prot · GR0958 · 2004-01-27 00:00:00 — Det finns en enorm frustration över att det även och under den här terminen finns studerande som måste tacka nej till studieplatser. Vi kommer att få se en ökad social snedrekrytering eftersom detta innebär att det är de som har föräldrar som kan bistå med att lösa bostadsfrågan eller kan erbjuda dem en möjlighet att bo kvar som kommer att kunna studera. Det här kommer att påverka rekryteringen. Jag tycker att det vore vällovligt om statsrådet kunde ta till sig några av våra förslag och vidta ytterligare åtgärder, som så väl behövs. 49 (): Jag förstår den här frustrationen, och jag känner verkligen med de studenter som jagar efter bostad. I dagens nummer av finns en artikel skriven av fem unga. Varför ekar så många lägenheter tomma? Jag citerar: I , likt i många andra städer i , råder en katastrofal bostadsbrist. Du ska antingen vara miljonär eller ha de rätta kontakterna för att ens få ta del av den nya bostadsmarknaden. Att bo i en lägenhet i utan att bli skuldsatt för resten av livet är nästintill omöjligt. I som statsrådet också berörde har det dykt upp moderna och funktionella lägenheter alldeles intill vattnet. Lägenheter som står tomma, trots att det står människor och inte minst unga förgäves i bostadskö. Med 8 000 nya lägenheter i mångmiljonklass kan nog alla hålla med om att prioriteringsfrågan gick fel. Studenter skulle vara nöjda om de fick bo i med kokvrå, men i stället tvingas många trängas hemma med familjen mot sin vilja. Det är inte bara ungdomar som påverkas av det växande bostadsproblemet. Ett bra sätt att råda bot på dilemmat är att börja från grunden. Studiemotiverade unga måste få en trygg start. Vad händer annars den dagen då pluggandet tar slut, om man inte har någonstans att ta vägen? Målet är att alla i ska ha ett hem, och det är en lång process. Jag skulle vilja ge ett förslag både till bostadsministern och till : Vi ordnar en konferens kring bostadssituationen i . Vi pratar tillsammans med studenterna och med byggindustrin och tillsammans med kommunerna om deras ansvar. Jag lägger fram ett förslag här och . Vi ordnar en konferens. 50 Statsrådet (): Nej, , jag är inte nöjd. Jag kan inte vara nöjd när det är bostadsbrist. Jag kan inte vara nöjd när det är så svårt i tillväxtområdena och framför allt i storstadsområdena för unga människor att få en bostad. Jag är inte nöjd. Jag ställer krav. som vi har infört investeringsstödet och byggmomsreduceringen ställer jag krav på andra aktörer på bostadsmarknaden att ta den chans som finns att bygga bort bostadsbristen. Kommunerna har där ett betydande ansvar. Också byggföretagen har ett betydande ansvar, . är ju ett exempel på det. Det är ju inte ett marknadsmisslyckande som staten står för, utan det är ett marknadsmisslyckande som de privata byggentreprenörerna är ansvariga för. Det är därför det är så viktigt att kommunerna intar en central roll i bostadspolitiken och använder marken, markpolitiken och planmonopolet offensivt och använder sina kommunala bostadsföretag till att bygga . Man kan inte överlämna det ansvaret till marknaden helt och hållet, för då kan man råka ut för sådana marknadsmisslyckanden som man kan se i delar av och på andra håll i landet. , jag är alltså inte nöjd. Jag ställer krav på andra aktörer att man nu måste anta den utmaning som regeringen har kommit med genom investeringsstödet. Jag vill göra några övriga kommentarer till de frågor som du hade, . Vad gäller billigare boende siktar Byggkostnadsforums arbete in sig på just att få fram billigare boende. När man kan bygga i , bra lägenheter med bra kvalitet och i centrala lägen för per kvadratmeter, då kan man också göra det i , om man bjuder till. Vi ändrade byggreglerna för studentbostadsbyggandet och gjorde en kostnadsbesparing på per lägenhet, och jag är inte främmande för att se över byggreglerna på nytt. Men vi ska vara något försiktiga så att vi inte bygger funktionellt dåliga bostäder och bostäder som inte är