prot · GR09105 · 2004-04-29 00:00:00 — Det återstod ytterligare en teknisk fråga att lösa mellan sjuklönelagen och de bestämmelser som ska tillföras för att få denna karensdag, som vi avser ska vara en tjugondel av lönen och som också ska gälla alla. Min avsikt är att ett sådant förslag ska vara med när det åtgärdspaket som vi nu förbereder ska träda i kraft . 52 (): Det finns faktiskt ett och annat förslag som redan är inlämnat. Från näringslivet har man också uppmärksammat regeringen på alternativ när det gäller hur man skulle kunna göra detta. Vi får väl utgå från att det svar som på det här sättet har fått komma ut i offentlighetens ljus inte nonchaleras utan att det blir ett konkret arbete från regeringens sida. Kan vi räkna med att det händer någonting till nästa skrivelse, såsom härmed har lovat oss? 53 Statsrådet (): Ja, avsikten är att det ska vara med i paketet med åtgärder . Jag har bränt mig tidigare på att lämna den typen av tydliga besked. Jag tar dock den risken återigen och räknar med att jag kommer att klara det. Diskriminering av ryssar i 54 (): var jag och i och träffade världens första gröna premiärminister, . I något återhållna ordalag försökte vi ta upp diskussionen om mänskliga rättigheter för den drygt halva miljon ryssar som bor där och som ställs inför betydande svårigheter när de ska ansöka om lettiskt medborgarskap. åker jag dit igen tillsammans med utrikesutskottet och får förhoppningsvis tillfälle att tillsammans med presidenten fira inträdet i Europaunionen. Vad anser att jag bör framföra till henne om jag får chansen angående diskriminering av ryssar, nu när vi i så befriande i går bestämde oss för att vi inte ska diskriminera eventuella letter som kommer hit och vill arbeta? 55 Utrikesminister (): har genomgått en noggrann prövning i samband med sin ansökan att bli medlem i EU, precis som de övriga nio ansökarländerna. Alla de tio länder som blir nya medlemmar uppfyller de krav som EU ställer vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter, de så kallade Köpenhamnskriterierna. Det betyder att EU har gjort bedömningen att det inte förekommer några sådan brott mot till exempel mänskliga rättigheter, diskriminering eller annat som är av det slaget att man inte uppfyller de normer som EU har fastställt för att man ska kunna bli medlem. Därför finns det egentligen ingen anledning för oss att kritisera för diskriminering. Däremot har varit mycket engagerat under hela den tid som de baltiska länderna har förberett sig för medlemskapet när det gäller att underlätta för de rysktalande minoriteterna att bli medborgare i de nybildade staterna. Det har framför allt handlat om att underlätta deras möjlighet att lära sig landets språk. För det är ett krav för medborgarskap i de här länderna, på samma sätt som det är i många andra EU-länder. Vi har investerat från svensk sida Jag får återkomma. 56 (): Tack för ett väntat svar. Jag har här en PM från där det står: Situationen för de mänskliga rättigheterna i är överlag god, och diskriminering sanktionerad av staten förekommer inte i . När jag var där demonstrerade skolungdomar. Och var kommissionär för mänskliga rättigheter här i . Han påtalade att det är synnerligen allvarligt att man inte ger nyfödda barn till icke-letter ett medborgarskap. Han delar inte EU:s uppfattning att man uppfyller några grundläggande kriterier. Jag skärper min fråga och säger: När kommer UD att revidera sin syn på förhållande till den ryska minoriteten? 57 Utrikesminister (): Får jag avsluta där jag avbröt. Vi har investerat i utbildning i språket i . När det gäller de nyfödda barnen det är en fråga som har varit uppe till diskussion vill jag peka på att de som tidigare kritiserade för att inte ge medborgarskap har fått anledning att ändra sig efter att man har satt sig in i situationen. Jag har informerat mig om att den lagstiftning som finns i bland annat är av samma slag som den vi har i , nämligen att icke-medborgare kan anmäla att de vill att deras barn som fötts i landet ska bli medborgare. Det är alltså ett enkelt förfarande. Man har samma förfarande i som vi har i . 