prot · GR09110 · 2004-05-06 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Tredje vice talmannen meddelade att f.d. regeringsrådet avsagt sig uppdraget som ersättare för ordförande i överklagandenämnd. Kammaren biföll denna avsägelse. Tredje vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet den 1 september31 december. Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2003/04:147 till justitieutskottet 5 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UU11 Folkrätt Punkt 1 (Folkrätten ) Yrkanden: 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 3 (kd) 4. utskottets förslag till beslut med den ändring som föranleddes av bifall till mot. 2002/03:U212 yrk. 7 (c) Förberedande votering 1: 28 för res. 3 19 för mot. 260 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 47 för res. 1 26 för res. 3 233 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 165 för utskottet 47 för res. 1 95 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 23 v, 12 mp För res. 1: 47 m Avstod: 46 fp, 28 kd, 1 v, 19 c, 1 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 2 (Kampen mot terrorismen) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 261 för utskottet 24 för res. 4 20 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 47 m, 45 fp, 28 kd, 11 c För res. 4: 24 v Avstod: 1 fp, 6 c, 13 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 5 c, 4 mp Punkt 3 (och ) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 9 (mp) Votering: 215 för utskottet 13 för res. 9 79 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 42 fp, 24 v, 19 c För res. 9: 13 mp Avstod: 47 m, 4 fp, 28 kd Frånvarande: 14 s, 8 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 7 (fp) Votering: 174 för utskottet 45 för res. 7 87 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 1 m, 24 v, 19 c För res. 7: 45 fp Avstod: 46 m, 1 fp, 28 kd, 12 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 5 mp Punkt 6 (Tilläggsprotokoll till ) 1. utskottet 2. res. 11 (mp, v) Votering: 269 för utskottet 37 för res. 11 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 47 m, 45 fp, 28 kd, 19 c För res. 11: 24 v, 13 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 3 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Punkt 7 (Tilläggsprotokoll till FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter) 1. utskottet 2. res. 12 (mp, v) Votering: 271 för utskottet 36 för res. 12 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 47 m, 46 fp, 28 kd, 1 v, 19 c För res. 12: 23 v, 13 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU13 En ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration Punkt 1 (En ny socialförsäkringsadministration) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, c) 3. res. 2 (kd) Förberedande votering: 68 för res. 1 28 för res. 2 211 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 214 för utskottet 64 för res. 1 29 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 46 m, 24 v, 1 c, 13 mp För res. 1: 46 fp, 18 c Avstod: 1 m, 28 kd Frånvarande: 14 s, 8 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Punkt 2 (Socialförsäkringsreform) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 3 (fp, kd, c) Votering: 213 för utskottet 93 för res. 3 1 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 46 m, 24 v, 13 mp För res. 3: 46 fp, 28 kd, 19 c Avstod: 1 m Frånvarande: 14 s, 8 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 4 (v) Votering: 193 för utskottet 24 för res. 4 89 avstod 43 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 46 m, 4 fp, 13 mp För res. 4: 24 v Avstod: 42 fp, 28 kd, 19 c Frånvarande: 14 s, 9 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha varit frånvarande. Punkt 3 (Finansiell samordning) 1. utskottet 2. res. 5 (fp, c) Votering: 238 för utskottet 65 för res. 5 4 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 47 m, 25 kd, 24 v, 12 mp För res. 5: 46 fp, 19 c Avstod: 3 kd, 1 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU14 Djurskydd m.m. Punkt 6 (Allmänna djurskyddspolitiska frågor och lagstiftningsfrågor) 1. utskottet 2. res. 6 (mp) Votering: 271 för utskottet 16 för res. 6 16 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 47 m, 44 fp, 28 kd, 5 v, 19 c För res. 6:1 fp, 2 v, 13 mp Avstod: 16 v Frånvarande: 16 s, 8 m, 3 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 4 mp Punkt 7 (Allmänna internationella djurskyddsfrågor) 1. utskottet 2. res. 7 (fp) Votering: 261 för utskottet 46 för res. 7 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 