prot · GS0937 · 2004-11-25 00:00:00 — Jag är mycket väl medveten om att detta mycket lättare låter sig göras i tätorter än i glesbygd, men jag förväntar mig att den transportpolitiska propositionen innehåller förslag till åtgärder som gör att kollektivtrafiken ska bli effektivare och mer attraktiv och välfungerande både i tätort och i glesbygd, så att människor kan byta ut några av sina bilresor mot kollektiva transporter i stället. Att sänka hastigheterna är också ett verksamt medel, kanske inte i första hand för att undvika olyckor men för att undvika att olyckor får dödlig utgång. Detta har vi satt i fokus för vårt trafiksäkerhetsarbete. Det handlar också här mycket om manligt och kvinnligt. Av dem som tas av polisen med väldigt höga hastighetsöverskridanden är ytterligt få kvinnor. Det handlar här om att ändra attityd generellt. Vi måste se till att de regler som och polisen är överens om faktiskt också efterlevs. Det här handlar om nykterhet i trafiken. Onykterhet är en mycket stor anledning både till att människor kör ihjäl sig själva och till att människor kör ihjäl andra. Därför finner jag det givetvis vara kraftfullt att det nu har tillsatts en utredning om detta som jag har fått ansvaret för. Jag måste rätta när det gäller tunga fordon är det som man vill ha kravet lagfäst i nybilsproduktionen. För personbilar är . Betoningen ligger dock på senast. Jag har inte på något sätt missat det här. Jag tror att vi är helt överens om att vi vill få fram detta på bordet så fort det är praktiskt möjligt. Det handlar här inte om i stället för EU utan det handlar om bådeoch. Jag har noterat att regeringen är väldigt aktiv i EU-sammanhang för att man även på europeisk nivå ska inse att en utrustning i bilen som förhindrar att den framförs av en person i onyktert tillstånd är till nytta både för svensk och för europeisk trafiksäkerhet. Det här är ytterligt angeläget. Jag kan ge ett exempel från min egen valkrets. Vi känner alla till den bilolycka där fem människor miste livet till följd av att en berusad förare körde av från vägen i . Polisen har fortsatt att kontrollera nykterheten bland lastbilschaufförer. Månaden efter denna uppmärksammade händelse lyckades man i och ta 45 rattfulla lastbilschaufförer alltså på en månad i bara de här två kommunerna. Det visar ju på att det här är väldigt angeläget. Man kan ju också gå före. Lagstiftning är ett verksamt medel som vi tar till i när vi vill uppnå mål, men i det delbetänkande som ska läggas fram före slutbetänkandet med lagförslag handlar det om hur man ska få användningen av alkolås att bli så stor som möjligt innan lagkravet kommer. Då kan man som upphandlare gå före. Vissa länstrafikbolag är framsynta i sin upphandling medan andra ännu inte har insett att den gång till exempel en skolbuss råkar illa ut därför att chauffören inte har varit nykter har man som upphandlare ett ansvar även för den transporten. Därför vill jag från denna talarstol uppmana såväl Skånetrafiken som alla andra länstrafikbolag att ställa krav på alkolås i sin upphandling . Ingenting hindrar dem att göra det. Det finns många inom yrkestrafiken som vill gå före och göra det, och det ska vi uppmuntra och visa fram som goda exempel. Bilbälten är givetvis också ytterligt verksamt för att förhindra att människor omkommer i trafiken. Där är det framför allt yrkestrafiken men också många unga män som måste upplysas. Kontrollen måste också bli bättre, så att detta inte saknas i sammanhanget utan att man efterlever de regler som finns. En överflyttning av gods från väg till spår och vattenburen väg är också ett verksamt medel för att minska olyckorna i trafiken. Man måste hitta mer effektiva kombinationer av de olika transportslagen än vad som är fallet . Det juridiska systemet har nämnts tidigare. Självklart måste lagarna och sanktionerna återspegla hur allvarligt vi i den här kammaren ser på trafikolyckorna. Så är inte fallet , utan här krävs en ordentlig ambitionshöjning. Bättre utbildning av dem som ska ta körkort