prot · GS0947 · 2004-12-09 00:00:00 — Jag tycker alltså att det vore intressant att pröva på detta med certifikat även i den här sektorn för att få fram förnybara drivmedel. Kanske skulle vi också pröva utsläppshandel på Europanivå för att även här fånga in denna bubbla. Det verkar något svårare, men det kanske är den vägen vi måste gå. gjorde vilda angrepp på . Jag måste ändå besvara det. Jag tycker inte att det är seriöst. Vi vet allihop att om ett företag, ett energibolag, ger sig in på den polska marknaden, och dessutom i östra , så lär det inte vara vattenkraft de pysslar med. I de här länderna är det kol i botten av all energiproduktion. Om ett företag som tar ansvaret och gör ett effektivt arbete för att få så effektiva anläggningar som möjligt, ska man då säga att de missköter sig? Möjligen kan man säga att de inte ska vara utanför gränser, men är de det. Jag tycker att de gör ett bra jobb, och man kan inte säga att de speciellt ska vara dem som går ifrån detta och gör något annat än att använda den kol som alltid har använts. Vi börjar se möjligheterna till ett robustare energisystem i , men faktiskt också lite grann på Europanivå. Då tänker jag mycket på utsläppshandel. Det behövs säkerligen bättre samverkan mellan politik, kraftindustri och vanlig industri. Jag hoppas att vi når dit. Det skulle vara jättebra, det har jag sagt förut, om även de borgerliga partierna ville vara med i det här arbetet på ett mer seriöst sätt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 217 (): Jag ska också vända mig till och välkomna henne till den här energidebatten. Låt mig gå rakt på sak. Denna årliga debatt kring energibetänkandet har tyvärr utformats till att bli en årlig upprepning av 20-åriga positioner i kärnkraftsfrågan. Det är synd men förståeligt då energidebatten i inneburit att allt fokus legat på kärnkraften. Därmed har debatten om framtida energisystem och deras miljöutmaningar undvikits. är det så att kärnkraften har en begränsad ekonomisk livslängd oavsett vad man tycker om tekniken i sig, dess brister och dess fördelar. Den dagen kommer, och den kommer närmare , då de svenska kärnkraftsreaktorerna behöver ersättas med ny kraft. Visionen om en ekologiskt uthållig elproduktion kommer dock att förbli en ganska suddig dröm om vi inte tacklar uppgiften här och . Vår stora uppgift inom politiken måste därför vara att på ett ansvarsfullt sätt fasa ut dessa reaktorer och på ett ansvarsfullt sätt ge förutsättningar för marknaden att fasa in mer och mer alternativa energikällor och därmed förnybar elproduktion. Varje svensk regering har att ta ansvar för de reaktorer som finns. Vi har nybyggnadsförbud. Vi vet att reaktorerna blir gamla och till slut för gamla. Detta får aldrig komma som en överraskning. Därför har också varje svensk regering att ta ansvar för att svenskt näringsliv har konkurrenskraftiga villkor även vad avser energikostnaderna. Varje svensk regering har också att ta sitt ansvar för det globala miljöarbetet och att arbeta offensivt för att finna långsiktigt hållbara energisystem. För att industrin ska känna sig trygg inför sina investeringsbehov förutsätts att de många partiernas ansvar tas. Vi vet att industrin aldrig kommer att genomföra nyinvesteringar om man inte vet vart energipolitiken tar vägen vid till exempel ett regeringsskifte. Vi vet att kraftindustrin säger: Vi har inte råd att leva med politisk osäkerhet. Det vet vi alla här i salen. Och jag vet att kraftindustrin förväntar sig att vi som politiska företrädare är tydliga i dessa deras frågor. Närmare hälften av elproduktion kommer från reaktorerna i , , och Forsmark. Alldeles självklart kan vi inte trycka på knappen , eller ens i övermorgon. Vi pratar sannolikt om decennier fram i tiden. Det kan låta långt, men i energisammanhang är det också långa tider vi har att prata om. Energisystem är otroligt långsiktiga system, och jag och vill inte hamna i en situation där vi