47 m, 28 kd, 24 v, 19 c, 13 mp För res. 7: 46 fp Frånvarande: 14 s, 8 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Punkt 8 (Skärpning av ) 1. utskottet 2. res. 8 (kd, fp, c) Votering: 212 för utskottet 93 för res. 8 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 45 m, 24 v, 13 mp För res. 8: 46 fp, 28 kd, 19 c Frånvarande: 14 s, 10 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Punkt 18 (Uppfödning av pälsdjur) 1. utskottet 2. res. 20 (m, fp, kd, c) 3. res. 21 (mp, v) Förberedande votering: Kammaren biträdde res. 20 med acklamation. Huvudvotering: 167 för utskottet 138 för res. 20 2 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 1 fp, 24 v, 12 mp För res. 20: 47 m, 44 fp, 28 kd, 19 c Avstod: 1 fp, 1 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 2 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Punkt 19 (Hund- och kattskinn) 1. utskottet 2. res. 22 (mp) Votering: 289 för utskottet 15 för res. 22 2 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 47 m, 44 fp, 28 kd, 24 v, 18 c För res. 22: 1 fp, 1 c, 13 mp Avstod: 2 s Frånvarande: 14 s, 8 m, 3 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 6 § Ändringar i sametingslagen, m.m. 1 (): är det val till . Det är för övrigt fjärde gången som det är val just till . är en blandning av en myndighet under regeringen och ett folkvalt organ, vilket kan vara komplicerat i sig. firade , och har arbete och organisation . Det har också förändrats, vilket är helt naturligt det sker förändringar i samhället i övrigt också, så det är klart att det sker förändringar även inom . Här skulle jag egentligen kunna bre ut mig ganska mycket och föra ett omfattande resonemang om minoritetspolitiken, som är ett ganska nytt politikområde. Vi har här i ratificerat konvention till skydd för minoriteter. Vi har också slagit fast att vi i har fem nationella minoriteter vilkas språk, kultur och så vidare ska skyddas. Utgångspunkten måste förstås vara när det gäller skydd för nationella minoriteter att skydda enskilda människor och göra det möjligt för dem att utifrån deras önskemål hävda sin rätt till utveckling och skydd för sin kultur och sitt språk. ska vi debattera och fatta beslut om vem som ska respektive inte ska äga rätt att rösta i sametingsvalet, det vill säga vem som ska tas upp i sametingsvalets röstlängd. Lagen föreskriver att det endast är samer som äger rätten att tas upp i den röstlängden. är sametingslagens definition av vem som är same väldigt snäv. Man kan säga att det börjar ganska bra när det står så här i lagen: Med same avses i denna lag den som anser sig vara same. Men sedan kommer det, när fortsättningen lyder så här: och gör sannolikt att han har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller gör sannolikt att någon av hans föräldrar, far- eller morföräldrar har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller har en förälder som är eller har varit upptagen i röstlängd till . Det senare gäller bara om inte har beslutat någonting annat. Fram till har i plenum kunnat föreslå den samiska valnämnden att en person ska kunna tas upp i den preliminära röstlängden, men det kommer inte att vara möjligt för att föreslå valnämnden att ta upp en person i röstlängden om vi fattar beslut enligt majoritetens förslag . Det är märkligt, tycker jag, att same definieras så olika i olika sammanhang. Den definition som tillämpas i sametingslagen följer ett sätt att tänka, men när det gäller rennäringslagen definieras same på ett annat vis. För att belysa det här tänkte jag ta ett litet exempel. Vi säger att det är en kvinna som är av icke-samisk härkomst, som har varit gift med en man som är av samisk härkomst. Hon har rätt att vara medlem i en sameby om hennes man bedriver renskötsel. Det betyder att kvinnan det skulle också kunna vara en man, men mitt exempel är en kvinna betraktas som övriga samer. Eftersom hon levt nära den samiska kulturen identifierar hon sig som same. Hon har däremot inte rätt att föras upp i röstlängden till sametingsvalet. Hon har inte heller rätt att rösta i det valet. För mig ter sig det här väldigt märkligt. Hennes barn, om de är myndiga, har nämligen rätt att föras upp i röstlängden. I en familj kan det förhålla sig så att alla utom en person har rätt att föras upp i röstlängden och rösta i sametingsvalet. har, som jag sade tidigare, löst det så vist att om det företrädesvis har handlat om make eller maka har i plenum kunnat föreslå valnämnden att föra upp just en sådan person i röstlängden. Det kommer, som sagt var, inte