prot · GR0996 · 2004-04-15 00:00:00 — Detta har också yrkesfiskarna tagit till sig. kommer den första svenskfångade Kravmärkta havsprodukten på de svenska diskarna. Det är Kravmärkta räkor från . kommer det förmodligen Kravmärkt krabba från Hallandsfiskarna. Detta är tydliga tecken på att fiskarna har tagit till sig konsumenternas oro för havsmiljön. Kravmärkning och en bra ursprungsmärkning kommer att gynna det svenska fisket. Jag ser att talartiden är ute. Jag hade en del kommentarer till de inlägg som har varit, men jag får försöka ta det i replikerna. Jag har berört en del punkter i betänkandet, ett betänkande som i sin helhet står för en tro på det svenska fisket och vattenbruket. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU13 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk (prop. 2003/04:51). (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi ska börja med frågestunden. Följande statsråd kommer att delta: statsrådet , näringsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 57 (): Min fråga är riktad till statsrådet i statsministerns kansli. Den gäller regeringens oförmåga att komma till skott i fråga om svensk EU-kommissionär och samrådet med om en ny svensk EU-kommissionär. Det formella är att det finns en samrådsplikt för regeringen med i denna fråga. Man bör samråda med och man har informationsplikt i . måste alltså på olika sätt vara involverad och med i denna process. Men den här processen verkar ha gått i stå. Vilken är tidsplanen, ? Vilka kriterier används i beredningsarbetet med denna fråga? Ett antal partiledare som sitter i har skrivit brev i frågan till regeringen. Varför svarar inte regeringen? Den förefaller inte bara saktfärdig utan närmast beslutsförlamad i denna fråga. Finns det en strategi? Finns det en beredningsprocess, ? 58 Statsrådet (): Självfallet finns det en beredningsprocess och självfallet ska samråd ske med partier i den här frågan. Det är av oerhört stor betydelse för vem som är kommissionär eller rättare sagt vem som ska vara den svenske deltagaren i arbete framöver. kan vara lugn. Regeringen kommer att ta kontakt med innan det blir aktuellt att utse svensk kommissionär för nästkommande mandatperiod. 59 (): I i går ställde jag samma fråga till utrikesminister . Med en gallisk gest sade hon: Jag blir svaret skyldig. Hon hade ingen aning om när och hur EU-kommissionären ska utses. Samma svar ger ju . Det förefaller som om statsministern är den som sitter med alla korten väldigt tätt intill bröstet i denna fråga. Men han förefaller vara viljelös, vacklande och obeslutsam när han inte kommer till samrådsprocess i den här frågan. Han kanske också drivs av personliga lakuner, vad vet jag. Jag tror att det är väldigt viktigt för som medlemsland i Europeiska unionen med ett tydligt och tidigt besked i denna fråga. Kom till skott! Se till att samråda med , och regeringen! 60 Statsrådet (): Jag är helt övertygad om att , som den förslagne och kunnige politiker han är, är väl medveten om hur tidtabellen ser ut, nämligen att den nya kommissionen ska tillträda . Jag är som sagt inte alls svaret skyldig utan svaret är att kommer att bli föremål för samråd med regeringen i den här frågan. 61 (): Jag vill ställa en fråga till barn- och familjeminister . Den gäller naturligtvis föräldraförsäkringen. Vi har diskuterat den tidigare, både här i kammaren och även utanför. Det pågår en livaktig, mycket vital debatt om den här frågan. Senast kan vi på läsa ett antal så kallat tunga socialdemokratiska ordförande i olika organisationer som också har gett sig in i debatten. Det finns ju många röster, och de är ganska höga. Många är vi som har förvånats över familjeministerns hållning i den här frågan och som inte riktigt kan begripa den motsättning som familjeministern ofta målar upp mellan det som ska vara barnens bästa och det som är jämställdhet, nämligen att vi också får ett uttag av föräldraförsäkringen som speglar bägge föräldrarnas ansvar. En individualiserad föräldraförsäkring skulle ju bygga på insikten att ett föräldraskap är en relation som är hundraprocentig. Jag skulle vilja fråga: Hur är det med barnets bästa, kan det verkligen komma i konflikt med jämställdheten? 