står utan halva elproduktion som vi inte har några alternativ. Stängningen av är genomförd och den andra reaktorn är i planering för avstängning. Energiomställningen är påbörjad och ska fullföljas. Det är en viktig signal till marknaden. Investeringar i ny produktion kommer att underlättas när inriktningen ligger fast. Jag måste dock upprepa att jag och tror mycket på marknadslösningar och därför hade stora förväntningar på att vi tillsammans med kraftindustrin skulle ha hittat en ansvarsfull ansvarsfördelning av energiomställningen i stället för ett politiskt beslut om stängning av B2:an. Så blev det tyvärr inte. Det tycker jag är mycket tråkigt, och jag tar det som ett misslyckande. Men jag hoppas att inga dörrar är för evigt stängda. Teknikens hållbarhet och kärnkraftens miljöbelastning kan vi ha olika uppfattningar om. Men att en ersättning måste fram måste vi vara överens om. Det vore dumt att tro att kärnkraften kommer att vara i evinnerlighet, längre än någon annan produktionsindustri eller längre än någon annan teknik som varit modern. Skillnaden i det här fallet är att vi är väldigt beroende av just denna produktion. Därför kan vi inte lättvindigt hoppas på att omställningen löser sig själv. var frågor om leveranssäkerhet i fokus. har klimatfrågan och den säkerhetspolitiska aspekten tagit över rubrikerna inom energiområdet. Inom hela EU hörs oftare höjda röster för minskat importberoende från instabila regioner i vår närhet. För del vore det också önskvärt att stärka den inhemska energiproduktionen till exempel genom ökad biobränsleanvändning. Den förnybara energin finns redan. Vad som behövs är en markant större inbrytning på marknaden. har stora möjligheter att utöka användningen av kraftvärme för elproduktion. Våra väl utbyggda fjärrvärmenät är här en stor fördel. Jag avrundar här, fru talman. har en reservation om forskning och utveckling av alternativa fordonsbränslen. Naturligtvis ställer jag mig bakom denna reservation, men yrkandet hade passat bättre i miljö- och jordbruksutskottet. Jag vet att den typen av debatt en debatt om alternativa fordonsbränslen försiggår där. Därför yrkar jag inte bifall till reservationen. 218 (): Även jag önskar vår nya minister välkommen. I svensk energipolitik har vi ett antal problem och ett antal icke-problem. Ett icke-problem är att elförbrukningen ständigt ökar. Men den ökar inte. Tvärtom har den minskat med och ligger ganska stadigt på . har producerat i medeltal . Den minskade elanvändningen innebär att är ersatt redan innan den stängts. Elbalansen stärks dessutom av att biokraftsvärmen ökar, särskilt när det gäller skogsindustrin, med cirka en halv Barsebäcksreaktor till. Även vindkraften ökar lite grann. Framför allt kan den öka. I producerar nu vindkraften , det vill säga lika mycket som sju eller åtta Barsebäcksreaktorer. Ett annat icke-problem är att vi är beroende av import av el. har återigen varit nettoexportör av el. Om inget extremt inträffar under resten av december kommer att vara nettoexportör , och därmed sex av . Det borde ha varit . Men valde kraftindustrin att minska kärnkraftsproduktionen för att få upp priserna, vilket lyckades utomordentligt väl. Under normalår exporterar . Under ett extremt torrår som är nettoimportör. Om det är ett problem är det i alla fall inte ett problem som löses genom att bevara eller bygga kärnkraft som är alldeles för dyr som kraftkälla för att användas enbart som reserv någon månad . Ytterligare ett icke-problem är att kärnkraftsavveckling leder till ökade koldioxidutsläpp. Möjligen är det sant , men det är i alla fall inte sant från nyåret. Genom utsläppshandeln finns det en gemensam europeisk bubbla. Om någon ökar utsläppen måste någon annan minska utsläppen med lika mycket. I , och måste utsläppen minska rejält. Det finns också reella problem. Ett av dem är risken för effektbrist. Antingen kan man ta den risken till förevändning för populistiska utspel, eller