prot · GR09124 · 2004-05-28 00:00:00 — Den omställning som vi är överens om inkluderar en omställning från de storskaliga men också sårbara system som vi har byggt upp i det här landet. En stor del av det här systemet består av den ändliga kärnkraften. Låt oss en gång för alla vara överens om och slå fast att kärnkraften är en ändlig energikälla. Den kan därtill vara ytterst skadlig för vår hälsa och på ett mycket påtagligt sätt påverka miljön i en stor omgivning om någonting händer. Vi tycker att vi måste ställa om detta system till ett system som blir mindre miljöpåverkande, mindre miljöförstörande och som därtill minimerar riskerna för miljö, hälsa och klimat. Vad är det då vi har att erbjuda? Jag vill bara nämna tre av det batteri av saker som ny teknik kan bjuda. En resurs som är dåligt utnyttjad så här långt i är vindkraften. En annan resurs är biobränslena och en tredje är solenergin. Vi har många projekt på gång i vårt land på de här tre områdena, för att bara nämna dem. Jag är övertygad om att vi inom närtid kommer att kommersialisera dem inom vårt land, till gagn för vår industri, förutom att det blir till gagn för vår miljö. Ett instrument som i det här sammanhanget är viktigt är introduktionen av det elcertifikatssystem som vi har beslutat om i den här kammaren. Allra sist en uppmaning till . Ni är inte trovärdiga med ert älskande av kärnkraften. Kärnkraften är ändlig. Den kan vara hälsovådlig. Den kan vara starkt miljöpåverkande. Ta er samman! Anslut er till en förnuftig energiomställning! 7 (): har mest kärnkraft per capita i världen. kommer strax efter, och sedan kommer ingenting. Men har mest kärnkraft per capita i världen, per person. Det tycker är för lite. ledning är, som vi alla vet, flitiga läsare av opinionsundersökningar. Sådana uppges visa att svenska folket nu gillar kärnkraft. Det är, tror jag, just därför har begärt denna debatt. Man tror att det finns en opinion att fria till. I alla fall är kampanj för kärnkraften inte grundad på någon analys av kärnkraften i verkligheten. Faktabasen för denna kampanj är vad kallar för en rapport. Den finns på deras hemsida. Det är fort gjort. Den består av drygt tre sidor text utan en enda källhänvisning, men desto fler recirkulerade påståenden. Till exempel: riksdag har antagit minst fyra beslut som är oförenliga: 1) kärnkraften skall avvecklas, 2) de orörda älvarna får inte byggas ut, 3) koldioxidutsläppen skall begränsas och 4) den ekonomiska tillväxten i skall öka. Alla dessa beslut fattades . Vad har hänt ? Älvarna är orörda, koldioxidutsläppen har minskat väsentligt, den ekonomiska tillväxten har varit avsevärd och en reaktor är avvecklad. Besluten var alltså inte oförenliga. Industrins lobbyister sade då att besluten var oförenliga. Folket kanske tror att de är oförenliga eftersom alla säger så. Ni i vet att det inte är sant. Men ni säger det ändå. anser att valet står mellan kärnkraft och fossil kraft. Enligt rapporten på grund av att den tekniska utvecklingen inte på något avgörande sätt lett till att elproduktion kan ske med sol eller vind i någon större skala. Vad är då stor skala? I producerar vindkraften . producerade och ett bra år. Den tyska vindkraften motsvarar i alla fall sex barsebäcksreaktorer. är mindre till ytan än , och eftersom det är mycket mer tätbefolkat är det svårare att finna bra vindlägen. Dessutom blåser det mindre i än i . Trots detta har 50 gånger fler vindkraftverk än . har inte ens hunnit i fatt vindkraft . må ogilla vindkraft, men den finns. må också ogilla biobränslen, men faktum är att de finns och kan användas för att producera el. fick vi el från biobränslen, motsvarande en medelstor reaktor. Det skulle kunna vara mycket mer om det fanns en marknad. Men den marknaden finns inte eftersom världens största kärnkraftsprogram står i vägen. Det tredje koldioxidfria alternativet till kärnkraft är att spara el. Det kan inte vara helt omöjligt eftersom det händer. har elförbrukningen minskat med , en medelstor reaktor. Men det året