prot · GS0947 · 2004-12-09 00:00:00 — Om vi inte antar den utmaningen har vi inte möjligheten att bygga det solidariska samhället och fördela välfärden eftersom vi inte har någon tillväxt att fördela. vet att det finns många människor som vill dra sitt strå till stacken och verkligen vill vara delaktiga i samhällsbygget. Det finns många goda idéer som kan bli morgondagens storföretag som och , och det finns företagare som vill att deras företag ska växa med fler anställda. Men är de rädda för att straffas av oss i och er i regeringen med nya lagar och krångliga regler. Det duger inte med en regering som ständigt misstror företagare, utmålar företagaren som skattesmitare och fifflare och ständigt utgår från en gammaldags klasskampspolitik i sitt agerande i företagarfrågor. Det finns en miljon människor som inte går till jobbet, och regeringen accepterar detta faktum, till synes oberörd av vad deras politik faktiskt har ställt till med. Det duger inte med en regering som tror att tillväxt sker genom ökad centralisering och statlig kontroll, en regering som skapar nya lagar och krångligare regler, nya myndigheter med uppdrag att kontrollera och sitter och ser på när det försvinner företag ut ur . Regeringen drev så sent som i går i igenom ett nytt sjuklönesystem som uppenbarligen kommer att slå mot människors möjlighet att få jobb och vidga de sociala klyftorna i och ytterligare slå undan fötterna för människor som vill komma ut på arbetsmarknaden. De flesta företag tror på fortsatt tillväxt , men ändå kommer inte jobben. Bekymrar inte det den socialdemokratiska regeringen? Funderar den socialdemokratiska regeringen aldrig över vad som gör att företagaren inte vågar anställa? Det måste formuleras en politik som uppmuntrar företagsamhet i tanke, ord och handling. Mitt viktigaste budskap till landets företagare är att vill göra det enklare för dig som är eller vill bli företagare, och vi välkomnar dig som vill vara med och förverkliga dina kreativa tankar så att vi får fram de resurser som behövs för att ge bättre förutsättningar för sjuksköterskan, läraren och hemtjänstpersonalen. Vi vill skapa enklare regler. Det är alltför många byråkrater och alltför få företagare som sysslar med näringspolitik. En majoritet i har gett regeringen i uppdrag att genomföra förändringar som förenklar livet för företagen. Men vad händer när regeringen frågar landets myndigheter om konkreta förenklingar? Hälften av myndigheterna har ju inte ens brytt sig om att ha samråd med näringslivet. Med makt över resurserna följer också en politisk vilja att agera ansvarsfullt. Så säger den och lovordar den västsvenska regionen. Därför säger jag: Det är dags att stärka det regionala ansvaret över tillväxtfrågorna, och det är dags för staten att släppa taget. Vi vill sänka skatter, och vi vill reformera 3:12-reglerna. Dessa har utretts, och vi vet att de har skadliga effekter, framför allt för de små företagarna. Det är dags att göra det lönsamt att driva företag och att skapa ett samhälle där man till och med kan bli rik på sina idéer och på att vara företagare. Med fler kvinnor som startar och driver företag skapar vi ett mer jämställt samhälle, men vi skapar också en starkare ekonomisk utveckling i det här landet. Därför är det att tillåta kvinnor att använda sin kompetens för att starta egna företag. Kvinnors kunnande är till stor del instängt i den offentliga sektorn. Det är dags att släppa loss kvinnors kompetens. Konkurrensutsätt de offentliga tjänsterna och släpp fram välfärdsföretagarna! Vi har alla behov av trygghet vid sjukdom och arbetslöshet, men uppenbarligen gäller detta inte företagare. anser att samma villkor ska gälla för företagare som för anställda i fråga om kvalifikationer och ersättning från sjukförsäkring och föräldraförsäkring. har stora förutsättningar: driftiga och kunniga människor, natur, social trygghet och ett rikt kulturliv som har varit