också kan man gå till roten med problemet. Halva effektbehovet en riktigt kall vintermorgon täcks av elvärmen, kanske . ger det vill säga om den fungerar när den som bäst behövs. Det krävs alltså en avveckling av av den effektdrivande elvärmen för att kompensera för , och det har kanske redan hänt. Det är fantastiskt dyrt att hålla sig med ett elsystem som klarar att leverera när vi egentligen skulle klara oss med hälften. Varannan ledning, vartannat kraftverk och mer än varannan transformator behövs för elvärmen. Det är nu Socialdemokraterna och lanserade linje 2 i folkomröstningen. På deras valsedel stod det att åtgärder vidtas för att styra elkonsumtionen bland annat för att förhindra direktverkande elvärme i permanentbebyggelse. Men i själva verket byggs nästan alla småhus med just direktverkande elvärme. Ni förutsåg problemet. Ni vann omröstningen på löftet om att åtgärda det. Trots att antingen eller också Socialdemokraterna har regerat under dessa har problemet bara förvärrats. Inför denna vinter har köpt avtal om minskad elförbrukning hos ett antal stora industrier. Det är naturligtvis bättre än strömavbrott, men det är uppochnedvända världen att industrier ska dra ned på produktionen därför att villorna tar elen från dem. En elmarknadsreform som lägger kostnaderna på ett riktigt sätt så att de som har största behovet prioriteras är mycket bättre. Det är för mig en gåta att borgerliga partier, som annars är för marknadsekonomi, inte på ett seriöst sätt studerar effekterna av en möjlig elmarknadsreform. Varför duckar ni bara och går undan i den frågan? Det finns många sätt att minska elanvändningen i villor, bland annat genom att sätta in moderna fönster eller genom att ersätta hela, eller åtminstone delar av, elvärmen till exempel med en pelletskamin. Vattenburen elvärme är det lätt att ersätta, och det är dessutom lönsamt. Men det är dyrt att få fram den sista kilowattimmen. Ett annat reellt problem är att elmarknaden starkt domineras av och helt och hållet av , och Fortum. har praktiskt taget monopol under tid med vinterkyla. Det må vara sant att utslaget bara har av den nordiska elmarknaden, men finns det ingen nordisk elmarknad eftersom ledningskapaciteten är begränsad. Då sitter på av kapaciteten och är ofta ensamt om att kunna producera mer. Det här problemet kan man lösa genom att bygga kablar åt alla håll för styck, vilket ska betalas av elkonsumenterna. Eller också kan man minska elvärmen. Mindre elvärme innebär mindre marknadsmakt för . Styrningen av har varit dålig . Det är regeringens fel. har i en granskningsdebatt också fällt förre näringsministern på denna punkt. Det behövs en bättre styrning och klartext om en miljöhänsyn vars betydelse ledningen inte behöver tvivla på. Vd . visade i en TV-intervju att han inte har tagit till sig ett dugg av all kritik. Tillfrågad om i något läge kan prioritera miljön framför pengarna förklarade han att det skulle erodera kapitalbasen och leda till att upphör att existera. står ju för att vi ska vara nummer ett för miljön. Ju mer framgångsrikt är, desto bättre för miljön, sade han. Likt Storebror i roman 1984 där diktaturens nyspråk hävdar att krig är lika med fred och frihet lika med slaveri ägnar sig även åt nyspråk. För del är en hundrafaldig ökning av utsläppen av växthusgaser lika med att vara nummer ett för miljön. Ett annat reellt problem är att har mest kärnkraft per capita i världen. Jodå, gjorde vi av med per man, kvinna och barn klart före med . låg på och på . Länder som , , , , , , och låg på . Är då kärnkraft så mycket? Ja, det är mycket. Det är en energimängd som räcker för att lyfta 7 638 bilar till Eiffeltornets topp. Det speciella med är inte att det här diskuteras avveckling av kärnkraft. Det speciella ja, direkt extrema är att vi har så mycket kärnkraft. Det är inget speciellt med avveckling. har byggen av åtta reaktorer startat en i , en i och de övriga i . har 19 reaktorer