tillgängliga för funktionshindrade. Ja, vi behöver fler hyresrätter. Det är därför vi också har infört investeringsstödet. Det är också därför som vi nu tittar på den statliga marken för att se vad vi kan göra för att vi ska kunna bygga inte bara bostadsrätter utan också hyresrätter i form av blandad bebyggelse. Men det är också en fråga som byggföretagen och kommunerna bär ett ansvar för. Konkurrensfrågorna är oerhört centrala. Vi går ju nu igenom resultatet av den remiss som vi hade med anledning av betänkande för att se vilka förslag som vi ska genomföra som syftar till just att öka konkurrensen och kvalitetsmedvetandet i byggbranschen. Den statliga marken har jag berört. Än en gång: Jag ser ett behov av att göra förändringar i hyressättningssystemet det är inte det. Men det är ju inte en lösning på studentbostadssituationen speciellt. Det är ju en lösning som tar sikte på andra mål när det gäller bostadspolitiken. 51 (): Alla skyller på alla. Det är alltid någon annan som bär ansvaret, sade en studerande för någon dag sedan till mig. Det är det svaret han upplever att han alltid får: Det är någon annans fel. Det kunde jag faktiskt också uttyda från statsrådets svar här. har man från regeringen och gjort sitt, och är det upp till kommunerna att lösa det här. Jag menar att vi kan göra mer härifrån. Vad gäller Byggkostnadsforum är vårt svar från att konkurrensen måste öka på marknaden. Man måste se över hur man hanterar markpolitiken. Vi måste se till att de mindre byggföretagen kommer in på marknaden för att öka konkurrensen. Vi menar att det är oerhört viktigt för att också pressa kostnaderna. Men sedan är det det här med normer. Det är klart: Om en studerande säger att han eller hon nöjer sig med ett pentry i sin bostad och inte behöver ett gemensamhetsutrymme, är det då rimligt att kräva att det ska finnas sådana utrymmen för pubverksamhet med mera? Om man inte behöver en diskbänk som är , är det då rimligt att kräva att det ska finnas en sådan i en etta? Om man inte behöver fem garderober i en etta, är det då rimligt att kräva att det ska finnas med i ? Vi har också frågan om bilparkeringsplatser med mera. Allt det här påverkar kostnaden. står för en god boendestandard, men vi måste också våga titta på om det inte finns någon sanning i de synpunkter som kommer fram. Jag hoppas på att dagens debatt ska leda framåt och att vi gemensamt ska hitta nya möjligheter till ökat byggande. Det är så att bygger vi nya hyresrätter så frigörs hyresrätter i det gamla beståndet där de billiga bostäderna finns. Men jag tror att det behövs många åtgärder det finns inte en enkel lösning och både regeringen och kan göra mycket mera. 52 Statsrådet (): Det är inte så att jag skyller ifrån mig, som det talades om i ett citat från en student. Men jag vill understryka jag tror att alla vi som är bostadspolitiskt engagerade vet om det att det finns flera aktörer inom det här området som måste samverka för att vi ska nå målen. Staten har sin givna roll här, kommunerna har en väldigt viktig roll och byggbranschen har sannerligen också ett ansvar. Jag är som jag sade inte främmande för att titta på byggreglerna ett varv till. Det vi gjorde förra gången var att vi tog bort kravet på att man skulle ha både ett gemensamt kök, samlingsutrymme och pentry i lägenheten. räcker det med att ha pentry i lägenheten. behöver man inte det gemensamma köket. Det var en av de saker som vi ändrade på när vi ändrade regelverket 1999/2000 och som naturligtvis förbilligar produktionen. Det är möjligt att det finns mer att göra, och jag är inte främmande för att ta ett nytt tag i den frågan, men jag vill understryka att det inte får innebära att vi gör dåliga lägenheter som inte är funktionella och att vi bygger lägenheter som försvårar för handikappade att efterfråga eller besöka dem. Jag ser alltså gärna över regelverket igen och ser om det går att göra mer. Det vi gjorde 1999/2000 tillkom ju bland annat på initiativ från . Vi är nog alla besjälade av att bygga bort bostadsbristen bland studenterna. Jag tycker att det är oerhört viktigt att göra det. Det har varit bra att vi nu har kommit till skott, med investeringsstöden, med 14 500 lägenheter, men det behöver tas ytterligare grepp för att vi nu ska kunna undanröja bristen på studentlägenheter. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 10 § Svar på interpellation 2003/04:100 om reducerad moms på restaurangtjänster 53 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att stödja förslag om förenkling avseende reglerna om reducerade momssatser på restaurangtjänster. Det förslag som lämnade innehåller förändringar inom lågmomsområdet. Avsikten med förslaget är bland annat att förenkla och harmonisera detta område. I praktiken innebär det att listan över vad som får omfattas av lågmoms (bilaga H i sjätte momsdirektivet) utvidgas med bland annat restaurangtjänster. slopas de olika särlösningar på lågmomsområdet som många länder har . Det har vid behandlingen i rådet visat sig att länderna har olika uppfattning om hur omfattande lågmomsområdet bör vara. Det finns länder som vill lägga till nya områden på listan. Andra länder, däribland , vill däremot att möjligheterna till lågmoms ska vara så begränsade som möjligt. Vi som är skeptiska menar att lågmoms på ett område regelmässigt medför avgränsnings- och rättviseproblem gentemot områden som är fullbeskattade. Genom att föra upp fler poster på listan kommer man på EG-nivå allt längre från en likformig beskattning, vilket i sin tur kan leda till ökad konkurrenssnedvridning. Det är också viktigt att momsen inte används som ett instrument för att subventionera vissa branscher. Jag är således negativt inställd till att listan utökas på det omfattande sätt som kommissionen föreslår. Det gäller bland annat för punkten om restaurangtjänster. I sammanhanget vill jag påminna om att också uppmärksammat de tillämpningsproblem som är förknippade med differentierade momssatser. Efter ett tillkännagivande från tillsatte regeringen den så kallade för att se över skattesatsstrukturen och tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna i . Utredningen ska lämna ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Mot bakgrund av vad jag nu sagt har jag inte för avsikt att stödja kommissionens förslag om reducerad skattesats på restaurangtjänster. 54 (): Först vill jag tacka för svaret. I huvudsak delar jag finansministerns uppfattning om momsen och om hur momssatserna ska tillämpas. Jag måste ändå göra några reflexioner kring situationen i just restaurangbranschen. För det första är restaurangbranschen en tjänstebransch där personalkostnaderna är höga, ibland till och med av försäljningsresultatet, exklusive moms att jämföra med till exempel handeln där personalkostnaderna sällan är . Dessutom är merparten av våra svenska restauranger belägna i relativt heta områden i våra tätorter. Det innebär i regel höga lokalkostnader som närmast kan jämföras med kontors eller butikers. För att man ska kunna bedriva restaurangverksamhet måste tillverkning av mat ske på hantverksmässiga grunder. Inom de flesta hantverk är personalkostnaderna . Vilka fördelar finns det då ekonomiskt för restaurangbranschen? Råvaror är förhållandevis billiga om man jämför med många andra branscher. Däremot kan överetablering innebära stor prispress och pressa priser mot sämre kvalitet och ekonomiskt fusk, till exempel med momsen. Avskrivningar och investeringar är oftast inte heller stora kostnader för restauranger. Skälet till att detta skulle motivera en lägre moms är helt enkelt att det i grunden är orimligt att vara ute på en marknad och sälja produkter som kan handlas billigare och i samma form på annat håll. Detta är helt klart en konkurrensnackdel för restaurangbranschen. För det andra är en av de största varuslagen på restauranger mat, i lagad form. var restauranger relativt ensamma om att sälja lagad mat. är det allt vanligare att butiker, smörgåsbutiker med flera, säljer