62 Statsrådet (): Jag tycker att det är utomordentligt att vi har en bred och vital debatt i denna fråga, eftersom det är en angelägen försäkring som vi diskuterar. Det handlar om att göra det möjligt för föräldrar att kunna kombinera arbete med familj. Det handlar också om att se till barnets bästa. Jag ser ingen motsättning i detta. Jag gör inte det. Däremot har jag problematiserat debatten därför att en fullt kvoterad föräldraförsäkring skulle innebära att det inte skulle finnas några möjligheter längre för föräldrar att överlåta dagar till varandra. beslutade regeringen om direktiv till en utredning som ska se över föräldraförsäkringen och se vad en ytterligare kvotering av föräldraförsäkringen skulle innebära, vilka konsekvenser det skulle få. Fakta är nämligen att av alla pappor inte tar ut en enda dag av barnets liv. 63 (): Nej, just detta faktum skulle kanske mana till en viss eftertanke. Vi utgår från att föräldraskapet är en relation. Den är naturligtvis individuell och den är hundraprocentig. Man kan inte förhandla om en relation. Lika lite som jag kan be någon att äta för mig kan jag be någon att älska för mig. Man kan sköta relationen bra eller dåligt men man kan aldrig överlåta den på någon annan. Det är alltså inte förhandlingsbart att vara förälder. Vi vill alla ha ett arbete med en egen lön att leva på. För att det ska vara möjligt, oavsett om vi är män eller kvinnor, behöver vi ha en bra föräldraförsäkring. Det är väl det som borde vara grunden i en modern familjepolitik, att vi faktiskt är enskilda individer. Den försäkring som ska garantera oss att vara också enskilda individer som föräldrar bör naturligtvis anpassas så att den blir som alla andra försäkringar, nämligen individuell. Jag kan inte förstå familjeministerns hållning. 64 Statsrådet (): Det är egentligen ingen fråga som ställer utan helt och hållet ett pläderande för en uppfattning som har i denna fråga. Låt mig säga att vi är helt ense. Föräldraförsäkringen är till för att föräldrarna ska kunna kombinera arbete med familj. Den är också till för barnens bästa. Den är flexibel. Det finns inget land som har en så fantastisk föräldraförsäkring som vi har, både i längd och omfattning. Fakta är att män tyvärr tar ut alldeles för få dagar. De tar inte ens i full utsträckning ut de . Det är bara lite av alla pappor som tar ut dem samma sak med den redan kvoterade pappamånaden. Det är tyvärr så att alla pappor inte tar ut de här dagarna. Jag tycker att vi ska titta över detta i den utredning som vi har fattat beslut om och väga de olika fördelarna och nackdelarna mot varandra så att vi vet vad vi gör innan vi ändrar någonting som ändå är så oerhört centralt och viktigt för en bra familjepolitik. 65 (): Jag ska rikta min fråga till statsrådet . Jag läste att var i för att diskutera frågor om företagsstyrning och etik inom näringslivet med EU-kommissionär . Med på resan var också som leder den så kallade . Denna förtroendekommission kommer att leverera sitt slutbetänkande där det förväntas ingå en så kallad uppförandekod. Det är bra, tycker jag. hör till de sista länderna inom EU som skaffar sig en uppförandekod. En viktig del av koden handlar om reglering av löner, bonusar och övriga ersättningar. Statsrådet har efter resan sagts överväga ett lagförslag om att direktörernas löner och ersättningar måste godkännas av bolagsstämman. är dock enligt samma medieuppgifter kritisk till en lag som säger att bolagsstämman i efterhand ska godkänna löner och ersättningar. Jag vill därför ställa två frågor till statsrådet. För det första: Är det i huvudsak lagstiftningsvägen eller självregleringsvägen som är aktuell för del? För det andra: Hur blir det egentligen med bolagsstämmans makt över löner, bonusar och ersättningar? 