hade 2,6 gånger högre elförbrukning än resten av EU:s 15 medlemsländer. Det berodde inte på att vi har industri, för det har de i de andra länderna också. Dessutom står industrin inte för mer än en tredjedel av elförbrukningen. Den höga svenska elförbrukningen beror inte heller på att det är kallt i . I andra länder använder man inte el för att värma upp hus i tillnärmelsevis samma utsträckning som här. Det är heller inte så stor skillnad mellan uppvärmningsbehovet i eller och eller . Det som utmärker är slöseri med el. Det går alltså utmärkt att avveckla kärnkraft utan att öka koldioxidutsläppen. I andra länder är elproduktionen en stor källa till koldioxid. Så är det inte i , och så ska det inte bli. Jag förutsätter att regeringen kommer att stoppa planer på att köra i gång oljekraftverket i och att spelreglerna utformas så att fossil gaskraft inte kommer att konkurrera ut biobränslen. Om man vill minska koldioxidutsläppen måste man däremot se till andra områden. Om vore seriöst skulle man inte bara tala om hotet mot klimatet när det handlar om kärnkraft. Men ni har antagligen inte läst några opinionsundersökningar som säger att folk vill ha fler hastighetskontroller på vägarna eller högre bensinpriser. Inte heller har vi hört något om hur ni tycker att industrin eller jordbruket ska minska sina utsläpp. Det finns inga snabba opinionspoäng där heller. Det är inte heller säkert att ni kommer att vinna poäng på att kräva mer kärnkraft. Opinionsundersökningar är vanskliga att tyda. Men nog ska ni bli ihågkomna för att kräva ännu mer kärnkraft i världens kärnkraftstätaste land. 8 Näringsminister (): Så länge jag har sysslat med politik och varit politiskt aktiv har frågan om kärnkraften och energipolitiken varit en starkt känsloladdad fråga, en starkt politiserad fråga, med uppskruvade känslor, starkt engagemang, hårda motsättningar och konflikter i denna kammare. Första valrörelsen jag deltog aktivt i var 1976. Kärnkraften stod i centrum. De borgerliga vann valet. Det stundade regeringsförhandlingar. Frågan om kärnkraften var olöst. Jag gissar att många av oss har läst den fantastiska boken om hur koalitionsförhandlingen gick till, skriven av , Kompromissernas koalition. Läs den en gång till, ni som har läst den. Läs den, ni som inte har läst den. Den är en påminnelse om vilken oreda som den här frågan kan ställa till med i politiken när olyckan är framme. Påminn er hur företrädare stod framför spegeln och övade raseriutbrott. Han hade märkt att högerledaren fick utdelning på sina raseriutbrott inför förhandlingsledaren . Allt detta handlade om denna fråga. Fyra regeringar när man fick chansen . Viljan att hålla ihop var så otroligt stark, men det här var ändå starkare. Det här är för mig bilden av vilken oreda denna fråga kan ställa till med, vilken oreda den kan ställa till med för industrin, som är så viktig för , för tillväxten och jobben. Vi har en möjlighet, en chans, att göra upp frågan över blockgränserna, över gränsen gentemot näringslivet, kraftindustrin och den energikrävande industrin på ett sätt som säkerställer långsiktighet och förutsägbarhet. Det förutsätter att man är beredd att kompromissa. Om alla ska få allt går det inte att komma samman. Då fortsätter var och en att sitta på sin kant. Det förutsätter kompromissvilja hos alla oss som prioriterar långsiktighet, förutsägbarhet, ordning och reda i denna för folk, för miljö, för näringsliv, så viktiga fråga. Jag är glad över att vi har kommit långt i frågan. Men vi är inte framme, och vi är inte i mål. Jag har hört flera talare beskriva hur man bejakar synsättet att vi behöver kompromisser och samsyn. Någon uttryckte det som jag tycker är naturligast, nämligen att om man ska ha en bred kompromiss som står sig måste den ligga någonstans i mitten. Den måste vara förankrad på båda sidor om den politiska blockgränsen, men den måste också innehålla stöd från människor som är oroliga för kärnkraftens risker och också ha respekt och uppslutning från dem som är oroliga