58 (): Regeringen pratar om jämställdhet och att det behövs fler kvinnor i försvaret. Fler och fler flickor mönstrar frivilligt och gör lumpen helt frivilligt. De lägger 9 månader, 15 månader eller mer av sitt liv på militärtjänstgöringen. De här flickorna är ofta välmotiverade, duktiga, och många har målet att bli yrkesofficerare. stoppas all intagning till yrkesofficersutbildningen på grund av besparingar inom försvaret. Jag vet att det är många flickor som skulle ha blivit antagna nu . De är, kan man ju säga, grundlurade. De har ändå frivilligt lagt ned tid av sitt liv för att de hade en målsättning. Min fråga till jämställdhetsminister är: Vad tänker ministern göra för att regeringens tal om fler kvinnor i försvaret inte bara ska bli vackra ord utan också verklighet? 59 Statsrådet (): Jag tycker inte att vare sig regeringens eller tal om vikten av fler kvinnor i försvaret bara är vackra ord. Det är också en faktisk utveckling som har varit och är väldigt viktig. Det är viktigt att vi får fler kvinnor i försvaret och att de kvinnorna inte behöver riskera att utsättas för diskriminering eller sexuella trakasserier. Men just när det gäller frågeställningen om Försvarshögskolan ber jag frågeställaren om ursäkt. Jag är inte insatt i just den frågan men lovar att genast gå till försvarsministern för att lyssna mer med henne. 60 (): Då kan jag strö ytterligare lite salt i såren, , när det gäller jämställdhet och kvinnor i försvaret. Om försvaret nu ska spara och förmodligen avskeda 5 000 personer, många yrkesofficerare, vet precis som jag att lagen om anställningsskydd gäller. Det betyder att den som är sist in är först ut. Vilka är det, tror ? Är det inte väldigt många kvinnor som har sökt sig till försvaret? Det är de som kommer att åka ut ur försvaret . Jag håller inte med . Det handlar inte bara om att i ord utan i handling se till att det blir fler kvinnor i försvaret. Jag pekar på två exempel som gör att det kommer att bli färre kvinnor i försvaret framöver. Tyvärr är det bara vackra ord från regeringens sida. Jag är rädd för att intagningsstoppet kanske inte bara gäller utan fortsätter precis som det gjorde med . Vilket råd ger till en flicka som precis har gjort lumpen och har väntat sig att komma in på utbildningen? Ska hon vänta , och vad ska hon göra ? 61 Statsrådet (): Jag ber att få återkomma just när det gäller Försvarshögskolan. Men jag vill ändå hävda att jag som socialdemokrat blir ganska trött på att det alltid är anställningsskyddet som ska betraktas som ett problem. Jag är övertygad om att anställningsskyddet är något väldigt viktigt för de allra flesta, kvinnor som män, också för jämställdheten. Det är typiskt för moderater att alltid se det som ska försvara rättigheter som ett problem, oavsett om det handlar om försvarsdebatt eller någonting annat. Men ett seriöst svar på frågan och att analysera just Försvarshögskolan lovar jag att återkomma till. 62 (): Jag har en fråga till statsrådet om hemlösheten. Det är inte bara i storstäderna som människor saknar någonstans att bo. Även i små kommuner där det finns överskott på bostäder saknar många tak över huvudet. Jag tänker på missbrukare, psykiskt sjuka och även människor som har betalningsanmärkningar. De har svårt att få bostad eftersom privata bostadsföretag och i synnerhet kommunala bostadsföretag har blivit mycket restriktiva. Läget är också de facto så att alla inte vill bo tillsammans med missbrukare i ett aktivt missbruk. anser jag att det är en skälig levnadsnivå att ha tak över huvudet och en förutsättning för rehabilitering och ett drägligt liv. Min fråga till statsrådet är: Hur tänker statsrådet att boendesituationen för till exempel gruppen missbrukare ska kunna lösas? Det behövs både övergångsboende och boende med särskild stödpersonal i då kommunerna har så lite pengar och då den här gruppen konkurrerar med funktionshindrade, barn i barnomsorgen och så vidare. 