mat lagad för så kallad take away. Är detta då inte positivt? Jo, på ett sätt är det så. Ju fler som äter lagad mat till lunch, desto bättre är detta för folkhälsan och möjligen också för tillväxten. Men medaljen har en baksida. Om man köper med sig mat i en påse från butiken betalar man moms. Om man inmundigar samma måltid på en restaurang betalar man moms. Detta är helt klart en konkurrensnackdel för restaurangerna. Det är också en källa till omfattande fusk. En måltid för vilken man exempelvis betalar , exklusive moms, kostar med den lägre skattesatsen, , och med full moms. Det är inte rimligt att köpa med sig take away och äta utanför restaurangen eller butiken för att det ska kosta mindre än om maten förtärs på restaurang. Skillnaden är alldeles för stor. Restaurangbranschen har i det här fallet blivit en när det gäller ambitioner att se till att minska momsen på mat. Det borde även gälla restauranger. Om vi nu strävar efter att ha en gemensam momssats, varför då gynna vissa branscher? 55 (): är det väldigt viktigt att veta åt vilket håll man går. Det är inte längden på stegen som är det viktigaste utan riktningen. Det här är en sådan fråga där jag gärna vill säga att jag till fullo instämmer med finansministern. Det beror inte bara på att initiativet till det som har det lättuttalade namnet togs av folkpartisterna varpå det sedan blev ett tillkännagivande till regeringen om denna utredning. Också på mervärdesskatteområdet har vi nu en virrvarrsituation. Det är så många som vill ha nedsatta skattesatser att vi håller på att urholka basen. Om det som jag hört är riktigt, och det är väl inte osannolikt, finns det beräkningar där det görs gällande att den faktiska mervärdesskattesats som tas ut inte är utan genom att det är så många nedsatta skattesatser. Om vi utökar detta, som tydligen tänker sig, till att också gälla restaurangbranschen kommer vi att få nya krav i den mån vi inte redan har sådana på dansbandsmusik, skidliftar och vad man nu kan tänka sig. Själv skulle jag just nu kanske kunna tänka mig sänkt momssats i hårklippningsbranschen, men det är kanske något som ligger lite utanför ämnet. Jag tycker alltså att det är viktigt att vi ser till att gå rakt motsatt väg i förhållande till vad talar om och som jag uppfattar att regeringen föreslår se till att det blir så lite jobb som möjligt för alla de mervärdesskattekonsulter som livnär sig på att laborera med de olika skattenivåerna. Vi kan se att en populism lätt kan drivas fram på olika områden genom krav på en nedsättning av momsen på olika områden. Vi har ju sett många olika kampanjer . Jag måste säga att jag tycker att man från restaurangbranschen, där det finns skickliga Stockholmspolitiker i ledningen, har varit väldigt duktig. Men jag menar att det är viktigt att i själva verket angripa det verkliga problemet med mervärdesskatten. Det gäller alltså att ha en bred bas så att vi kan få ned den mycket höga skattesats som det är fråga om. En gång i tiden var det oms. är det moms. Det är en väldig skillnad, och detta ger många möjligheter till svartarbete och alla möjliga sådana saker. Det tycker jag är en mycket viktigare fråga, också för restaurangbranschen, än att se till att just den branschen får en särbehandling. Det är, som sagt, svårt att uttala det är ett svårt ord. 56 Finansminister (): Vad säger är naturligtvis riktigt, nämligen att det finns betydande avgränsningsproblem. Därför ligger det givetvis mycket i den synpunkt som och många andra har fört fram, nämligen att ju enhetligare system man har, desto färre avgränsningsproblem får man. Det var ju ett av skälen bakom den stora skattereformen då vi försökte hålla en enhetlig mervärdesskattenivå för alla olika produkter. har systemet naturligtvis dränerats av olika skäl, av medvetet politiska skäl för att bidra som en del i den ekonomiska politiken och i finanspolitiken för att skapa mer sysselsättning och mer konsumtion och ökad tillväxt men också för att uppnå helt andra kulturpolitiska eller andra effekter som man eftersträvar. Det har varit ett antal översyner. Jag har nämnt dem. En översyn gjordes bland annat av P.