66 Statsrådet (): Det är riktigt att jag reste till . Det var just för att ta initiativ till att vi i tillsammans med andra europeiska regeringar ska jobba mer med frågor om att återskapa och förstärka förtroendet i näringslivet. Det är nödvändigt inte bara här hos oss i det är vi av goda skäl upptagna av hos oss men även i andra länder. Det finns en hel del vi kan uträtta på europeisk nivå. Jag tror för vår del i att det måste bli fråga om en kombination av självreglering och lagstiftning. Vi har en rätt god tradition av självreglering i . Den ska vi bygga vidare på, men det är inte säkert att den räcker till. Då måste vi ta till lagstiftning, till exempel att ge bolagsstämman ett större inflytande över de ersättningssystem som bestäms i företagen. 67 (): Jag skulle också vilja fråga om statsrådet i övrigt kan redogöra för resultatet av diskussionen med Bolkestein. Är det aktuellt med EU-lagstiftning på förtroendeområdet eller med en gemensam uppförandekod för alla europeiska företag? 68 Statsrådet (): Jag tror att det även på europeisk nivå blir fråga om en kombination av lagstiftning och självreglering. Det kan handla om regelrätta så kallade direktiv, det vill säga lagstiftning, och det kan också handla om rekommendationer. När det gäller koder, som för övrigt förtroendekommission håller på att ta fram, finns sådana runtom i flertalet EU-länder . Men jag tror inte att man ska göra någon gemensam europeisk kod. Det skulle ta för mycket tid och möda och knappast stå i proportion till resultatet. Däremot tror jag att man måste skapa ett gemensamt europeiskt forum där regeringarna och näringslivet kan komma till tals för att just dryfta hur sådana koder ska kunna administreras och övervakas. Det talade jag med Bolkestein om, och vi var överens om att det vore en god idé. 69 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Dagmammorna har minskat i . har dagmammorna minskat med två tredjedelar. Hur ser , som familjeminister, på att denna viktiga yrkesgrupp håller på att försvinna? 70 Statsrådet (): Låt mig säga till att situationen ser lite olika ut över landet. För sedan var jag i kommun. I kommun har man ganska många dagmammor, och det fungerar alldeles utmärkt. Men det ser olika ut. Det är upp till varje kommun att besluta om vilken sammansättning kommunen vill ha inom den barnomsorg kommunen är ansvarig för. Jag ser dagmammor som en viktig del i att ha en god barnomsorg som också är flexibel och kan anpassas efter de olika behov barn kan ha. 71 (): Det visar på att familjeministern tycker att denna yrkesgrupp är viktig. Angående valfriheten inom barnomsorgen ställer jag följande följdfråga till . Vad avser hon att göra för att vi ska kunna behålla denna yrkesgrupp? 72 Statsrådet (): Som jag sade i mitt tidigare svar är det en fråga som avgörs i respektive kommun. Jag tycker också att det så ska förbli. Jag vill bara betona att jag ser dagmammorna som en viktig del i barnomsorgen och att de bidrar till den flexibilitet som kan vara nödvändig men också till att upprätthålla en god barnomsorg av god kvalitet. 73 (): Jag tänkte ställa min fråga om förmögenhetsskatten till statsrådet . Vi som lyssnade på debatten om vårpropositionen fick höra ett antal talare som gjorde sig mer eller mindre lustiga över de tillväxtsamtal som regeringen har fört med olika organisationer. Vi kunde i någon mån höra samma talare raljera över vad som ska hända med förmögenhetsskatten . Därför vill jag ge statsrådet tillfälle att klargöra vilken inriktning regeringen har när det gäller förmögenhetsskatten . 