för det omvända, att energipolitiska problem leder till arbetslöshet och omöjlighet att investera och så vidare. Kan man samla de olika intressena kring någon kompromiss är otroligt mycket vunnet för framtid. och har gett uttryck för, på ett sätt som jag inte hört förut, en syn som låter ganska likt detta, även om den, åtminstone för , var kombinerad med en aggressivitet och kompromisslöshet i sakfrågan. Man gjuter fast plintar långt ned i marken kring den egna politiken som man säger att det kräver kompromissande kring en politik som utformas av ett litet parti som vinglar kring 4-procentsgränsen. Det är ett kompromissande i ordets verkliga mening som vi måste ha. Vi måste ge och ta och ge upp en del gamla egna käpphästar. Det är min mening. Därför vill jag gärna få ett klarläggande från och . Vad tycker ni om förslag att bygga ut kärnkraften? Tar ni avstånd från det förslaget eller har ni ungefär samma syn som ? Det är oerhört viktigt att förstå för den kommande diskussionen om fortsatt samarbete. Jag skulle också vilja prata en del om koldioxidutsläppen och klimatfrågorna. Men jag får spara en del av det till min nästa replik. Jag vill bara kort säga att inte har något att skämmas för i klimatpolitiken. behöver inte skämmas för utveckling. har vi minskat våra utsläpp av växthusgaser , trots en mycket kraftig ökning av produktionen och levnadsstandarden i . Jag ska återkomma mer till det om . 9 PER (): Vi har en chans att antingen bedriva en konstruktiv debatt eller ännu ett verbalt råkurr där vi gjuter fast oss i marken och håller våra positioner och håller garden högt. Det här är en för viktig fråga för ännu ett verbalt råkurr. Det är möjligt att jag lyssnar på debatten med utgångspunkt i den optimist jag är. Det finns fyra ståndpunkter representerade. Den första handlar om att stänga allt bums eller åtminstone så fort det bara går. Den andra modellen är den tyska modellen den jag har kallat förtidspensionering. Den tredje är den där jag och tydligt har sagt att vi ska använda gjorda investeringar och se till att reaktorerna får fasas ut i den takt som de kan med tanke på investeringar och med tuffa krav på säkerhet. Sedan är det den fjärde lösningen, som näringsministern var intresserad av att höra ståndpunkt om, nämligen att bygga nytt. Det är en orealistisk ståndpunkt. Det är ekonomiskt inte lönsamt. Framför allt, vilket är en del av ekonomin, är de politiska riskerna att bygga kärnkraft i helt oacceptabelt höga. De som är aktörer i är paneuropeiska. Om de vill bygga ett kärnkraftverk kommer de inte att göra det i där det finns ganska många partier som vill avveckla kärnkraften. Investeringarna kommer att göras i länder där det finns en mer politiskt positiv inställning till kärnkraften. linje kommer inte att bli realistisk förrän Socialdemokraterna byter ståndpunkt i frågan. Då skulle den politiska risken minska så pass mycket att det möjligtvis skulle vara ekonomiskt lönsamt. Men det är många som säger att det inte är ekonomiskt lönsamt även om de politiska riskerna tas bort. Jag överlåter till industrin att bestämma vad som är ekonomiskt eller inte ekonomiskt. kallade ja, man kanske inte ska kalla den för linje 2 den tyska modellen, förtidspensioneringen, för en mycket radikal energiomställning. När jag satte mig och tittade på kärnkraftverken och såg när de i tiden ska läggas ned deras livslängd är satt till lär det vara sagt i förhandlingarna kommer det att vara precis i tiden när vi går från att vara 3 ½ miljoner människor som antingen är eller , det vill säga som inte är i arbetskraften, till drygt 4 ½ miljoner. Precis när vi ska pensionera fyrtiotalisterna ska vi stänga sex stycken reaktorer byggda . Är det verkligen klokt? 