att vara möjligt . Vad gör vi då här om vi går på majoritetens förslag? Jo, vi lyssnar inte alls på hur fiffigt har löst den här frågan, utan vi snävar åt ytterligare och säger att det som har varit möjligt tidigare ska inte vara möjligt . Jag tycker att det är väldigt märkligt. Vi borde lyssna, gå dem till mötes och vara mer öppna. Det har dessutom tidigare varit möjligt bara för den som har stått utanför röstlängden att överklaga att den personen inte har kommit med i röstlängden. finns det ett förslag att förstärka möjligheten för en person som redan är upptagen i röstlängden att också ha synpunkter på en annan person som tas upp där. Vi stärker det alltså från ett annat håll. Då menar jag att det inte alls skulle vara problematiskt att lätta upp definitionen av vem som har rätt att tas upp och inte tas upp i röstlängden. Vid överklagande är det ett statligt organ, i form av , som har det slutliga ordet. Här har framfört synpunkter, då de tycker att det är väldigt märkligt att det är ett icke-samiskt organ som ska fatta det här beslutet. Den uppfattningen delar jag. Definitionen är, som sagt, för snäv. Jag har sagt att det är som fattar det slutliga beslutet, fast det egentligen borde vara ett samiskt organ. Jag vill med detta yrka bifall till den reservation som vi folkpartister ensamma, tyvärr, har lagt. Men när ni nu har lyssnat till mina goda argument finns det fortfarande tid att sluta upp bakom vår förträffliga reservation. I detta anförande instämde , , och (alla fp). 2 (): Vi har att behandla betänkande Ändringar i sametingslagen, utifrån den proposition som regeringen har lagt med samma namn. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. Ändringarna i det här betänkandet rör fördelningen av ansvaret för sametingsvalet mellan olika myndigheter. Det innehåller registrering av partier, överklagande av beslut, mandatfördelning, tidsfrister för val och för omval. Valfrågorna är utlyfta från den övriga för att man ska hinna få dessa lagändringar på plats före nästa sametingsval som infaller om ungefär . Övriga frågor i utredningen avser regeringen att återkomma till. Det är , som sade, ungefär beslutade att inrätta ett sameting, en statlig förvaltningsmyndighet med ansvar för bland annat fördelning av statens bidrag och andra medel som ställs till samernas gemensamma förfogande. Man har också ansvar för sameskolan, det samiska språkarbetet och för att bevaka samiska behov, så att de beaktas, och informera om samiska förhållanden även utanför sameområdet. Det har hänt en hel del . Folkrätten har utvecklats och förtydligats, och urfolkens rättsliga ställning har stärkts i internationell rätt. har också funnit sina former och haft stor betydelse för bevakning av samiska rättigheter och intressen. har också bidragit till ökad identitet och känsla av samhörighet bland samerna, men vad vi behandlar är några förslag till förändringar och förtydliganden som utskottet utgår från ska vara till gagn för att ytterligare stärka legitimiteten hos . En sådan sak är sameröstlängden, alltså rätten att bli upptagen i röstlängden och därmed få rösträtt och rätten att överklaga densamma. För att få rätt att bli upptagen i sameröstlängden ska man uppfylla vissa kriterier, både subjektiva, som att man själv ska anse sig vara same, och objektiva, som bland annat gäller språket. har ansett att definitionen av begreppet same var oklar, vilket har gjort att valnämnden efter beslut av i plenum har tillåtit att icke-samer som gift sig med en samisktalande person har tagits upp i röstlängden. anser att de nu gällande kriterierna är väl avvägda och att den långtgående tolkningen av lagtexten som gjorts inte har varit avsedd. Utskottet är inte heller berett att nu göra några förändringar eller ta ställning till mer grundläggande frågor angående definitionen. Däremot utvidgas möjligheten att överklaga röstlängden hos till att även de som finns upptagna på röstlängden kan överklaga att någon annan förts upp på röstlängden utan att vara berättigad till det. Det finns en önskan hos att överklagandemöjligheten ska ligga hos en egen av inrättad överprövningsmyndighet. Men utskottet gör den bedömningen att vi inte ska frångå att detta är uppgift. är speciellt i förhållande till andra myndigheter i och med att det rymmer ett representativt folkvalt organ samt också dess besluts- och beredningsorgan, både valnämnd, styrelse, kulturråd och språkråd. Därmed kan man inte heller jämställa sametingsledamöterna med politiskt valda ledamöter. Ska ta över fler uppgifter, som jag är säker på att man kommer att göra undan för undan, som tillhör samernas egna områden och som ligger på exempelvis eller är det viktigt att det finns ett stabilt och väl fungerande sameting med en stark legitimitet. Och för att få ett legitimt sameting är det viktigt att röstlängderna är rätt, att fler samer vill låta registrera sig och få rösträtt och att det blir ett högt valdeltagande. Utskottet utgår från att de förändringar som görs kommer att bidra till att öka stabiliteten och legitimiteten för . 