74 Statsrådet (): Det gör jag mer än gärna, även om jag tycker att förmögenhetsskatten tar en oproportionerligt stor del i den offentliga debatten. Det är en skatt bland många skatter, och det är en åtgärd bland många åtgärder för att få upp tillväxten i . Men den har inte alls den betydelse som den allmänna debatten kan ge vid handen. Icke förty finns det skäl att diskutera förmögenhetsskatten. Den är illa konstruerad som den är . LO:s chefekonom , som har utrett frågan, har sagt att det är en skatt som i stor utsträckning är frivillig för den den var tänkt att träffa, nämligen de allra rikaste. Regeringens utgångspunkt är att förmögenhetsskatten bör reformeras. Den var inte tänkt att träffa så många villaägare som tvingas att betala förmögenhetsskatt. Den var inte heller tänkt att ha ett antal undantag och ge möjligheter till skatteplanering. Det här är regeringens utgångspunkter i de fortsatta diskussioner som vi har med samarbetspartierna inför budgetpropositionen . Då kommer regeringen att lägga fram förslag om justeringar i förmögenhetsskatten och i andra skatter. 75 (): Min fråga riktar sig till näringsministern. Eller ska vi säga tillväxtministern? Vi behöver ett bra samhällsklimat i där alla aktörer drar åt samma håll för att vi ska få den tillväxt vi alla försöker åstadkomma. Det var också grunden till regeringens tillväxtsamtal. verkar tillväxtsamtalen ha självdött. Kritik riktas från , och kritik riktas från . Någonting verkar ha gått snett i samtalen. Hur ska regeringen agera för att återskapa det förtroende som otvivelaktigt behövs för att man ska kunna skapa en långsiktig ekonomisk-politisk strategi för ? 76 Näringsminister (): bygger sin fråga på att det i utgångsläget råder en förtroendekris. Det är inte min bild. är ett litet land med korta avstånd mellan beslutsfattare i olika delar av samhället. Det ska vara en tillgång för . Vi har korta avstånd, och vi diskuterar mycket med varandra i många frågor. I en del frågor har det varit hårda bud i den offentliga debatten. I en del frågor råder olikheter mellan oss. Men det är väl ett hälsotecken att på de områdena pratar vi med varandra på ett analytiskt och intresserat sätt för att förstå varandras positioner. Jag har för min del respekt för att man i näringslivet är otålig för att få de saker genomförda som man vill ha genomförda. Man kanske inte är lika kunnig som vi i den här kammaren om hur det tar med processer i det politiska systemet. Jag räknar med att vi kommer att kontinuerligt vidareutveckla den fördel det innebär för att vara ett litet land med täta relationer mellan olika sektorer. 77 (): Jag tackar för svaret. Jag upplever en öppenhet från ministerns sida. Det är en öppenhet jag tycker är bra. konstaterar jag att i de uttalanden som har gjort är man mycket hård i kritiken mot regeringens sätt att hantera frågan. Otvivelaktigt är det så att en hel del av de frågor lyfter fram, exempelvis satsningarna på de små och medelstora företagen, rör en nyckelgrupp i diskussionen om tillväxt för . Det vore bra om man tog till sig de signalerna. Precis som ministern säger är det otvivelaktigt så att vi alla måste dra åt samma håll för att lyckas. 78 Näringsminister (): Jag kan intyga att jag i långa stycken tycker likadant som . Vi pratar i kammaren ofta om umgängesklimatet i på riksnivå. Jag vill också gärna lyfta fram det goda samarbetsklimat som ofta råder ute i landet mellan våra kommunalmän och det lokala näringslivet, mellan våra högskolor i landet och det lokala näringslivet och vilket styrkebälte detta är för . Men också på riksnivå samarbetar vi i vardagen kring mängder av viktiga frågor för långt bort från rubriker och polemiker. Det är om framtidens forskningspolitik, om hur vi kan stärka namn i världen, hur vi arbetar för att stärka intressen i det europeiska samarbetet på mängder av områden. Min bild av samarbetet är inte densamma som de tillspetsade rubrikernas bilder av enstaka invektiv som flyger genom luften. Jag prioriterar att prata väl om samarbetsklimatet i och om den goda vilja som jag ser på väldigt många håll runtom i det svenska näringslivet att föra just den typen av samtal som du och jag efterlyser. 