63 Statsrådet (): Det är självklart att det inte är värdigt en välfärdsstat att människor tvingas bo i trappuppgångar och under broar. Det här tycker jag är en av de allra viktigaste frågorna för att hävda välfärdsstaten framöver och som vi måste bli mycket mer effektiva på. Då handlar det om att gå till botten med själva problemen. Vad är det som grundlägger hemlösheten? Är det bara till dels ett bostadsproblem? Det är förstås en sak när det gäller hyresrätter och att ordna bostäder, men det kanske är ännu viktigare att vi får ordning på missbrukarvården och även psykiatrin. Det handlar när det gäller missbrukarvården framför allt om att vi åstadkommer ett system med bättre eftervård. När man väl kommer ut från en vårdinsats, från en institution där man har varit, ska det finnas ett arbete eller utbildning. Det ska finnas en bostad. Det ska också helst finnas ett nytt socialt nätverk som fångar upp en. Det är en bärande del i den reform på missbrukarvårdsområdet som vi nu vill göra. Vi har satt av lite pengar från vårpropositionen som ska fördelas mellan ett antal områden . Jag hoppas att vi under den processen kan ge svar på hur vi ska kunna förstärka den vårdkedjan. 64 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. Jag delar meningen att det inte är ett bostadsproblem primärt utan att det är andra saker som ligger bakom. Vi vet ju alla att missbrukarvården har havererat och att tvångslagstiftningen heller inte fungerar. Jag antar att det måste ha avsatts oerhört mycket pengar, för jag ser att missbrukarvården är i ett sådant allvarligt tillstånd att det liksom brinner i knutarna. För att det inte ska bli ett otrevligt samhälle måste man verkligen på något sätt lyfta fram den här frågan med kraft. 65 Statsrådet (): Jag delar den uppfattningen fullständigt. En också viktig sak att lyfta fram är prioriteringarna från kommunernas sida. Vi kan naturligtvis från statens sida gå in med pengar. Det är vi beredda att göra om man kan garantera att det finns en fungerande eftervård. Men det kanske också är viktigt att sätta sökarljuset på hur kommunerna har prioriterat . Vi har en situation där antalet anställda i kommuner och landsting har ökat med 85 000 personer . Ungefär har satsningarna på missbrukarvården skurits ned , nästan 1 miljard. Det bekräftar vår bild, nämligen att de som inte har starka röster själva ofta kommer i kläm mellan de stora systemen, äldreomsorgen, barnomsorgen, skolan och så vidare. Det är då lättare att göra nedskärningar inom missbrukarvården. Det är för att lyfta fram frågorna generellt sett som vi vill ta ett ökat statligt ansvar i den delen. Frivilliga uppdrag vid partiell sjukersättning 66 (): Jag vill vända mig till statsrådet . Det gäller en fråga om demokrati. Vi tycker att människor ska engagera sig i föreningslivet, i organisationslivet, i partipolitiken och på annat sätt för att vi ska ha en levande demokrati. Om en person inte riktigt orkar med sitt arbete och får en partiell sjukersättning är det inte möjligt för den personen att bibehålla ett aktivt föreningsarbete, till exempel i en idrottsförening som kassör eller ett uppdrag som fritidspolitiker. Man måste lämna uppdraget eftersom man annars inte kan få partiell sjukersättning. Däremot om man har hel sjukersättning finns det möjlighet att behålla viss fritidssysselsättning, som naturligtvis inte ska inverka på sjukdomsbilden. Jag undrar hur ministern tänker lösa problemet. 67 Statsrådet (): Jag är inte säker på att jag kan ge ett alldeles fylligt svar. Det är en fråga som då och då dyker upp. Jag håller inte med om att man inte kan ha uppdrag om man har delvis förtidspension sjukersättning som det heter . Det finns ett visst utrymme för det. När jag ser dessa rapporter och tidningsartiklar om den typen av frågor är jag angelägen om att vi har lika bedömning hos försäkringskassorna. Där kan jag se att det är olika. Mitt mer precisa svar är att det inte är så att det inte går att ha ett fritidsuppdrag när man har partiell sjukersättning. Man kan visst ha det. De exakta gränserna har jag inte i huvudet, men man kan ha det. Det är en bedömning som gör efter vägledning från . Men det är viktigt att det är lika så att det inte uppfattas som att man absolut måste avsäga sig ett uppdrag så snart man har sjukersättning. 