internationellt framgångsrikt. Vi har stora möjligheter. Utmaningen är nu att också åstadkomma en politik som släpper den kraften fri. Det krävs alternativ till den socialdemokratiska regeringens näringslivspolitik, och det formar vi under fyra partiers arbete. Jag står bakom reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation nr 1. (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. Punkt 11 (Behovet av ett nationellt forskningscentrum för integrativ medicin) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, c) Votering: 203 för utskottet 90 för res. 1 1 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 41 fp, 1 kd, 24 v, 14 mp För res. 1: 48 m, 1 fp, 23 kd, 18 c Avstod: 1 mp Frånvarande: 21 s, 7 m, 6 fp, 9 kd, 6 v, 4 c, 2 mp Punkt 15 (Stödet till HBT-organisationer) 1. utskottet 2. res. 4 (fp, c, mp) Votering: 220 för utskottet 75 för res. 4 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 48 m, 24 kd, 24 v För res. 4: 42 fp, 1 v, 18 c, 14 mp Frånvarande: 20 s, 7 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 4 c, 3 mp Punkt 17 (Stöd till arbetet med självmordsprevention m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (kd, m, fp, c) Votering: 164 för utskottet 132 för res. 5 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 25 v, 15 mp För res. 5: 48 m, 42 fp, 24 kd, 18 c Frånvarande: 20 s, 7 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 4 c, 2 mp Punkt 29 (Tilläggsdirektiv till översynen av lagen [1993:389] om assistansersättning m.m.) 1. utskottet 2. res. 12 (kd, m, fp, c) Votering: 164 för utskottet 132 för res. 12 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 25 v, 15 mp För res. 12: 48 m, 42 fp, 24 kd, 18 c Frånvarande:20 s, 7 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 4 c, 2 mp Punkt 32 (Anhörigstöd) 1. utskottet 2. res. 16 (kd, m) 3. res. 17 (fp, c) Förberedande votering: 72 för res. 16 61 för res. 17 163 avstod 53 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 165 för utskottet 71 för res. 16 60 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 1 kd, 25 v, 15 mp För res. 16: 48 m, 23 kd Avstod: 42 fp, 18 c Frånvarande: 20 s, 7 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 4 c, 2 mp Punkt 34 (Kommunala handlingsplaner) 1. utskottet 2. res. 18 (fp) Votering: 252 för utskottet 43 för res. 18 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 47 m, 24 kd, 25 v, 18 c, 15 mp För res. 18: 1 m, 42 fp Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 4 c, 2 mp Punkt 35 (Kvinnojourerna) 1. utskottet 2. res. 19 (v) Votering: 266 för utskottet 29 för res. 19 1 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 48 m, 42 fp, 24 kd, 17 c, 11 mp För res. 19: 25 v, 4 mp Avstod: 1 c Frånvarande: 20 s, 7 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 4 c, 2 mp Punkt 37 (Finansieringen av läkemedelsverket) 1. utskottet 2. res. 22 (mp) Votering: 279 för utskottet 15 för res. 22 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 48 m, 42 fp, 24 kd, 25 v, 17 c För res. 22: 15 mp Frånvarande: 21 s, 7 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU8 Transplantationer räddar liv Punkt 1 (Legala ställföreträdares behörighet) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m) Votering: 224 för utskottet 72 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 fp, 25 v, 18 c, 15 mp För res. 1: 48 m, 24 kd Frånvarande: 20 s, 7 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 4 c, 2 mp Punkt 5 (Former för att tillkännage inställningen till organ- och vävnadsdonation) 1. utskottet 2. res. 3 (fp) Votering: 208 för utskottet 41 för res. 3 46 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 1 m, 1 fp, 24 kd, 25 v, 18 c, 15 mp För res. 3: 41 fp Avstod: 46 m Frånvarande: 20 s, 8 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 4 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § (forts. från 9 §) Näringsliv (forts. NU1) 189 (): är