79 (): Jag har en fråga till . Det finns ca 10 000 hemlösa i , och i en del kommuner blir de raskt fler. I har de ökat från 50 till 200 . Detta är en skam för vårt välfärdssamhälle. I en skriftlig fråga till ministern undrade jag om han ville stärka socialtjänstlagen när det gäller rätten till bostad för alla eftersom den omfattar bara vissa grupper. Ministerns svar var något uppgivet. Han hävdade att det finns andra lagar där rätten till en bostad kan prövas och att kommunerna i remissvaren till betänkande beklagade sig över att de tvingas ta ansvar för de hemlösa, vilket de sade sig inte kunna leva upp till. Frågan blir då vilken annan lagstiftning det är som ministern hänvisar till och vilka andra åtgärder som han tänker vidta för att få bukt med hemlösheten. 80 Statsrådet (): Det är alldeles riktigt som säger, att hemlöshetsproblematiken är en mycket allvarlig fråga för . Bilden ser olika ut i olika delar av landet. Jag var till exempel i för sedan, och där kunde man redovisa ett minskat antal hemlösa. Det rörde sig nästan om en halvering . I mitt arbete prioriterar jag framför allt frågan om resurstilldelning. Jag noterar till exempel att man har ökat antalet anställda totalt sett i kommunsektorn med 85 000 personer. Ändå har insatserna för missbrukarvård, som ju är en del av den här problematiken, minskat med , det vill säga med 1 miljard. Därför är inriktningen från regeringens sida att försöka komma till roten med problemen. Då handlar det om satsningar på psykiatrin, på missbrukarvård och också på bostadsbyggande. Det är mitt svar. 81 (): Ministern svarade inte på frågan om vilken annan lagstiftning som ministern hänvisar till. Man ska inte blanda ihop korten här. Rätt till en bostad har man oavsett vilka andra problem man har. Man kan inte bota det ena först och sedan få en bostad. Så ska det naturligtvis inte fungera. Det här är ett strukturellt problem. Det finns ingen annan lagstiftning som ger rätt till bostad. De hemlösa är väldigt oskyddade. De kan inte ens ställa sig i kö vid ett kommunalt bostadsbolag. Det stora problemet är att regeringen inte har någon helhetssyn i bostadspolitiken. En minister sköter hemlösheten, en annan sköter bostadsbidragen, en tredje har hand om kommunernas ansvar, en fjärde ansvarar för socialtjänstlagen och en femte har andra uppgifter. Ta ett strukturellt grepp om bostadspolitiken och se detta som en del i den frågan! 82 Statsrådet (): Det fel som gör är att han gör hemslöshetsfrågan till bara en bostadspolitisk fråga, och det är det till en viss del. Vi kan jobba med de bostadspolitiska instrument som vi har, till exempel att se till att det byggs fler hyresrätter, för där finns det ofta en brist. Man kan också jobba med de kommunala bostadsbolagen för att se till att de blir bättre och tar ett mer aktivt ansvar för de sociala frågorna på ett mycket bättre sätt än vad de har gjort . Men hemlösheten handlar inte bara om bostadspolitik, utan det handlar också om de grundläggande sociala aspekterna i vårt samhälle. Det handlar om missbrukarvård, om psykiatri och kanske om andra stora viktiga sociala insatser som måste göras. Bredda gärna debatten och se inte bara till bostadspolitiken, även om det är en viktig del! Min inriktning är att det inte är värdigt en välfärdsstat att människor tvingas bo under broar och i portuppgångar. Något av de viktigaste som vi ska göra är att lyfta fram socialpolitiken generellt sett, och då är hemlösheten en av de angelägnaste frågor som vi ska driva. 83 (): Min fråga riktar sig till statsrådet . I partiledardebatten sade statsministern: ska inte misslyckas i kampen mot våld, kriminalitet, osäkerhet och otrygghet därför att vi har bristande resurser. Han sade också att resurser i mångmiljardklassen ska föras över till kampen mot de inre hoten. Men i dagens budgetproposition kan man se att det endast tillförs 200 miljoner till rättsväsendet och att de ska gå till kriminalvården för utbyggnad av flera häktesplatser. 