10 (): Det har sagts att det går att avveckla kärnkraften utan att öka koldioxidutsläppen, att det finns bättre lösningar. Motfrågan blir: Men varför gör ni inte det då? och har sagt att sedan 19881990 har koldioxidutsläppen minskat något. Ja, men ökar de. Varför ökar de? säger: Jag förutsätter att regeringen inte ger tillstånd till det nya oljekraftverket i . Vad kommer ni att säga om gaskraftverket i ? Vad säger ni om den ökade användningen av ? Det är ju detta som är realiteterna, och har inte tid i sitt andra inlägg att tala om klimatproblemen. Men det som är den stora utmaningen är ju att ta vårt globala ansvar. Det sades här att är det land som använder mest kärnkraft per capita. Ja, men av länder är vi mycket riktigt också det land som släpper ut minst koldioxid per capita för energiproduktion. Men det är tydligen för lite för , för i praktiken medverkar till att kraftigt öka den andelen. Skulle all kärnkraft läggas ned, vilket är ståndpunkt och vilket man vill driva igenom så snabbt som möjligt, då skulle den realistiska och sannolika effekten bli att koldioxidutsläppen från ökar . har ingenting att skämmas för, säger . Men visst har vi det. Det är ju hur pinsamt som helst att vi mitt i Kyotoprocessen inte hör till dem som hjälper till utan bromsar och måste skicka in till kommissionen i att, tyvärr, vi klarar inte den kollektiva ansatsen utan vi måste öka våra utsläpp. Det är klart att vi ska skämmas. Det är klart att det är pinsamt. har gjort mycket för att minska koldioxidutsläppen. Vi var i hög grad pådrivare för systemet med utsläppsrätter i , och vi vill gå tuffare fram i . Vi har ju kämpat tillsammans med för överstatliga beslut i EU för att också få miljöavgifter på den typen av utsläpp. Vi har också agerat till exempel för att med avgifter få ned jordbrukets miljöskadliga utsläpp det ställdes en fråga om det här så det är vi naturligtvis redo till. Vi är också mycket intresserade av att få fram förnybar energi som bioenergi, som jag tycker att man i större utsträckning kan räkna som förnybar. Vi är naturligtvis positiva till en effektivare energianvändning med vindkraft, motkraft och så vidare. Men det är också en skyldighet när man agerar på europeiskt plan för att minska koldioxidutsläppen att svara på frågan vad vi ska ha i stället. Då är sanningen att utan att vara beredda att använda kärnkraften längre än vad vi har tänkt oss kommer den ekvationen inte att fungera, och då har man inget bra svar. tycker jag att det bestående intrycket av den här debatten är att de som vill snabbavveckla kärnkraften inte har några svar på vad som ska komma i stället, utom ökade koldioxidutsläpp. 11 (): Jag tror att det mest frekventa ordet i talarstolen har varit långsiktigt. Jag tror att alla har haft det ordet med i sina anföranden. Då är frågan: Har den förda energipolitiken varit långsiktig? Därom har vi tydligen olika uppfattningar. Mitt svar är nej. Energipolitiken har varit ett enda hattande. Det senaste exemplet är kraftvärmen, som ju länge har straffbeskattats. Detta upphävdes vid nyår, men kom ett förslag med fördelning till utsläppsrätter som missgynnar kraftvärmen. Det har varit långbänkar. Det har varit snabba skatteförändringar. Detta tillsammans med årtalsexercisen kring kärnkraftens avveckling har skapat osäkerhet och omöjliggjort långsiktiga investeringar från såväl näringsliv som energibransch. Detta är olyckligt. Kan det bli mer långsiktigt? Ja, jag tycker att dagens debatt har öppnat upp för det. Jag tror att det finns en hyfsat stor samsyn i svensk energipolitik . Låt mig ta några av de punkter som jag tror att en majoritet av partierna är överens om. 1.Kärnkraften kan inte snabbavvecklas utan att det får negativa klimatkonsekvenser. Till och med sade på sin kongress att den inte går att snabbavveckla. 2.Naturgas kan ersätta kolkraft och oljekraft, men naturgas ska inte i första hand ersätta kärnkraften. Då kommer koldioxidutsläppen att öka markant. 3.Vi vill inte ersätta kärnkraften med kol- eller oljeimport. Det vore det absolut sämsta alternativet. Det tror jag att alla tycker. 4.Det är orimligt att svensk kärnkraft ska ersättas med kärnkraftsimport från annat land. 5.Vi kan spara en del energi i vårt land, framför allt på uppvärmningen. 