är givetvis också ett verksamt medel. Jag välkomnar särskilt den riskutbildning som man behöver både som handledare och som blivande körkortsinnehavare. Det gäller att den blir så effektiv som möjligt. Jag tycker att det är mycket betänksamt om man ska blanda ihop den med halkkörningen. Som gymnasielärare vet jag att halkkörningen är en upplevelse i sig, så de dagar då man har haft möjlighet att prova detta på bana så är man inte så mottaglig för annan undervisning. Frivilligorganisationernas opinionsarbete är mycket viktigt för att vi ska nå det här. Från riksdag och regering kan vi påverka genom lagar, skatter och annat, men det handlar till syvende och sist om attityder och att enskilda förstår hur viktigt det här är. Där är såväl NTF som MHF och många andra organisationer ett verkningsfullt redskap. Jag hoppas att ni noterar det vi skriver i betänkandet om hur vi ser på deras uppgift i sammanhanget. Vägutbyggnader, däremot nu har jag räknat upp åtta åtgärder är, frånsett rondeller och mittvajrar, inte särskilt kostnadseffektiva åtgärder om det är nollvisionen som ska nås. Det hoppas jag få diskutera vidare i det här sammanhanget. 14 () replik: talar ju väl om trafiksäkerhet, nollvisionen och så vidare, men är ju delaktigt i den politik som regeringen för på det här området och därmed medansvarigt för att vi med all sannolikhet inte kommer att klara ens delmålet för nollvisionen, nämligen högst 270 döda 2007. Det lät nästan som en ursäkt när sade att när man fastställde nollvisionsmålet hade man inte tänkt på att trafikvolymen skulle öka. Jag har inte någonstans kunnat se den reservationen när det gäller dokumentationen kring nollvisionen. Det har väl alla kunnat begripa och se att trafikvolymen ökar år ? Det måste man rimligen också ha varit medveten om när man fastställde nollvisionen. Jag tycker inte att det kan vara en reservation som är giltig i det här sammanhanget. Trafiken ökar, men vi ska ändå klara nollvisionen. Det måste vara utmaningen. Slutligen pratar väl om kollektivtrafiken. har ju nu varit med om att lägga på Rikstrafiken nya uppgifter med följd att Rikstrafiken tvingas dra ned på pengarna till kollektivtrafiken runtom i landet, vilket innebär att buss- och tågtrafik får omprövas och kollektivtrafiken försämras. Hur kan vara med på den här ordningen, att prata väl om kollektivtrafiken som en del i trafiksäkerhetsarbetet som ni medverkar till att Rikstrafiken rustar ned kollektivtrafiken runtom i landet på grund av att det fattas pengar? 15 () replik: När det gäller vägtrafikökningen tror jag nog inte att kan ha undgått att i de motioner som vi har lämnat här i från har vi angripit denna och sagt att det borde vara en mycket rimligare fördelning mellan de olika transportslagen och mellan biltrafik och gång- och cykeltrafik. Vi har verkat för framför allt ekonomiska styrmedel som skulle göra för troligt att så blir fallet. Där känner jag mig inte på något sätt mer ansvarig än någon annan. Om man ska kunna göra något åt trafikdöden så måste man förstå orsakssammanhangen. Annars kan man inte angripa det som är väsentligt. När det gäller kollektivtrafiken och Rikstrafiken vill jag påtala att inte ingår i regeringen. Vi har ett samarbete kring propositioner och budgetar med regeringen, ett samarbete som jag tycker fungerar ganska bra. Men har inte deltagit i besluten om Rikstrafiken, utan jag skulle vilja påstå att vi rätt så kraftfullt har protesterat mot dem, dels i en artikel i i går, dels i en artikel i , där vi förordar en annan fördelning mellan kollektivtrafik och flyg i Rikstrafikens uppdrag. Jag skulle vilja uppmana att läsa den artikeln och sedan återkomma om du finner något anmärkningsvärt i det sammanhanget. 