stängts för gott en av dem i , en i och alla övriga i , varav tolv i där regeringen inte alls är mot kärnkraften. Visst finns det exempel på länder som gillar kärnkraft: , och till exempel. Även och har en historia av intresse för mindre fredlig kärnenergi, liksom givetvis världens nu ledande kärnkraftsbyggarland, . Även gillar nog kärnkraft och funderade på att attackera sådana anläggningar när de valde mål inför sin stora attack fast de i stället valde tvillingskyskraporna och Pentagon. Genom oerhörda satsning på kärnkraft och genom att klamra oss fast vid den verkar vi för en farlig värld och för ett farligt . SKI håller så dålig ordning på terroristskyddet att har gjort razzia på inspektionen. Inte nog med att vi har mest kärnkraft i världen per capita. och vill bygga ännu mer i . Det kommer att sätta samtliga politiska partier, men särskilt regeringen, på prov. Att öka effekten på befintliga kärnkraftsreaktorer får exakt samma verkan som att bygga en ny stor reaktor. Det ökar uranförbrukningen, det ger mer avfall, och om en olycka inträffar kommer mer radioaktivitet ut. Men effektökningen prövas av regeringen, och regeringen kan säga nej. och Vänstern har också ett tungt ansvar i den här frågan. 219 (): Vi behandlar nu budgetområde 21, Energi. Det omfattar tre verksamhetsområden: elmarknadspolitik, övrig energimarknadspolitik och politik för ett uthålligt energisystem. Då man lyssnar på , och får man intrycket att de inte har förstått någonting av vår energipolitik tidigare, utan det är ungefär som sade: Det är munterkvistarnas kväll . Jag vill börja med att säga att målet för vår energipolitik är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . har tidigare beslutat om vår inriktning för energipolitiken. De besluten baserar sig på överenskommelserna med och . De innebär att vi ska trygga tillgången på el och annan energi på gentemot omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Jag vill något kommentera det sade om Kubal. , det är ju så att har ett av de lägsta elpriserna i enligt den statistik som redovisas i en skrift som har kommit från , Energiläget 2004. Jag vill be och övriga att titta vad som står där. När det gäller Kubal och andra elintensiva industrier är det självklart viktigt att vi har möjlighet att ge dem förutsättningar att leva kvar i . Det är också vi socialdemokrater självklart överens om. Det enda bolag som är intresserat av att skriva ett avtal är . De två övriga stora energibolagen, Fortum och , finns det inget intresse hos. Vad säger till dem då? Har möjlighet att påverka dem och säga att de också ska skriva långa avtal? , jag tycker att om man vill ha en öppen marknad så ska man se till att även andra aktörer får sig en släng av sleven. Jag ska gå över till att prata lite om kärnkraftens vara eller inte vara. Vi har ju pratat en del om det. Vi tre partier som står bakom omställningen av vårt energisystem längre tillbaka och även nu säger i energiöverenskommelserna att vi ska avveckla kärnkraften . Vi har avvecklat . ska stängas enligt beslut av regeringen, som också har tillställts ledning. Vi har haft en utredare, , generaldirektör för , som fick i uppdrag av oss i de tre partierna att diskutera med energisektorn hur vi kunde komma fram till en avveckling av kärnkraften och ett förhållande där industrin var med. Men tyvärr nådde vi inte en överenskommelse. Industrin var inte intresserad av en sådan lösning. Det innebar att vi fick använda den stopplag som vi har och säga att ska stängas. Utöver det har vi också sagt att ska vi driva det här vidare. Jag vill understryka att det inte är någon förtida avveckling av kärnkraften, som de tre borgerliga partierna framhåller i sin reservation. Vi säger att avvecklingen ska göras på ett säkert och effektivt sätt så att industrin och privatkunderna även fortsättningsvis får låga priser på el. Vi säger vidare att vi ska bygga ut mer biobränslebaserad energi. Vi vill stimulera