68 (): I min hemregion är det fler som har hört av sig och sagt att de har varit fritidspolitiker, fackligt förtroendevalda, föreningsaktiva, och de har sagt att de har blivit av med den möjligheten. En person som har varit aktiv i politiken har fått lämna sitt uppdrag av samma skäl. Jag känner flera personligen. Det handlar inte om kroppsarbete, vilket de har blivit delvis förtidspensionerade för. Det handlar om viktig demokratisk verksamhet som stimulerar människorna och ger social gemenskap. Ändå är det benhårt! Du får inte ha någonting vid sidan om. Enbart om du är helt förtidspensionerad finns det en möjlighet. Då säger lagen att du kan ha en bisyssla i och till ett visst tak. Men när det är fråga om partiell pension gäller det inte. Jag skulle önska att ministern kunde vara tydlig och ge riktlinjer till så att det blir samma över hela landet. 69 Statsrådet (): Jag ska ta upp detta med för att förvissa mig om hur man tillämpar detta regelverk. Det för naturligtvis för långt att jag ska göra en absolut tolkning i talarstolen under en frågestund. Men jag vill ändå som debattinlägg med säga att jag är övertygad om att man också när man har partiell, det vill säga delvis, sjukersättning, gamla förtidspensionen, kan ha fritidsuppdrag. Var gränsen går är en annan fråga. Jag ska gärna aktualisera detta för att klara ut hur det ligger till mer precist. 70 (): Jag har en fråga till kulturministern angående begravningsavgifter. får varje människa betala en begravningsavgift vare sig man är med i eller inte. Även om har en annan bekännelse, islam, eller är hindu, måste man betala denna begravningsavgift. Begravningsavgiften gäller även utländska medborgare som arbetar och verkar i och som betalar en avgift till sin begravningskassa eller kremeringskassa i sitt hemland. Hur stor utgiften är bestäms i respektive församling. Det känns som att stat och kyrka inte riktigt har lyckats skiljas åt fullständigt. Avser kulturministern att arbeta för att skilja stat och kyrka även på detta område? 71 Kulturminister (): Den nya relationen mellan kyrkan och staten innebar också att , precis som de så kallade fria samfunden, fick möjlighet att begära så kallad uppbördshjälp. De fria samfunden kan få ett statsbidrag, trossamfundsstöd, men de kan ersätta det med uppbördshjälp. har valt uppbördshjälpen. Det innebär att hjälper till att ta in begravningsavgiften. Begravningsavgiften rymmer ett antal olika saker, bland annat transporter, kremering, tillgång till begravningslokal som är neutral ur religiös synpunkt och så vidare. Man får någonting för begravningsavgiften. 72 (): Jag tackar för svaret, men jag kan inte riktigt hålla med. De människor som inte tänker låta sig begravas i får ingenting för begravningsavgiften. De får endast betala. De människor som har för avsikt att låta sprida sin aska över havet får i alla fall kanske hjälp till kremeringen. Det känns lite olyckligt. Att man är med i ett frisamfund och betalar en avgift till det är någonting som man personligen ska acceptera. Men när det gäller begravningsavgiften har jag ingen chans att avsäga mig den. Det är inte en frivillig avgift utan en skatt. 