200 miljoner förslår ju inte särskilt långt. Det är väl ungefär vad folkmordskonferensen kostade. Vi vet ju alla att de reella behoven är mångdubbelt större, inte minst inom polisen för att man ska kunna anställa de nyutbildade poliser som går på just . Min fråga blir då: Hur går den här ekvationen ihop? Vilken verksamhet inom polis, åklagarväsende eller domstolsväsende ska skära ned på sin verksamhet när man inte tillför de resurser som faktiskt fordras? 84 Statsrådet (): Statsministern sade i partiledardebatten att det krävs en omfördelning av resurserna inom det som lite udda brukar kallas för nattväktarstaten. När vi inte har stora yttre hot och när de inre hoten växer, då finns det skäl att diskutera fördelningen av resurser mellan å ena sidan Försvarsmakten och å andra sidan det samlade rättsväsendet. Den processen är vi just nu inne i. Inom ramen för Försvarsberedningen diskuterar vi hur resurser ska kunna minskas inom försvarssektorn när vi nu inte har så stora yttre hot. Nästa steg blir att diskutera hur dessa resurser ska föras över till den sektor som har ansvar för de inre hoten. Det vore väldigt bra om var med i den processen och var med om att föra resurser från Försvarsmakten till rättsväsendet, för där behövs det sannerligen ökade resurser. 85 (): Resurserna till rättsväsendet behövs ju tämligen omgående. Man behöver kunna planera sin verksamhet. står polisen inför hotet att tvingas säga upp en hel del civilanställd personal för att över huvud taget ha råd att nyanställa de poliser som går på . Det får till följd att det blir poliser som gör civilanställdas arbeten dyrare och sämre. Jag tycker att det är angeläget att man kommer till skott i den här frågan , därför att man måste kunna planera verksamheten. Vi ser ju att våldsbrotten i ökar. Jag vill gärna höra om det finns någon tidsplan för när det här kan tänkas komma. 86 Statsrådet (): Tidsplanen för omallokeringen mellan olika sektorer är fastlagd av Försvarsberedningen. Jag vill gärna tolka detta som att vill vara med i arbetet med att föra resurser från Försvarsmakten till rättsväsendet. Det vore tacknämligt om vi kunde nå breda samförståndslösningar både kring Försvarsmaktens och rättsväsendets utformning och storlek . Här finns väldigt mycket att göra. Jag väljer att tolka frågan på ett positivt sätt, att nu har ändrat sin uppfattning och är beredda att föra resurser från Försvarsmakten till rättsväsendet. satsning på förnybar energi 87 (): Jag har en fråga till . Enligt riksdagsbeslut ska genom sina investeringar stödja förnybar el och vara en viktig spelare i omställningen till ett uthålligt energisystem. Men gör raka motsatsen genom att satsa på mer fossil kraft och mer kärnkraft, och det gör man genom att öka effekten i och genom att återstarta ett oljekraftverk i . Det senare skulle medföra 2 koldioxid i utsläpp. liksom förre energiminister har kritiserat . I en intervju säger han att saknar tydlig styrning från ägarna. Då vill jag fråga näringsministern om han också tycker att behöver göra en kursändring och vad han i så fall tänker göra för att få den till stånd. 88 Näringsminister (): är nog statens allra största företag. har oerhört stor betydelse för i väldigt många avseenden, för tillväxten, för jobben, för miljön och för den långsiktiga utvecklingen. Det är väldigt viktigt att företaget sköts med omdöme och effektivitet. En av de allra viktigaste uppgifterna som har är att delta i framkant på den omställning av energisystemet som ska genomgå framöver. Därför är det ett tydligt krav på , som jag vet att de jobbar med, att jobba intensivt med förnybar energi. Den bild som gav var ju selektiv. Hon nämnde inte det utomordentligt stora program som de har för att investera i det förnybara energislaget vattenkraft till exempel. Det är ytterligare saker som jag ska återkomma till om jag får ytterligare ett inlägg. 89 (): Då undrar jag om inte tycker att det ligger någonting i och kritik av . vill ju öka produktionen från och med nästan .