till att man i större samhällen bygger ut fjärrvärmen, så att vi kommer bort från fossila bränslen som kol och olja. Vi ska satsa på en utbyggnad av vindkraft, kraftvärme och småskalig vattenkraft. , och sade alla tre att vi kommer att öka fossilanvändningen och att vi skulle importera mera kol. Men det är tydligen någonting som ni inte har förstått. Vi har fattat beslut i denna kammare om att vi från inför utsläppsrätter, precis som och sade. Det innebär att om vi ska öka utsläppen så måste man sänka någon annanstans, med det beslutet om utsläppsrätterna. Det innebär att våra tyska, polska och danska kamrater får se till att effektivisera och göra någonting för sina kolkraftverk för att de ska kunna leva vidare framöver. I avsnittet om , en myndighet som ofta kritiseras och beskylls för att vara tandlös, vill reservanterna att myndigheten ska få en bättre tillsyn av nätföretagen och att man ska skärpa sanktionsbestämmelserna. Men jag vill peka på att vi här i kammaren givit myndigheten nya instrument för att vidta det som reservanterna pekar på. Vi har i kammaren beslutat om en särskild lag om särskild förvaltning av elnät. Genom införande av denna lag kan en anläggning ställas under särskild förvaltning om en koncessionshavare i väsentlig mån inte fullgör sin skyldighet enligt ellagstiftningen. Utskottets majoritet gör en sammantagen bedömning av detta, och tillsynsverksamhet förstärks med den nya lagen. Myndigheten har också den nya Nätnyttomodellen som ett nytt verktyg i sitt tillsynsutövande. Jag vill avslutningsvis ge en kommentar till affärsverket Svenska Kraftnäts investeringsplan för 20052007. Svenska Kraftnäts generaldirektör har föredragit denna plan om vilka projekt som de nordiska ländernas stamnätsföretag är överens om bör byggas för att säkra en bra överföring mellan de nordiska länderna. Det projekt som det har varit diskussioner om är Fennoskan mellan och . Det finns ytterligare fyra förbindelser som är viktiga för att stärka överföringen mellan de olika länderna så att vi ska få en säker energiöverföring. Detta ska vara genomfört omkring 2010 och ska ses som ett viktigt steg mot en bättre nordisk infrastruktur. Den överföring som har diskuterats mest är den mellan och . menar att kabeln skulle ge en bättre produktionsoptimering, ge mindre överföringsförluster, reducera risken för effektbrister, reducera risken för elransonering vid torrår och ge bättre förutsättning för elhandel över gränserna. Det är viktigt i en öppen elhandelsverksamhet. Jag vill avsluta mitt anförande med att yrka bifall till förslaget i betänkande NU2004/05:1 Utgiftsområde 21 Energi och avslag på samtliga reservationer. 220 () replik: Egentligen hade jag inte tänkt begära replik och få debatten att dra ut , men jag glömde att yrka bifall till mina reservationer. Därmed yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 30. 221 Samhällsbyggnadsminister (): Jag får tacka för välkomsthälsningarna till den energipolitiska debatten. Jag ser fram emot många debatter från denna talarstol i den här rollen . I varje välfärdsbygge krävs det en effektiv, trygg och miljövänlig energiförsörjning. Det är den viktigaste byggstenen för att klara samhällsbyggen, oavsett vilket land i världen vi talar om. Det här också ord som står för den svenska energipolitiken effektiv, trygg och miljövänlig. Den stora fråga som omställningen handlar om är om ett uthålligt samhälle står i konflikt eller inte med att ha ett effektivt samhälle också med tanke på industrins villkor. Jag vill mena att det här inte är någon konflikt, i stället är dessa förutsättningar för varandra. Uthållighet och omställning är förutsättningen för att långsiktigt klara också industrins villkor. Det är därför jag sätter stort värde på det blocköverskridande samarbete som finns inom energiområdet ända med , och . Där ingår en strategi för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften. Vi i dessa tre