ta. Befolkningen ställer upp till sista man. Man hjälper och stöttar. Däremot har det funnits stora brister i hantering på de här orterna. De ligger en liten bit utanför staden, lite långt från affärer. Det har förekommit att man har placerat ut flyktingar i en bostad i ett hus eller lägenhet och lämnat dem där utan att tala om att man kan ta bussen in till staden och kanske gett dem en bussbiljett och så vidare. Eftersom kommunen ändå har det sociala ansvaret till slut tror jag att mycket hade varit vunnet om man tog hand om hela mottagandet. Det positiva är alltså att befolkningen, orten och företagandet ställer upp. Som jag sade finns det jobb som ingen svensk vill ta. Det stora problem som har uppstått på flera ställen är naturligtvis när de asylsökande får avslag på sin ansökan och måste sluta. I många fall kan dessa personer ha jobbat ett och ett halvt eller , för så har faktiskt asylprocessen tagit. Då står arbetsgivaren helt utan personal som man lärt upp. Jag besökte själv ett sådant företag . Där, migrationsministern, måste vi börja tänka om! Man kan inte bara säga stopp till en person som är asylsökande. Vi måste kunna börja fundera lite på arbetskraftsinvandring också. Sedan vill jag snabbt ta upp en fråga som migrationsministern tar upp i svaret, nämligen de ensamkommande barnen. Där har man länge diskuterat en lösning. Det är säkert jag första gången stod och pratade om dessa frågor med dåvarande migrationsministern . Då hade man hittat en lösning, och sedan skulle man utreda den igen. Det är bra att man tillsätter en god man, men hur långt har man kommit i övrigt för att hitta denna lösning? Ett antal kommuner ska ta hand om själva mottagandet av barnen medan sköter utredningen så att man inte hamnar på två stolar. I har kommunen anordnat väl fungerande mottagning. Det måste man kunna göra på andra ställen också. 44 (): När vi i våra interpellationer beskrev verksamheten i var det inte som ett led i att på planekonomiskt vis beordra vart de asylsökande skulle söka sig. Det vi försökte lyfta upp i vår interpellation var hur ett bra flyktingmottagande kan fungera. Det skulle vara intressant att få lite svar. Även om jag inte tyckte att jag ställde så många frågor hade jag ändå en fråga som jag tar nu i början jag kan ta den i slutet också, så kanske jag får svar på den: Migrationsministern uttalar att hon betonar kommunernas viktiga roll. Hur ser hon då på när man från kommuners håll säger att man vill ta ett större ansvar? Vill hon någonting med att hon betonar kommunernas viktiga roll eller ej? Det jag i stället skulle vilja se är att man från kommuners sida ser möjligheterna, precis som har gjort, att ordna en bra verksamhet där de som kommer till får ett bra mottagande och en möjlighet att komma in i det svenska samhället men där de också får kontakter med arbetslivet och kanske kommer ut i arbete betydligt snabbare än vad väldigt många gör . Om i stället dessa ekonomiska drivkrafter fanns runtomkring i landet, att man på flera ställen bygger upp en bra verksamhet, skulle man komma åt det problem som migrationsministern vill åtgärda genom att ta bort EBO. Det handlar om två vitt skilda angreppssätt på det här problemet. Vi kanske skulle ha varit bättre förberedda på att migrationsministern skulle använda våra interpellationer i det syftet än vad vi tyvärr var. Jag är också medveten om att det ser väldigt olika ut på olika håll i landet. På vissa håll kan, precis som målar upp bilden av, integration bli en omöjlighet. Vi kan också se att man haft problem på andra ställen. Det är den jämförelsen har gjort: Vid en närliggande enhet har man inte fått samma acceptans bland lokalbefolkningen. Man har haft fler kontroverser, och det har också framförts önskemål från den kommunen om att inte ta emot så många. Det är i skenet av detta som det också blir stora frågetecken hos de lokala företrädarna i om varför deras verksamhet inte skulle kunna få möjligheten att fortsätta. När vi var i och bland annat träffade er partikamrat , som är en av drivkrafterna och eldsjälarna i detta arbete tillsammans med många andra, försökte man hitta vad som är knutpunkten. Det var också representanter från där. Då gömde man sig bakom kommunallagen, och det gör även migrationsministern i sitt svar här. Då skulle det vara intressant att höra: Vilket är viktigast människorna eller kommunallagen? Om nu den är ett hinder i detta, är då migrationsministern beredd att i stället göra någonting åt kommunallagen? 45 (): Först vill jag tacka ministern för svaret. Jag delar din uppfattning att det sannolikt kommer att behövas fler åtgärder än indragandet av EBO. Asylsökande är en resurs för . Mångfalden har många möjligheter. Det vet vi i . Vi har också gjort väldigt mycket för att ta vara på dem som kommer till vår stad, trots nollavtal. Vi har individualiserat och arbetsmarknadsinriktat introduktionen kanske bäst i hela landet. De undersökningar har gjort av hur nöjd man är med introduktionen visar också att man just i är väldigt nöjd med den introduktion man får. Vi har fördelat resurser till de skolor där asylsökandes barn hamnar. Vi har fadderverksamhet där kommunanställda är faddrar till nyanlända invandrare. Mycket görs alltså i vår stad. har vi stora bekymmer. Jag tog med mig ett pressmeddelande från stadsdelsfullmäktige underskrivet av ordföranden och vice ordföranden, en moderat och en socialdemokrat: bort bidraget för EBO! Stadsdelen orkar inte ta emot fler nyanlända. Borttagandet av bidraget för EBO skulle kunna vara ett styrinstrument för att stoppa den akuta situationen. Det är en moderat och en socialdemokrat som tillsammans vädjar till staten om detta. För sedan antog kommunen med ganska bred uppslutning ett program som heter Välfärd för alla med flera olika punkter, bland annat avskaffande av EBO. , backade upp detta i vår stad. Vad är då alternativet? Ja, jag hade gärna sett att fler flyktingar och asylsökande kunde hamna i kommuner som . Därför skulle jag vilja att vi kunde styra det åt det hållet kommuner där man kan ge människor en bra introduktion i det nya landet så att vi kan ta till vara allt det människor har med sig. Avslutningsvis har jag en kort fråga till ministern: ministern här ge exempel på ytterligare verktyg för att styra mottagandet än avskaffande av EBO? 46 (): Jag vill kommentera Astudillo, som här tog på sig kommunkostymen och tackade regeringen för att den har lyssnat på honom och andra socialdemokrater som haft problem med flyktingmottagandet, det vill säga EBO.