6.Vi klarar inte att ersätta kärnkraften med förnybar energi, men vi vill sträva åt det hållet. Det här tror jag att vi är tämligen överens om oss, många av oss, inte alla. Ändå riskerar vi att få någonting som ingen av oss vill ha, nämligen en förtida avveckling, kol- och oljeimport, naturgas som ersätter kärnkraft och därmed ökar klimatutsläppen. Att bygga nya kärnkraftverk är inte vår politik, som svar på frågan. Med den här breda samsynen i botten, och med tre partier här som inte är med i nuvarande överenskommelse men som har öppnat upp för samtal, tycker jag att min förfrågan till näringsministern om en energipakt för miljö och tillväxt är berättigad och kräver ett lite mer konkret svar än det jag har fått. Det är ganska uppenbart, tycker jag, att de partier som samarbetar kring energifrågorna inte är alldeles bekväma med den nuvarande situationen. Det finns politiska låsningar, och är det att ta fram nyckeln och låsa upp dem. Tänk om den här riksdagsdebatten för en gångs skull kan bli något mer än bråkig retorik. Tänk om den i stället skulle kunna vara början på en konstruktiv dialog en dialog som synliggör alla alternativen, en dialog som tänker långsiktig nyproduktion med miljöhänsyn och ekonomi, en dialog som siktar på att vi blir nettoexportörer till i stället för att, som vi har varit , vara nettoimportör av kol- och oljeeldad kraft eller kärnkraft. Låt oss ge koldioxidfri el till ett kolsotigt . Låt oss bryta upp låsningarna. Det är näringslivsministern som har nyckeln. 12 (): Det sista som var inne på, en energipakt för miljö och utveckling, låter väldigt intressant. Jag må säga att jag inte tror att något av de tre partier som står bakom energipolitiken tycker illa om det sättet att uttrycka sig, tvärtom. Vi vill ha med flera som vill jobba åt det här hållet. Det finns fortfarande antagligen en och annan sak som skiljer, men hursomhelst är det bra att vi närmar oss varandra, och det är bra att kd ändå vill diskutera i de banorna. Jag nämnde utsläppshandeln förut, och någon annan har också gjort det. Det är ju faktiskt så, vill jag säga till , att det här systemet, som vi och övriga är väldigt inställda på att införa, stoppar koldioxidutsläppens ökning. Vi får alltså en balanserad situation där alla som vill börja producera och släppa ut koldioxid måste köpa rättigheter från systemet. Vi har alltså fått stopp för den ökning av CO2 i den handlande sektorn som pågår och i stället kunnat börja diskutera hur vi minskar den här andelen. Det gör att det inte går att säga att vi får ökade koldioxidutsläpp ifall man påbörjar en utfasning av våra elva ytterligare reaktorer, för vi måste klara de problemen på annat sätt. Jag vet att har varit negativt till certifikaten. Men då måste man väl nu i alla fall, , erkänna att certifikatssystemet gynnar biobränslen, vindkraft med mera och trycker undan de fossila bränslena. Det vore bra om nu ändå kan säga att det här fungerar bra och att det är ett system som vi ska utveckla och se till att fler länder ställer upp bakom. är ju på väg, men det behövs ännu fler länder för att ytterligare stärka certifikatssystemet. Det vore naturligtvis jättebra om och nu anammande detta. En fråga som ibland kommer upp och som jag ändå vill ha en lösning på, för den ingår väldigt mycket i energipolitiken, är att en del partier, kanske framför allt , brukar säga att vi måste sälja ut det statliga bolaget . På något lustigt sätt som inte jag har förstått skulle det vara bra för både energiomställning och företagande i vårt land. Då skulle jag ändå vilja ställa frågan, om har möjlighet att svara: Vem tror kommer att köpa det statliga bolaget ? Om man tror att det inte är vilket litet bolag som helst och att det inte heller blir någon direkt folkaktie utan att det måste vara några andra stora spelare som går in på marknaden undrar man: Skulle ett köp av från något av de konkurrerande bolagen på något sätt förbättra konkurrensen på elmarknaden? Är det inte i stället stor risk att vi får just det här stora tyska eller franska bolaget som också kommer att behärska den svenska elmarknaden? Det vore mycket intressant att få svar från . 