73 Kulturminister (): De flesta av oss tror att vi kommer att dö . Därmed kommer det att krävas någon form av insats från kyrkan eller samhället för att ta hand om oss när vi väl är döda de av oss som dör. Det är grunden för begravningsavgiften. Jag känner till Björnlods synpunkter på begravningsavgiften. Trots att det system vi har naturligtvis bygger på ett omfattande utredningsarbete där samtliga partier ställde sig bakom resultatet ska jag titta närmare på frågan. Kommunernas statistik över sjukfrånvaron 74 (): ska kommunerna redovisa sjukfrånvaron i procent av den totala ordinarie arbetstiden. I dagens Kommun-Aktuellt presenteras en rapport över det. Man säger: Kartan över de kommunanställdas sjukfrånvaro skiftar från friskt grönt till febrigt rött. Det varierar från till sjukfrånvaro. Det skiljer sig också ganska mycket geografiskt. Sjukfrånvaron är högre i kommunerna i norra , även om det finns vissa öar. Jag vänder mig till arbetslivsminister och frågar vilka kommentarer han har till de uppgifter som presenteras om hur det faktiskt ser ut i . 75 Statsrådet (): Det är uppgifter som jag väl känner till. Det är faktiskt så det ser ut. Det är en väldigt stor spridning. Jag håller inte med om slutsatsen det kanske inte heller påstods att det enbart är en norrsöder-fråga att sjukfrånvaron är hög i norr och låg i söder. Det varierar mycket både i norr och i söder. Det är inte bara inom offentlig verksamhet som vi har de stora skillnaderna, även om det ofta beskrivs så. Min kommentar är att detta bara visar hur angeläget det är att intensifiera arbetet mot ohälsan där man har hög sjukfrånvaro. Det är alldeles uppenbart att man på vissa håll lyckas få ned sjukfrånvaron med hjälp av en bättre arbetsmiljö och relevanta åtgärder. Då gäller det för dem som ligger högt att faktiskt anstränga sig lika mycket som de som ligger bra till. 76 (): Jag menade inte att peka på den geografiska skillnaden. Den tror jag att vi är väl medvetna om. Det handlar om att man i den här frågan försöker vara tydlig och hitta goda exempel och vara konkret. Jag var inne på regeringens hemsida och klickade mig fram till . Där hittade jag följande: Vare sig mänskligt eller ekonomiskt har vi råd med ett arbetsliv där människor slås ut eller drabbas av skador. I stället för att försämra de sjukskrivnas villkor vill vi stimulera de arbetsgivare som får ned sjuktalen, satsa på förebyggande folkhälsoarbete, stärka företagshälsovården och förbättra rehabiliteringen. Vi vill också öka tryggheten för de tillfälligt anställda och öka de anställdas eget inflytande över arbetstidens förläggning. Det är mycket bra. ska jag ge chansen att utifrån dessa ganska vaga beskrivningar ge tre konkreta exempel utifrån den här deklarationen till de kommuner som kanske ligger sämst till. 77 Statsrådet (): Det hinner jag inte . Men eftersom frågeställaren hänvisade till hemsidan vill jag säga att de kommuner som vill anstränga sig alldeles extra kan gå in på och titta hur man har jobbat där. Där pågår ett väldigt framgångsrikt projekt i regi av arbetsmarknadens parter genom deras gemensamma försäkringsbolag tillsammans med . De har nått oerhört goda resultat. De förtjänar att uppmärksammas som ett väldigt bra exempel på hur man systematiskt kan attackera den här frågan utan särskilt komplicerade och dyrbara åtgärder. Men just systematiken i att arbeta målmedvetet och engagera hela personalen där cheferna tar ansvar för att någonting händer ger faktiskt resultat. 78 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till kulturministern om filmavtalet. Det svenska filmavtalet, som är ett avtal mellan staten, filmbranschen och TV-företagen, går ut . Förhandlingar om en förlängning har ännu inte gett något resultat. Man riskerar därför att svensk filmproduktion kommer att minska och att svensk filmkultur kommer att drabbas. har uppmanat regeringen och kulturministern att agera för att lösa de knutar som omöjliggör en förlängning av det nuvarande filmavtalet. Min fråga till kulturministern är: Vilka konkreta åtgärder ämnar regeringen vidta för att komma fram till en lösning av denna för filmbranschen så viktiga fråga? 