3 () replik: Som jag sade i mitt anförande tar vi nu ett steg tillbaka eller vi gör det svårare för personer att föras upp på den preliminära röstlängden. Då måste jag fråga om hon anser att det är tillfredsställande att vi underkänner den lösning som självt har hittat. Det gäller till exempel make eller maka som har levt i en sameby och därmed bidragit till att utveckla och bevara kultur och språk. Kan anse att det är tillfredsställande att vi nu här i med det nya beslut vi kommer att fatta underkänner eget sätt att lösa en sådan här fråga? 4 () replik: Den frågan har man varit väldigt oense om i . Man har plockat upp personer på röstlängden utifrån valnämndens förslag det är rätt. Men en sittande majoritet i kan ju de facto påverka den majoritet som kommer att kunna rösta vid kommande val, och det är en otillfredsställelse. Kriterierna för att man ska kunna väljas in har inte haft några speciella synpunkter på. Däremot har man varit lite osäker när man har diskuterat vad man har menat med det hem som man har samiska som språk i. Där har man gjort olika tolkningar. Man har tolkat det som att det kan vara det hem som man vistas i och där man har en fru eller en make som är samisktalande och att man då ska ha rätt att kunna föras upp. Den tolkningen har inte varit avsedd från början. 5 () replik: Men säger ju att det har gjort när de har föreslagit valnämnden att en person ska tas upp på röstlängden har varit helt felaktigt. Samerna har alltså själva fattat felaktiga beslut eller kommit med felaktiga förslag. sade också att hon månar om ett starkt sameting , och det är därför det är så viktigt att vi fattar det beslut som vi föreslås fatta här . Då har jag en undran. Jag gav ett exempel på en hustru som har varit gift med en samisk man. De har levt ihop i samma kultur , och hustrun är kanske den enda i en familj på fem, sex personer som inte får tas upp i röstlängden. Blir svagare om hon skulle tas upp i röstlängden? 6 () replik: Svagheten hos kommer i så fall att ligga i att självt kan avgöra vem det är som tas upp på röstlängden. De här objektiva kriterierna bör ligga till grund för detta, så att det inte förekommer någon diskussion om vem som ska ha rätt att föras upp över huvud taget. Vi har 17 000 registrerade samer men bara ungefär 6 500 upptagna i röstlängden. Jag tror att en sak som man också måste jobba väldigt hårt för är att få en legitimitet i det här, så att de samer som faktiskt finns över allt i förs upp på röstlängden och är med och beslutar om det som rör de samiska angelägenheterna. Jag tror nämligen att man kommer att utvidga både det område och det beslutsfattande som samerna och själva ska att ta hand om. Det kommer att flyttas från andra statliga myndigheter, och då är det viktigt både att det finns många av de registrerade samerna upptagna på samelängden och att många av dem faktiskt också går och röstar. 7 (m): Som mycket riktigt har antytt gäller det här betänkandet synpunkter på regeringens förslag om delar av vad kom fram till. Regeringen ska, som också har anförts, återkomma i vissa av de frågor som man ännu inte har behandlat i sin proposition men som ändå avser delar av förslag. Vi moderater står bakom utskottsmajoriteten i detta ärende. Vi har dock tillsammans med kd avgivit ett principiellt hållet särskilt yttrande som jag bara kort ska be att få relatera. Vi ifrågasätter där om det offentliga och staten över huvud taget ska ha synpunkter på huruvida en enskild medborgares etniska eller annan tillhörighet är sådan den är. Vi menar att frågan om minoritetstillhörighet bör ägas av dem som definierar sig som en gemenskap och inte av staten. Det är inte som tillhöriga ett kollektiv utan som individer som staten ska bemöta de enskilda medborgarna, alldeles oavsett om det handlar om en minoritetstillhörighet eller ej. Dessutom problematiserar vi det hela genom att säga att på grund av att är en offentlig myndighet kräver det också en offentlig lagreglering. Därför tycker vi egentligen att det är olyckligt att det sker närmare definitioner i lagtexten om vem som ska betraktas som same eller ej. Frågan om den samiska tillhörigheten bör enligt vår mening avgöras i ett samspel, som vi säger i vårt särskilda yttrande, mellan den enskilde och det samiska samfundet. Det förutsätter å andra sidan att den samiska gemenskapen och dess representation inte har karaktären av en offentlig myndighet med de formella krav på tillhörighet och lagreglering som detta ställer. Vi har visserligen inte lagt fram några förslag om att karaktären av offentlig myndighet ska upphöra, men vi får väl i ett annat sammanhang anledning att återkomma till just den frågan, fru talman. 