13 (): Nyckelord för min del i det här sammanhanget är miljöteknik, miljöteknikutveckling. Jag är av den fasta övertygelsen att det i det här ordet finns stora möjligheter för på två områden. Dels är det att få fram produktionsmöjligheter för förnybar energi. Dels är det en möjlighet för att öka tillväxten, sysselsättningen, i vårt land. Jo, för detta är en av de mest snabbväxande marknaderna i världen. Världsmarknaden är redan stor på det här området. Men det är därtill en av de marknader som växer allra mest. Här har svensk industri en utomordentlig möjlighet. Vad gör då åt denna möjlighet? Jo, i sitt budgetalternativ raserar man möjligheten. Man näst intill halverar det statliga stödet till miljöteknikutveckling i sitt budgetalternativ. Man tar helt och hållet bort stödet till energiteknik. Man tar bort stödet till introduktionen av ny energiteknik. Man tar också bort det, i och för sig lilla, stöd som finns för marknadsintroduktion av vindkraft. Man tar dessutom bort den statliga garantin för det elcertifikatssystem som kammaren har beslutat om. Hur, , ska ni få fram den nya, förnybara energiproduktion som vårt land behöver, som världen behöver för att minimera de miljöskador som energiproduktionen för med sig ? Hur ska ni lösa det, , när ni i er alternativbudget inte ens orkar plocka fram några pengar till de här sakerna? Därtill vill även jag konstatera att har varit pådrivande, inom EU men också som nation, vad gäller att förverkliga den överenskommelse som slöts i Kyoto, det så kallade Kyotoprotokollet. Det kommer i vårt land, det är kammarens partier överens om, att introduceras en utsläppsrättshandel. Det tror jag är ett av de system som kommer att verka positivt och gynnsamt vad gäller att minimera klimatpåverkan bland annat beroende på energiproduktionen. Slutligen, herr talman, skulle jag vilja välkomna det initiativ som framför allt kristdemokraten har framfört i kammaren . Vi är öppna för att fler ansluter sig så att vi blir fler som står för långsiktigheten i svensk energiproduktion. 14 (): ledare talar om att vi har ökande koldioxidutsläpp i fast vi i själva verket har haft minskande koldioxidutsläpp . I sin lilla pamflett, som ska motivera en utbyggnad av kärnkraften, säger att om skulle ersätta kärnkraften med gas skulle koldioxidutsläppen ökas med om det skulle ske . Då förutsätter att inte en enda kilowattimme kan sparas och att inte en enda kilowattimme ersätts med biobränslen eller vindkraft. Den gasteknik som förutsätter för att få fram siffran måste vara . Med dagens teknik kan man ha mycket sparsammare utsläpp. Verkningsgraderna i är högre än så. Det är också ett djärvt antagande att ingen teknikförbättring kommer att ske . Den verkliga siffran om all kärnkraft ska ersättas med fossilgaskraftverk är mindre än hälften av dessa . Förutsättningen att ingen el kan sparas är egendomlig med tanke på att elförbrukningen har sjunkit med ca 2001. Det är också osannolikt att som har 2,6 gånger högre elförbrukning per person än resten av EU kan hålla den nivån. Ett mer rimligt antagande är att elförbrukningen minskar till dubbelt så mycket som resten av EU, det vill säga 2005. I så fall minskar ersättningsbehovet från till . Om biobränsleanvändningen ökar med 2 ½ terawattimmar , som var det betydligt mer än så, och det används i främst svartlutsförgasning i massaindustrin och i kraftvärme innebär det att tillförs till 2025. Om används för att ersätta elvärme, för att ersätta olja, kol och torv och för att producera el elimineras behovet av mer fossilgas. Kärnkraften kan ersättas utan ett enda gram ökande växthusgasutsläpp. Jag skulle också vilja hinna gå in lite grann på säkerheten som jag här har hört är så otroligt bra i . Det finns inget resonemang och inga källhänvisningar kring detta i pamflett. Man påstår att det är en ekonomisk livslängd . Att en reaktor kan hålla är troligt, men om det är ekonomiskt är ytterst tveksamt.