ett rikt land med stora möjligheter. Vi har gjort medvetna satsningar på kunskap, och de många människornas kreativitet och arbetslust har gjort till en ledande forsknings- och IT-nation med hög sysselsättning och många framgångsrika företag. Vår välfärd är utbyggd, och den gemensamma ekonomin är stark. Men vi får inte slå oss till ro med detta. Vi måste vässa våra vapen. Globaliseringen innebär just nu en enorm strukturrationalisering, och konkurrensen hårdnar . Det är inget unikt fenomen för , utan mer eller mindre hela världen berörs av detta. Näringspolitiken är en viktig faktor för att främja tillväxt och sysselsättning, men jag skulle vilja betona att det bara är en. Det handlar också om en fungerande infrastruktur. Det handlar om forskning och utveckling. Det handlar om en fungerande lönebildning. Den svenska samhällsmodellen med både satsning på utbildning och social utjämning har bidragit till att växt sig starkt och står sig väl i den internationella konkurrensen. Regionala högskolor har inneburit att människor har fått en närhet till utbildning som gjort att alltfler har börjat studera. Generösa skatteregler har gjort det möjligt för det stora folkflertalet att ha en dator, vilket förutom att öka vårt kunnande också medverkar till att vår IT-industri är en av världens främsta. En framstående hälso- och sjukvård som fördelas efter behov har inneburit en trygghet hos människorna på samma gång som den gjort ledande inom medicinteknik. Hårda arbetsmiljöregler har inneburit att människorna skyddats från många faror men också att blivit ledande på till exempel hörselskydd. Hårda miljöregler har medverkat till att vi har framstående företag inom miljöteknik. Det är självklart, för det hela hänger ihop. Tillväxten innebär sysselsättning och välfärd om den fördelas rätt. Och om vi tar vara på de många människornas kunnande och engagemang får vi också ökad tillväxt. När människorna känner sig trygga minskar rädslan för förändringar. En arbetslöshetsförsäkring gör människor mindre rädda om det oundvikliga verkligen inträffar. Arbetsmarknadsutbildningar har gjort det möjligt för människor att finna nya arbeten då de gamla försvinner. Det har gjort att vi har vågat driva på den nödvändiga omstruktureringen av näringslivet när förutsättningarna för det förändras. har antagligen den mest teknikvänliga fackföreningsrörelsen i hela världen, som hävdat trygghet i förändring, inte trygghet mot förändring. Det svenska näringsklimatet står sig väl gentemot andra länder i vår omvärld. Vi har starka basnäringar som papper, trä, stål och verkstadsproduktion men också nya områden som mobila IT-tjänster, bioteknik, medicin och underhållning. Som skåning skulle jag vilja framhålla som ett bra exempel på hur man kan kombinera det gamla och det nya. har en av världens största gruvor, som förnyas. Man hittar nya malmfyndigheter. satsar man på högteknologi med rymdstationen, dit forskare från hela världen kommer. Sedan har vi turismen och besöksnäringen med ishotellet i , som drar turister från hela världen. Det är ett litet de gamla näringarna som utvecklas och de nya. Ett flertal undersökningar pekar på att näringsklimatet i är väldigt gott. Anledningen till att jag redovisar det är att borgarna alltid svartmålar situationen. senaste uppföljning av Lissabonstrategin visar att är det land som har flest topplaceringar i de olika jämförelserna. framhålls som ett föredöme när det gäller ekonomiska reformer, sysselsättning, miljö samt forskning och innovation. Enligt hamnar återigen, precis som , på tredje plats. , som har jämfört 145 länders företagsklimat, säger att hamnar på nionde plats. Det här är inte dåligt! Varför håller då de borgerliga partierna på och svartmålar ? Ja, jag är övertygad om att det handlar om en politisk strategi. Man vill beskriva och göra verkligheten så mörk och dyster som möjligt för att kunna få gehör för sina bakåtsträvande