16 () replik: Jag tycker att inlägg illustrerar talesättet om att både äta kakan och ha den kvar. Vi röstade så sent som i går i den här kammaren om finansutskottets och regeringens budgetramar, och om jag inte minns fel röstade med regeringen och tar därmed ställning för de budgetramar som nu ställer sig bakom. Att ni sedan skriver debattartiklar och har avvikande synpunkter är en annan sak. Men ni röstade de facto för den budget som innebär att Rikstrafiken inte klarar sina åtaganden och tvingas rusta ned kollektivtrafiken, från Blekinge kustbana och kollektivtrafiken i i söder till flygtrafiken runtom i landet. Den blir sämre tack vare att Rikstrafiken inte kan upprätthålla sina ambitioner. Man har sagt väldigt tydligt att man nu inte sparar där det är klokt och bra att spara, utan man sparar på de områden där det går att spara på grund av avtalssituationen. Det är väldigt olyckligt att det blir så här, och det är inte ett stöd för en långsiktigt bra kollektivtrafik. 17 () replik: När det gäller hur allvarlig situationen för Rikstrafiken är delar jag den uppfattning som ger uttryck för här. Vi verkade i budgetförhandlingarna för 30 miljoner ytterligare till Rikstrafiken, motiverat av att man inte skulle behöva sänka ambitionerna på det viset när det gäller uppköp av tåg och buss. Sedan är det regeringen som i sitt regleringsbrev och sina beslut inom ramen för Rikstrafikens uppgift bestämmer hur fördelningen sker mellan de olika transportslagen. är det här något som återkommer, dels i regleringsbreven , dels i den transportpolitiska proposition som ska lämnas till . Här får vi ha ett konstruktivt samtal om vad som är en bra mix för att nå samtliga de transportpolitiska mål som har inrättat. 18 (): Den här propositionen är ju en samarbetsproposition mellan Socialdemokraterna, . Förvisso är trafiksäkerheten en viktig fråga, men tyvärr är det ju så att den inte riktigt röner den uppmärksamhet och det engagemang ute i samhället som den borde. Om de här människorna hade omkommit vid ett enda tillfälle, vad tror ni hade hänt då? Då hade det ropats på åtgärder, och då hade man också varit beredd att acceptera åtgärder som vi tyvärr kanske har svårt att få gehör för på det sätt som vi skulle vilja. Man brukar säga så här: Om alla följde de lagar och regler som gäller så skulle vi uppnå etappmålet 2007, det vill säga vi skulle spara väldigt många liv. Om folk använde bilbältet, om folk följde hastighetsgränserna och om folk var nyktra när de körde bil så skulle det här inte vara något problem. Så enkelt är det. Men vilka åtgärder krävs då för att komma dit? När det gäller hastigheter och bilbältesanvändning krävs det naturligtvis kontroller. Det krävs, , också ett ägaransvar för att vi ska kunna genomföra dessa kontroller för att den automatiska hastighetskontrollen ska fungera. Vi behöver fortsätta arbetet med . Vi behöver ha en acceptans ute i samhället för ökade poliskontroller. Vi behöver ha fler fartkontroller och inte bara på vissa ställen, som tycker att det ska vara. Vi behöver ha mycket mer av detta. Men det är naturligtvis inte alltid uppskattat av folk som kör på vägarna. Det borde vara det, men så är det inte. När det gäller alkoholen behöver vi gå vidare också med fler poliskontroller. Vi behöver införa alkolåsen, som det har talats om tidigare, så fort det går med prioritet på de tunga fordonen och fordon som kör farligt gods. Vi har dessutom ytterligare en fråga som har uppmärksammats , och den gäller tröttheten, nämligen att människor inte respekterar behovet av vila. När det gäller yrkestrafiken har vi lagstiftning. Men när det gäller privatpersoner är det upp till oss alla att fundera över att vi tar den vila som vi behöver. Det har visat sig att många fler olyckor än vi trodde berodde på trötthet. Det är ytterligare en faktor. Det som behövs är övervakning men framför allt utbildning och ändrade attityder. Det är här som förslagen till ändrad körkortsutbildning kommer in. Den riskutbildning som föreslås tas in i körkortsutbildningen tror jag är väldigt viktig. Den skulle, rätt gjord, kunna påverka attityderna hos körkortsaspiranter. Vi skulle genom handledarutbildningen också kunna förstärka den här attitydpåverkan. Jag tror att det är väldigt viktiga åtgärder. En annan fråga som har tagits upp i flera inlägg är