-O. i den så kallade , där han ju föreslog att man skulle ha en enhetlig skattesats i storleksordningen i stället för de 25 som vi har . Man skulle ned till och höja momsen för alla dem som har fått lägre moms. Det finns mycket sympatiskt i det. tappar man mycket av de styreffekter som ändå finns . Man kan diskutera hur värdefulla styreffekterna är exempelvis på det kulturpolitiska området eller för livsmedelskonsumtionen och annat. Bland de exempel som nämnde, som var avgränsningsproblem, kan man fylla på. Jag sammanträffade med en person som var mycket irriterad över det faktum att när han drack vatten hemma i sitt hus fick han betala moms, men när han gick till och köpte vatten paketerat slapp han undan moms. Han ville ha enhetlig moms. Han tyckte att man skulle få dricka vatten med samma moms oavsett om det var från den egna kranen eller köpt på . Det är ett uttryck för att det uppstår gränsdragningsproblem. har vi utöver den skattebasutredning som jag nämnde också tillsatt, efter uttalande, en särskild utredning som har det krångliga namnet och som ska redovisa ett delbetänkande och sedan komma med ett slutbetänkande. Vi får se vilken översyn den kan åstadkomma. Det här är en diskussion som finns i alla EU-länder. Det är inte förvånande när vi på Ekofinmöte efter Ekofinmöte i stort sett kommit till samma slutsats, nämligen att det inte går att hitta en gemensam nämnare för de europeiska länderna. Jag tror tyvärr inte att det blir lättare när vi blir 25 länder från när de nya medlemsländerna kommer in i Europeiska unionen. Men det är en realitet. När man diskuterar restaurangmomsen kan jag förstå branschen som eftersträvar en lägre moms. Man gör ofta så att man flyttar konsumtionen från ett område till ett annat område. Om man sänker momsen på ett område ger man ett ökat utrymme för konsumtion någon annanstans, eller också ökar konsumtionen inom det område som får sänkt moms. Det är sådana styreffekter som också kan läggas in. Det är i sista hand en svår politisk avvägningsfråga: Ska man i första hand försöka hitta ett enhetligt system som har väldigt många förtjänster, eller ska man använda en del av de möjligheter som finns att styra konsumtionen och stimulera beteenden via olika former av undantag från huvudregeln? 57 (): Först skulle jag vilja säga till att den här debatten handlar om momsen på restaurangtjänster. Jag ber att läsa de motioner som jag tillsammans med andra skrivit om ekonomisk brottslighet delvis inriktad på restaurangbranschen. Där är jag minst lika upprörd. Vi skulle kunna ha fem sex interpellationsdebatter om restaurangbranschen ur olika perspektiv. Men handlar den här debatten om just mervärdesskatten och de problem som finns när det gäller skattesatser. En gång i tiden hade vi en gemensam momssats i , och sedan tog man bort den. Jag vågar påstå att det inte var ett stort problem när momssatsen var på livsmedel och på restaurangtjänster. Då konkurrerade man åtminstone på samma villkor. Då kunde man köpa precis samma lagade mat i en butik och äta den utanför butiken eller till och med utanför restaurangen i stället för att sitta inne på restaurangen och där betala ett högre pris. Det här är ett stort problem och tenderar att bli ett ännu större problem. Om man tar med sig maten gäller dessutom lägre momssats. Det här inbjuder till ett stort fusk. Är det någonting som jag tycker att man ska arbeta med är det att verkligen se till att skattesystemet som sådant inte inbjuder till fusk. Vi ska ha ett stabilt skattesystem som innebär att vi faktiskt kan lita på det, att det är enkelt och att människor förstår det. Men det här är väldigt svårt att förklara. Jag delar uppfattningen att vi ska sträva efter att ha ett så lika system som möjligt för alla när det gäller all mervärdesskatt. Men när vi nu har skillnader måste vi ta konsekvenserna av det så att vi inte missgynnar vissa delar av näringen, där det uppenbart är en konkurrensnackdel att bedriva en restaurang i förhållande till att driva en butik, just av det skälet att man kan sälja lagad mat med en moms som är ett antal procentenheter lägre. 