förslag, som man annars inte skulle kunna få gehör för av folket sänkta ersättningsnivåer och försämrad trygghet på arbetsmarknaden, förslag som man vet att det svenska folket aldrig skulle acceptera. Striden om bilden av är en strid om samhällets framtid, och den striden tänker vi socialdemokrater ta! Det gäller att fortsätta att utveckla position i en alltmer konkurrensutsatt värld. För att vi ska kunna behålla det försprång vi har behövs det mer av samarbete och förnuft, inte konfrontation. Den strid som är därför av fundamental betydelse. Det inte bara handlar om byggnadsarbetarnas lönenivåer, utan hela den svenska arbetsmarknaden håller på att hotas. Vi behöver ett konstruktivt samarbete mellan såväl arbetsgivare som arbetstagare. Det är så vi har växt oss starka, och det är så vi ska göra också . Att konkurrera med dåliga löner och dålig arbetsmiljö ska inte vara recept. Vi ska i stället konkurrera med kunskap och kompetens. Vi behöver nya företag. Framför allt behöver vi, som flera har sagt, nya småföretag. Här kan samhället bidra på olika sätt. Det handlar om teknikspridning. Det handlar om kompetensutveckling och innovationsfrämjande åtgärder. Andra saker är sunda konkurrensvillkor, minskad regelbörda, god tillgång till kapital, information och rådgivning samt ett underlättande av generationsskiften. Jag ska här redovisa några av de åtgärder som är på gång och som håller på att genomföras. Årets budget innehåller en innovationsstrategi med bland annat en satsning på riskkapital som innebär att förutsättningarna för såddfinansieringen radikalt kommer att förbättras. Tillgång till kapital i ett tidigt skede är ett centralt område och något som bankerna oftast inte medverkar i. Förslaget i årets budget innebär att de sju teknikbrostiftelserna, Industrifonden och staten bildar ett holdingbolag för innovationsfrämjande åtgärder. Den nya koncernen beräknas kunna finansiera såddlån med ca 1,8 miljarder . Till detta kommer att möjligheter att finansiera innovationslån kommer att öka. får i uppdrag att genomföra ett nationellt entreprenörsprogram inriktat på grund- och gymnasieskolan men också på högskolor och universitet. För att underlätta för kvinnor och invandrare när det gäller deras möjligheter att starta företag utgår också ett stöd om sammanlagt för rådgivning och kompetensinsatser. I detta ryms också satsningar på det kooperativa företagandet. Satsningen på miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport är ett annat viktigt område. Miljötekniksektorn är ett av framtidens tillväxtområden med en snabbt växande världsmarknad. ligger därför långt framme i utvecklingen. Svenska miljöteknikföretag exporterade varor och tjänster för nästan 15 miljarder och hade en tillväxt på . Det här innebär en stor möjlighet för och de svenska företagen. 3:12-reglerna reformeras, och satsningar görs på kredigarantiföreningar. För att underlätta generationsskiften avskaffas arvs- och gåvoskatterna. kommer också att få i uppdrag att utforma ett nationellt program för att klara att underlätta för ägarbyten i små företag. När det gäller regelförbättringar har regeringen och samarbetspartierna presenterat en ambitiös handlingsplan för att minska den administrativa bördan för småföretagen. Planen har ett brett upplägg som innehåller förenklingar av internationella och nationella regler, färre och enklare blanketter och uppgifter från företag samt bättre service och tillgänglighet hos myndigheterna. Vi återkommer för att diskutera detta. Självklart handlar det också om att slå vakt om det näringsliv som vi redan har. Regeringens åtgärdspaket för är ett bra exempel på hur man politiskt kan hantera en så svår situation och arbeta för att främja en näring, i det här fallet bilindustrin. Det handlar inte om direkta stöd utan om en satsning på forskning och utveckling, arbetsmarknadsutbildning och infrastruktur. I kommande forskningsproposition kommer också satsningar på olika delar av näringar som är fundamentala för utveckling att göras. De uppräknade satsningarna är ett axplock av alla åtgärder som vidtas. Detta tillsammans med den övriga ekonomiska politiken skapar goda förutsättningar och gör att vi kan satsa såväl på tillväxt som på rättvisa. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 190 (): Också jag vill hälsa näringsministern välkommen till näringsutskottets debatter. Jag kan försäkra att våra borgerliga kombattanter trots sina hårda ord faktiskt är ganska snälla djupt inuti. Det är full fart i det svenska näringslivet. Tillväxten är stor. Optimismen är faktiskt också stor, även om det naturligtvis alltid finns problem. Sysselsättningen är högre i än i en stor del av övriga . Men tycker vi naturligtvis att arbetslösheten måste ned. Vi måste få ned arbetslösheten, som kostar oss så mycket i många olika delar. Det ligger ju i den enskildes intresse men också i samhällets intresse för att kunna finansiera skola, sjukvård och omsorg. och fram till har produktiviteten i svensk industri legat på . Det är fantastiska siffror i sammanhanget. Det får till följd att vi inte har sett detta med nyanställningar som ett resultat av produktivitetsökningen. Ganska ordentligt och brett borde det vara läge för nyanställningar när vi kommer in på det nya året. Om vart fjärde småföretag det kan där vara fråga om olika gränser, men säg småföretag i allmänhet; de är ju ganska många anställer en ny medarbetare skulle, vet vi, den öppna arbetslösheten antagligen suddas ut. Det skulle också bli verkligt tydligt för oss att vi behöver ny arbetskraft, att vi måste använda också den arbetskraft som inte finns på arbetsmarknaden. Så mycket skulle det här göra. Frågan är om vi uppnår detta. Jag är övertygad om att mina borgerliga kamrater kommer att säga: Det där händer aldrig så länge ni kör mer er politik. Vi får väl se. Det är andra saker som brukar styra om man anställer eller inte. Naturligtvis är det också bra om vi kan underlätta för enmans- och småföretag att starta upp och utveckla sin verksamhet. Antalet onödiga och krångliga regler ska minska. Jag är övertygad om att vi kommer att klara av också detta, även om det inte är så lätt som vi kanske trodde i början. Däremot finns det en rätt gjord undersökning om hur det ser ut beträffande småföretag och deras användning av datorer huruvida de har en egen e-postadress och så vidare. Man överraskas kanske en del när man läser att det, även om det skiljer lite grann över landet, nog bara är en tredjedel av våra småföretag som har en egen e-postadress. Har man inte en sådan blir det självfallet väldigt mycket krångel med fax, telefon och kontakter med myndigheter av olika slag. Kanske det också är en viktig del i hela det här arbetet att se till att man börjar använda den nya tekniken. Måhända är det kanske det mest effektiva sättet att minska tiden för företag att ha kontakt med myndigheter. Den saken skulle jag gärna vilja se lite mera på. När man läser betänkandet, herr talman, ser man att borgerligheten vill förändra, anpassa det vill säga sänka skatten. Jag tror inte att man någonstans kan säga att de borgerliga partierna vill höja skatter. Man vill försämra arbetsmarknadsreglerna för att underlätta för företagsamheten. I det här sammanhanget kan man säga att det är en väldigt viktig kamp som just nu driver. Det kanske inte är förvånande men ändå konstigt att borgerliga ledamöter eller borgerliga partier inte mer tydligt ställer upp för kollektivavtalen utan blandar bort sig i en massa andra resonemang. Varför ska inte alla företag i följa kollektivavtal? Är det seriöst att låta några stå utanför? Likaså vill man, åtminstone i det här betänkandet, börja sälja ut lite undan för undan, och vi vet att man i andra avseenden är beredd att sälja i princip alla de statliga bolagen. Man brukar säga att det här är till för att öka konkurrensen. Vi