trafikutvecklingen. Som sade har det skett en ökning av den tunga trafiken . Då kan man fundera på vad det är för ökning vi har. Det var någon som berättade en historia för mig om en bordsvattentillverkare här i som tillverkar flaskorna här. Sedan transporteras flaskorna med lastbil till för någon form av ytbehandling, etsning eller liknande. Sedan transporteras flaskorna tillbaka till och fylls med vatten för att sedan transporteras till användarna för att drickas ur. Men kära vänner, är detta nödvändiga transporter? Jag skulle vilja hävda att en del transporter på de svenska vägarna inte är nödvändiga för svensk industris verksamhet eller utveckling utan skulle kunna hanteras på ett annat sätt. Då kommer jag till prisfrågan. Varför gör man så här? Det är naturligtvis billigare att göra detta i än i . Då kommer vi fram till prisutvecklingen på dessa transporter som måste vara annorlunda, och vi måste få en marginalprissättning som motsvarar den påverkan man har. Jag skulle också vilja vara lite självkritisk. Vi hade ett forskningsseminarium . Och det som jag nu saknar i detta perspektiv och i detta betänkande är en forskningsinriktning, hur vi vill att forskningen inom trafiksäkerhetsområdet egentligen ska gå vidare. Det borde vi ha tagit upp och behandlat i detta betänkande. Det borde ha varit en del av den politiska inriktningen. Slutligen vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 19 Statsrådet (): Jag vill börja med att tacka och för det samarbete som vi har haft när vi har arbetat med propositionen. Jag har uppskattat de konstruktiva samtal som vi har fört och också den goda stämning som vi har. Jag vill också understryka det som sade i sin inledning, nämligen att trafiksäkerhetsfrågorna verkligen spänner över alla partier, och jag uppskattar också det eftersom jag är övertygad om att breda lösningar kan bädda för att vi också når framgång. Vi rör oss alla ute i trafiken. Vi cyklar, och vi går. Vi tar bilen eller bussen till arbetet, till dagis, till affären eller när vi ska hälsa på släkt och vänner. Att vistas i trafiken är en del av vår vardag, och det är en självklar önskan hos oss alla att ingen av våra nära och kära ska råka illa ut i trafiken. Och bakom en så ofta uttalad fras som Kör försiktigt! döljer sig en oro för att något ska hända våra vänner eller anhöriga när de rör sig i trafiken. På samma sätt som vi månar om dem som står oss nära, månar vi också om alla andra som rör sig i trafiken, och det är det som är syftet med nollvisionen att ingen ska behöva dödas eller skadas svårt i trafiken. Då finns ingen annan acceptabel siffra än noll. Som ett delmål till 2007 har slagit fast att dödstalet inte får överskrida 270 personer. Och trots att det är 270 kvinnor och män för många är det ändå ett tufft och utmanande delmål för oss. Framför allt inger det ett stort ansvar, ett ansvar som vi alla delar och ett ansvar som vi alla måste ta. Mycket har gjorts för att öka trafiksäkerheten under . Promillegränserna har sänkts, straffskalorna har skärpts, och en nollgräns för narkotika i trafiken har införts. Också infrastrukturen har utvecklats och blivit säkrare. Över vajerräcken har byggts. Separeringen av bilar, cyklister och fotgängare i tätbebyggda områden har ökat. Och vi har fått fler cirkulationsplatser. Den tekniska utvecklingen i bilarna går ständigt framåt. Dessutom ökar antalet alkoholutandningsprov som polisen genomför. Det innebär att fler påverkade förare kan upptäckas och dömas. är ett av världens trafiksäkraste länder. Vårt trafiksäkerhetsarbete har studerats av andra länder. Och inom Europeiska unionen visar man ett stort intresse för det arbete som vi har gjort och som vi gör. Det ska vi givetvis vara stolta över. Men vi kan inte vara nöjda därför att nollvisionen säger oss att det som vi har åstadkommit inte räcker. Därför fortsätter vi nu satsningen på säkerhetshöjande väginvesteringar. I infrastrukturplanerna som regeringen fastställde öronmärktes för trafiksäkerhetssatsningar, bland annat för