58 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet. Det kommer ett delbetänkande i vår och tydligen ett slutbetänkande . Kan man säga om före valet kommer att få något förslag när det gäller reformerad mervärdesbeskattning? Det var det ena. Sedan skulle jag vilja säga en sak till , som tog upp en annan debatt. Om hade tyckt som jag hade han formulerat frågan något annorlunda, nämligen: Avser ministern att inte stödja förslaget? Problemet är att den har formulerats utan detta inte. Det gör att vi är oense på den här punkten. Jag tycker inte att man ska stödja det här förslaget från . Jag har uppfattat att är ense med regeringen på den viktiga punkten. I den skattereform som gjordes 1989/90 mellan statsrådet företrädare och dåvarande ordförande var en av grundpelarna att man skulle ha en bred skattebas. Sedan har olika partier, tyvärr med stor framgång, drivit igenom att man ska ha sänkt skatt på det ena eller det andra. Det gör att skattebasen nu dessvärre är ganska eroderad. Det är ett problem. stod längst av alla partier kvar vid sin uppfattning i livsmedelsfrågan, men till slut dukade också under. Det gick inte att vara ensamt parti kvar när även Socialdemokraterna, efter mycket motstånd ska jag gärna medge, gick med på en sänkt skatt på just livsmedel. har vi den här situationen, och det är därför som vi får de här väldigt konstiga, jag medger det, bestämmelserna, som statsrådet illustrerade så väl med vatten som har olika momssatser beroende på var man inköper detsamma. 59 Finansminister (): Det finns ytterligare en momsutredning som handlar om det EU-direktiv som finns på området och som har varit föremål för remissbehandling. Det är väl det som i så fall ligger närmast i tiden för att hanteras. Det är omöjligt att säga någonting om vad utredningen eller kommer fram till för resultat. Det får vi väl överväga efter remissomgången och titta hur det kommer att se ut. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2003/04:158 om godtycklig fastighetstaxering 60 Finansminister (): har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att fastighetstaxeringen ska bestämmas på rimliga och rättvisa grunder samt för att säkerställa rättssäkerheten inom fastighetstaxeringen. Låt mig först säga att jag inte delar interpellantens uppfattning att fastighetstaxeringen sker under godtyckliga former och att dagens system saknar tillstymmelse till rättssäkerhet. Taxeringsvärdet är avsett att utgöra av marknadsvärdet. Marknadsvärdet ska bestämmas med hänsyn till det genomsnittliga prisläget före det år då fastighetstaxering sker. En allmän eller förenklad fastighetstaxering föregås av ett omfattande förberedelsearbete. I detta arbete samverkar experter från skatteförvaltningen med experter från . Ny prisstatistik analyseras för att få fram rätt värdenivåer för fastigheterna inom ett värdeområde. Sedan provvärderas värdeområdet. Om nyare köp saknas eller är för få inom ett värdeområde sker provvärdering tillsammans med andra värdeområden där förhållanden är likartade. Vid förberedelsearbetet beaktas erfarenheter från tidigare fastighetstaxeringar. Taxering av landets fastigheter är en omfattande hantering och går av naturliga skäl inte att genomföra utan en ganska betydande schablonisering. Vidare är det viktigt att taxeringen är likformig och förutsägbar eftersom taxeringsvärdena bland annat ligger till grund för fastighetsskatten. Reglerna för fastighetstaxering har därför med nödvändighet blivit ganska omfattande och detaljerade. En individuell värdering skulle medföra dramatiskt ökade kostnader och dessutom vara en osäker värderingsform, eftersom olika värderare kan komma fram till olika värde för samma fastighet. Rättssäkerheten skulle inte öka.