har haft diskussionen så förut, men det finns med i betänkandet, och jag undrar: Hur ökar man konkurrensen när man säljer ut stora statliga bolag till större eller lika stora privata bolag? Hur ökar konkurrensen? Och varför ska man ta bort den här möjligheten för svenska folket att påverka utvecklingen? beslutade det var ett väldigt vist beslut vi tog den gången att tillsätta ett nationellt program för ökad träanvändning. Som alltid tar det innan sådana här beslut kan få några effekter och komma i gång. har emellertid regeringen tillsatt en samordningsman för detta, och allting tyder på att vi nu börjar få fart på träprogrammet. Jag skulle dock ändå vilja slänga med en signal till näringsministern att det nu är viktigt att vi ser till att det här programmet får de resurser som behövs så att vi kan börja matcha våra finländska vänner, som har kommit väldigt långt. Vi ser av den undersökning som kom från att man faktiskt innan detta program kommer i gång räknar med att behöva nyanställa 6 000 människor i träindustrin. Jag undrar: Är dessa siffror sanna? Är det riktigt? I vanlig, enkel träindustri kommer arbetsgivarna att vilja ha 6 000 nya medarbetare. Det tycker jag är fantastiskt, och det borde vara ett positivt tecken i skyn. Jag vill med detta yrka bifall till förslaget i detta betänkande. 191 (): Näringspolitiken ska bidra till att skapa en hållbar utveckling med många intressanta jobb och rimlig välfärd i hela . För att klara det behövs det fler och växande företag med goda idéer och framtidstro. Då måste kompetensutvecklingen fungera väl så att företagen får den kompetenta arbetskraft de behöver och människor får kunnandet, viljan och inspirationen till att starta egna företag. För företagen måste teknikspridningen, kompetensutvecklingen och de innovationsfrämjande åtgärderna fungera och driva åt rätt håll. Lönsamheten för investeringar måste ligga på en rimlig nivå, och hinder för bra kapitalförsörjning måste undanröjas, särskilt för små och växande företag. Hur detta ska gå till och vad som krävs för det är det många som har fått i uppdrag att fundera över, och vi ser en del olika förslag och lösningar i det här betänkandet. Men det som är häpnadsväckande är hanteringen av förmånsrättsförslaget. Vet inte regeringens ena hand vad den andra gör? Intrycket att kommunikationen mellan departementen saknas blir ganska starkt. För sedan drev regeringen tillsammans med Vänstern igenom att steg två i förmånsrättsreformen ska genomföras , mot en riksdagsmajoritet. I en artikel i stod det om vinnaren i för , , att de har fått mycket svårare att låna pengar genom den nya förmånsrättslagen. är ett företag som utses efter några kriterier och får betraktas som ett kvalitetsföretag och ett föredöme. Bland annat ska ett Gasellföretag ha en omsättning , ha minst tio anställda, ha ökat omsättningen kontinuerligt , ha ett positivt resultat och ha sunda finanser. Trots detta säger ägaren att det har blivit mycket svårare att låna pengar med den nya förmånsrättslagen. Alternativet att ta stöd av ett investmentbolag innebär att familjen måste avhända sig en del av företaget, och det är inte så trevligt. Det här borde oroa näringsministern och justitieministern när man nu vill sätta kraft bakom det stora steget, steg två, som innebär att hundratusentals företag får nya, retroaktiva villkor för att försöka klara sin finansiering. Många är vardagsföretag som inte är så framgångsrika och attraktiva som vinnaren i men som ändå sysselsätter väldigt många människor och har en, i varje fall före steg två, lönsamhet som gör att de överlever. För dessa företag finns inga alternativ som till exempel Finnvera i , utan här ska experimentet först genomföras, och sedan ska alternativa resurser eventuellt sättas in. Ingreppet i kreditförsörjningen till småföretagen är ju enormt. Det kan handla om 50 miljarder som plockas bort i säkerhetsmassa för befintliga krediter.