fortsatt utbyggnad av mittseparerade trefiliga vägar. Men att vi trafikanter blir bättre på att följa trafikreglerna är ändå helt avgörande, därför att om alla kör nyktra, följer hastighetsreglerna och använder bilbälte skulle vi redan nu klara etappmålet att halvera antalet omkomna. Regeringen har tillsammans med och de gröna enats om inriktningen på det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. Vårt fokus riktas mot att dämpa hastigheterna, att bekämpa alkoholen i trafiken, att stimulera teknikutvecklingen och att säkerhetsanpassa fordonsparken. Vi ser att alkoholkonsumtionen ökar i vårt samhälle , och det märks också i trafiken. kör 15 000 förare alkoholpåverkade på våra vägar. Nästan var tredje förare som omkommer i trafiken är alkoholpåverkad. Och av dem som misstänks för rattfylleri är nio av tio män. För att förhindra att onyktra förare ska komma ut i trafiken vill regeringen införa krav på alkolås i alla nya bilar och i bussar och i andra tunga fordon. Har föraren druckit alkohol ska han eller hon inte kunna starta bilen och därmed riskera både sitt eget men också andras liv. Därför har vi också utsett till utredare för att förbereda ett införande av ett alkolås. Inte minst krävs det att vi arbetar aktivt med dessa frågor inom EU för att lyckas få igenom ett sådant krav. Vi vet också att unga förare oftare än äldre förare är inblandade i olyckor som orsakas av alkohol. Så många som tre av fyra unga förare som omkommer i singelolyckor är alkoholpåverkade. Och för att nå ut till fler unga förare med kunskap om risker med alkohol och med andra droger i trafiken föreslår regeringen nu en obligatorisk utbildning för privata handledare och körkortstagare inför deras övningskörning. Avsikten med den är att ta upp attitydfrågor kring riskbeteenden i trafiken, men också att ge stöd och hjälp att lägga upp körkortsutbildningen på ett bättre sätt. Det andra viktiga insatsområdet är hastigheterna. Det är nödvändigt att vi får en acceptans och en regelefterlevnad för de olika hastighetsgränser som gäller på våra vägar. En viktig åtgärd som lyfts fram i propositionen är de automatiska hastighetskamerorna. Vi vet att kamerorna är ett erkänt och effektivt verktyg för att få ned hastigheterna till tillåtna nivåer. satsas ytterligare resurser för att öka antalet hastighetskameror. kommer vi att få mer än en fördubbling av antalet kameror som vi också moderniserar tekniken och digitaliserar dem. Jag vill också ta upp det uppdrag som ska gå till , att ta fram en strategi för att ett nytt hastighetsgränssystem ska anpassas efter nollvisionen, men också efter vårt mål om regional utveckling och vårt miljömål. Det är min förhoppning att vi ska hitta en bra avvägning för hastighetsgränserna så att vi får en större acceptans bland trafikanterna för hastighetsgränser och på så sätt också öka trafiksäkerheten. är ett modernt och högteknologiskt land. Svensk fordonsindustri har ett gott rykte när det gäller höga trafiksäkerhetsegenskaper. Det ska vi utnyttja och fortsätta att utveckla. Regeringen fäster nu stor vikt vid en fortsatt utveckling av intelligenta förarstödssystem som förbättrar förarens körförutsättningar. En teknik är exempelvis som hjälper föraren att hålla hastigheten. En annan teknik som är under utveckling är ett system som ska känna av när förarens koncentrationsförmåga blir sämre, om man signalerar till exempel trötthet och riskerar att somna och bli en farlig bilförare. Vi följer teknikutvecklingen noga och vi bidrar också aktivt till att stimulera nya tekniker genom att bland annat avsätta till forskningsprogrammet . Samhället kan också aktivt bidra med att skapa bättre marknadsförutsättningar för ny teknik. Ett exempel på det är att vi i det offentliga inför kvalitetssäkringssystem i både de egna och de upphandlade transporterna. Ett annat viktigt verktyg finns hos oss som enskilda konsumenter, både hos konsumenter som enskilda individer och hos konsumenter som organisationer och företag. Om vi efterfrågar trafiksäkra