8 () replik: slutar med det sista, med avskaffande av . Det var just min fråga. Är det slutsats av det här särskilda yttrandet att man vill avskaffa helt enkelt? 9 (m) replik: Jag vill inte absolut binda mig för att det kan bli den ordningen. Men om man ska dra ut konsekvenserna av det särskilda yttrandets principiella hållning skulle det möjligen kunna bli det. Det viktiga som vi vill understryka är att det ska ske ett samspel mellan den enskilde och när det gäller frågan om huruvida man ska avgöra och bedöma om vederbörande är att betrakta som same eller ej. Det samspelet försvåras om man har mer fasta definitionsgrunder att utgå från. 10 () replik: Det är intressant att jag hade precis samma fråga. Men jag kan formulera om den och fråga vilken typ av organisation som skulle kunna ersätta . 11 (m) replik: Jag tror inte vi nödvändigtvis ska behöva ersätta . Det är nog en god inrättning som sådan. Vad man möjligen bör kunna se över är graden av dess offentligrättsliga ställning just i den här frågan, när det gäller att bedöma huruvida en person ska betraktas som same eller ej. Den frågan bör kunna ägas av och kanske inte av någon annan myndighet. Då blir frågan om den offentligrättsliga ställningen en fråga som man måste närmare begrunda om det ska bli ett samspel i bedömningen av huruvida det föreligger ett slags ursprungsbefolkningsidentifikation eller ej. 12 SKÅNBERG (kd): Även ställer sig bakom majoriteten i det här betänkandet men har till det fogat ett särskilt yttrande tillsammans med . Det handlar, som just sade, om frågan hur man definierar vem som är same och vem som definierar detta. Jag vill inleda med att understryka att inte vill avskaffa . Det är legitimt och säkert behövligt. Men det är problematiskt med definitionen av vem som är same, och det särskilda yttrandet, som alltså inte är ett yrkande, problematiserar frågan och vill lyfta fram detta. Man kan bara nämna en sådan sak som språktest för att avgöra vem som ska få rösta. Det är ju ingenting som vi i andra sammanhang skulle vilja ställa oss bakom, att bara den som i den här kammaren har tillräckliga svenskkunskaper ska få rösta och kandidera till . Det är också problematiskt att i ett valt organ säga att det måste vara ett visst mått av samiska för att man ska kunna få finnas med på röstlängden. Om man inte har språkkunskaperna själv ska tidigare generationer ha haft dem. Det är en ärvd kompetens som är principiellt problematisk. Därför vill vi lyfta fram att man bör fundera över det här. Den principiella grunden för är att när det gäller etnicitet, religion och andra sådana saker är det den identitet enligt vilken man själv väljer att definiera sig som ska ha företräde. 13 (): Först ska jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. Det vi har framför oss är till synes odramatiska, närmast tekniska, förändringar i sametingslagen. Men som redan framgått av debatten väcker förslagen och förändringarna en del ganska svåra och principiella frågor som alltid uppstår när etnicitet och politik eller etnicitet och demokrati berör varandra. Vi har att göra med en av våra nationella minoriteter, samerna. Den samiska gruppen, en etnisk grupp, kännetecknas gentemot majoritetsbefolkningen av mer eller mindre avvikande sedvänjor, språk, näringsliv etcetera. Det är naturligtvis inte fast och en gång för alla givet utan förändras som alla andra sådana etniska markörer. Gruppen kännetecknas alltså av vissa saker men den definieras det är en annan sak socialt, skulle jag vilja formulera det, det vill säga den definieras i ett socialt sammanhang. Enkelt uttryckt består gruppen samer av dem som betraktar sig som samer och som av andra betraktas som samer. Det här är ingen exakt avgränsning. På avstånd är det ganska oproblematiskt. Men om man zoomar in den här gruppen och kommer närmare ser man hur oskarp den är i kanterna. Det finns en suddighet i begreppet.