79 Kulturminister (): bygger på att vi är flera som vill spela boll. har några inom branschen valt att ensidigt säga upp filmavtalet med staten. Vi har försökt att få dem att spela boll med oss igen. Det har vi ansträngt oss för att göra . Vi har fortfarande inte gett upp hoppet om att de ska välja att säga ja till en ettårig förlängning av nuvarande avtal. Men det är en svår konstruktion när filmbranschen ser så annorlunda ut än den gjorde . Skulle vi misslyckas kommer vi att för i budgetpropositionen redovisa hur vi från statens sida kommer att se till att det fortfarande finns pengar till svensk film. Självklart innebär det dock att det kommer att vara mindre pengar till svensk film om det blir bara staten kvar och branschen lämnar avtalet. 80 (): Vad gör då ministern för att försöka lösa den här konflikten på ett bättre sätt? Vilka åtgärder vidtar regeringen? Det var ett klart och tydligt svar att filmbranschen kommer att få mindre pengar om man inte lyckas komma samman till detta avtal, vilket är ett negativt besked för den så framgångsrika filmbranschen. Det viktiga är faktiskt att vi försöker få till stånd ett avtal. Då är min fråga: Vad gör ministern för att få till stånd detta avtal, så att filmbranschen slipper drabbas, vilket är oerhört negativt för den? 81 Kulturminister (): Vi har från sida förhandlat och samtalat med filmbranschen i ungefär . Men man har valt en väldigt underlig linje, tycker vi, ett självplågeri som innebär att man har sagt upp avtalet utan att ha något annat att komma med i stället. Från statens sida har vi i två omgångar höjt statens insats i filmavtalet. Det satsas alltså betydligt mer statliga pengar på svensk film än . Men branschen väljer ändå denna väg därför att det finns konflikter inom branschen. Vi måste få de olika parterna inom branschen att samsas om vi ska kunna gå vidare. Vill de inte det, då kan vi inte tvinga dem. Då får staten gå fram ensam med de pengar vi har. Det blir en annan situation. Det blir mindre pengar till svensk film. Men det är ändå den enda möjliga vägen. Då kommer vi att redovisa det i budgetpropositionen för . 82 (): Jag vänder mig till statsrådet . Jag ska försöka uttala ett väldigt långt ord. Det innehåller 26 bokstäver. Med anledning av EU-anpassningen av införselkvoterna av alkohol tillsatte regeringen en utredning som heter . Den har lämnat vissa förslag. Den leds av , och uppdraget är omfattande och omfattar många frågar. Det rör sig om myndigheter, organisationer, vilken införselutveckling vi har och så vidare. Man har från utredningen också presenterat att införseln har ökat . Dessutom har, märkligt nog, också smugglingen ökat, vilket inte förvånar mig. har fått på sig innan han ska presentera ett förslag. Med tanke på den omfattning som dessa frågor har och med tanke på att det är ganska viktigt att följa utvecklingen den slutar inte , snarare ökar väl detta i så fall undrar jag: Kommer utredaren att få ett förlängt eller utvidgat uppdrag att följa dessa frågor med tanke på uppdragets omfattning och tidsaspekter? 83 Statsrådet (): har fått ett omfattande uppdrag. Så är det. Det beror på att vi står inför en väldigt svår problematik i fråga om införselreglerna som debatteras nästan . Dessutom finns det en risk att detta förvärras ytterligare i och med att vi får nya medlemsstater i EU . Jag har en väldigt tät kontakt med , utredaren. Vi pratade så sent som . Då sade han: Det är klart att det är ett tufft schema som vi har att arbeta mot, men jag kommer att jobba hårt och hoppas att jag kan gå fram med de där konkreta förslagen . Han ska ju lämna betänkandet då. Det tycker jag är bra för i den här frågan bör vi agera med viss snabbhet. Vi ser ju en organiserad kriminalitet växa fram när det gäller gränshandeln. Den måste vi vara väldigt uppmärksam på, och vi måste också göra allt vi kan för att bekämpa den. 84 (): Jag vill först och främst säga att jag är tillskyndare av utredningen och arbetet. Det är inte det jag tänker på. Men det kan ju tänkas att han kan göra en delredovisning och att han kan få ett förlängt uppdrag med tanke på omfattningen. Sedan är det en sak till som jag undrar över. De här frågorna griper över många områden. De rör tull, polis, skattemyndigheter och så vidare. Om man ska få någon effekt av de här åtgärderna, oavsett vad det nu blir för några, måste det finnas en samordningsfunktion.