fordon ökar också trycket på teknikutvecklingen. Konsumentprogram som Euro NCAP, där är medlem, är ett sätt att skapa en marknad med ett tydligt konsumentfokus. I propositionen betonar vi att en teknik som ska ingå i Euro NCAP:s poängsystem, precis som bältespåminnaren gör . I propositionen Fortsatt arbete för en säker vägtrafik lägger regeringen fram en rad förslag till åtgärder för att öka trafiksäkerheten, alltifrån krav på alkolås till obligatorisk utbildning för privatister. Vi trycker också på behovet av att arbeta aktivt med trafiksäkerhetsfrågorna inom den europeiska unionen. Men om vi ska klara nollvisionen och vårt delmål 2007 handlar det ändå ytterst om värderingar, värderingar hos var och en av oss som befinner oss ute i trafiken. Det handlar om att alkohol, droger och trafik aldrig hör ihop. Det handlar om att vi ska använda bilbälte, om att vi ska undvika att köra när vi är trötta och om att vi ska ha en stor respekt för hastigheter. Det finns många goda krafter i vårt land som arbetar för trafiksäkerhet, både kommuner och många ideella organisationer och folkrörelser. Engagerat och enträget fortsätter vi nu det arbetet. Tillsammans har vi både höga ambitioner och hög kompetens för att driva trafiksäkerhetsarbetet framåt. 20 () replik: Det är lätt att instämma i allt väsentligt i det som statsrådet här har sagt om trafiksäkerheten. Men jag skulle vilja ha svar på tre frågor. Jag betonade i mitt inledningsanförande och var också inne på det att vi egentligen borde komplettera trafiksäkerhetsmålet så att också trafikens föroreningar och deras negativa effekt på vår hälsa beaktas. Hur ser man på det från regeringens sida? Är ni beredda att vara med på en sådan komplettering av trafiksäkerhetsmålen? Lika många dödas ju av föroreningar i trafiken som i de fysiska olyckorna. Det var den ena frågan. Den andra frågan handlar om signaler och de som bryter mot trafikreglerna och kör onyktra. Bötesbeloppet för att köra utan bilbälte har devalverats ungefär till hälften jämfört vad det kostade när bötesstraffet infördes. Det är likadant med rattfylleri. I TV visades ett inslag som illustrerade hur domstolarna konsekvent tillämpar nedre delen i straffskalan när man dömer i rattfyllerimål. Hur ser regeringen på de signaler som man därmed sänder till allmänheten? Slutligen vill jag ta upp Rikstrafiken och kollektivtrafiken. Vi är överens om att kollektivtrafiken har en viktig roll om man ska stärka trafiksäkerheten. Men regeringen och dess samarbetspartier sänker i praktiken anslaget till Rikstrafiken i förhållande till de uppgifter som den har. Därmed rustar man ned kollektivtrafiken på område efter område. Det gäller tåg, flygtrafik och bussar. Det är ett dubbelt budskap som inte går att begripa för människor runtom i landet. 21 Statsrådet () replik: Jag tycker också att det viktigt att vi understryker att den forskning som görs om fordonstekniken också ska ha en tydlig inriktning mot både säkerhet och miljöperspektivet. I det uppdrag som har för de är detta också väldigt tydligt inskrivet. Jag tror att vi har underskattat det här tidigare. Vi kunde ha gjort mera. Men ingår också miljöperspektivet som ett tydligt uppdrag, att koppla det till fordonstekniken och säkerheten. Därmed bidrar också detta till trafiksäkerhetsarbetet. Böterna för att inte använda bilbälte var ett av de bötesbelopp som vi höjde tidigare. Men jag håller med . Vi höjde bara några enstaka bötesbelopp. Jag tycker att det är fel signal att inte höja också de andra. Bötesnivån ligger kvar , och det innebär att det har skett en devalvering. Det sänder också ut politiska signaler. pågår det en översyn av både rattfylleri och sjöfylleri som har startat. I det uppdraget ingår det att föreslå hur mycket vi ska höja böterna generellt. Jag är oerhört angelägen om att man kommer fram i det arbetet. Straffskalorna berör många olika brott som man kan bli dömd för. Därför hänger bötesbeloppen kopplade till trafiksäkerhetsbrott ihop med en rad andra brott som ses över.