partier är överens om att kärnkraften på ett kontrollerat och ansvarsfullt sätt måste fasas ut. Uran det vill jag påpeka eftersom det verkar som att ingen riktigt har tänkt på det kol och olja är alla tre ändliga bränslen. Det talas mycket om kol och olja, men minns att också uran är ändligt och inte en långsiktig lösning för energiförsörjningen. Vi befinner oss i en situation, som många har pekat på , där de reaktorer vi har tillkom och därmed riskerar att falla för åldersstrecket under en väldigt . Då kan vi tala om påtvingad och hastig avveckling med negativa konsekvenser för sysselsättning och välfärd. Det vi i stället vill göra är att visa hur vi kan fasa ut kärnkraftsreaktorerna i den takt som vi har ny och miljövänlig energi att ersätta dem med. ska ställas av. I förbereder vi ett beslut som innebär att rätten att driva reaktorn ska upphöra att gälla vid utgången av maj månad . Utgångspunkterna för denna trepartsstrategi är inte nya. , som är ett mycket elintensivt land, är förstås beroende av en effektiv och väl fungerande elsektor. Det är viktigt att kunna fortsätta att erbjuda industrin el till konkurrenskraftiga priser och skapa förutsättningar för en effektiv och trygg elförsörjning med minsta möjliga påverkan på miljö och klimat. Det är väl den allra viktigaste uppgiften för den svenska energipolitiken. Då är det hög tid att ställa om samhället för en hållbar utveckling. Det här arbetet blir alltmer intensivt också i världens övriga länder, inte minst inom EU. Bara var jag nere och träffade mina energiministerkolleger i Europeiska unionen. Det vi diskuterade var hur omställningen mot förnybar energi skulle gå till, inte om, utan hur, för denna frågeställning existerar i samtliga länder. Precis som många redan har påpekat i debatten sätter ju handeln med utsläppsrätter taket. Det är den där bubblan. Mycket av det de övriga borgerliga partierna har sagt har varit bubblor. Men här pratar vi om en bubbla för utsläppen, som på ett helt annat sätt än vad och världen i övrigt ens har varit i närheten av kommer att reglera förutsättningarna för att få ett effektivt och hållbart system för att minska påfrestningarna på vår miljö. får en tredjedel av energin från förnybara energikällor. Det är en internationellt sett mycket hög siffra i sammanhanget. Men vi måste komma längre. Vattenkraft och biobränsle både är och kommer att vara centrala inslag i energiförsörjningen framöver. Redan på kort sikt har vindkraften betydande potential, och dess betydelse kommer också att kunna öka. På ser vi alla möjligheter till ny energiteknik, som ligger i till exempel solceller, bränsleceller och vätgas. Vi har satt upp ett ambitiöst mål för produktionen förnybar el. Där har elcertifikatssystemet under sina första 18 månader visat sig vara ett mycket effektivt styrmedel att främja produktionen av förnybar el. För att underlätta de stora investeringarna i den produktion som krävs är det viktigt att det här systemet får och har en ökad långsiktighet. Men omställningen av energisystemet kan inte ske utan och jag tror inte någon har nämnt det här också en betydande energieffektivisering. I enlighet med det energipolitiska beslutet har redan en mängd insatser gjorts för att få en effektivare energianvändning. Vi har också gjort ganska stora framsteg, inte minst inom industrin. Men det finns väldigt mycket mer att göra. Det program för energieffektivisering i energiintensiva företag som införs nu kommer att leda till ett minskat elbehov i de elintensiva företagen. Jag vill också påpeka att det förstås i hushållen finns stora möjligheter att förbättra energieffektiviteten och därmed, vill jag betona, frigöra el till industrin. Därför är jag väldigt glad och spänd över möjligheten att få ta ett helhetsgrepp över både bostads- och energipolitiken. Jag vill bara ta ett exempel som är tankeväckande. har räknat ut att om alla svenska hushåll byter till resurseffektiva kranar minskar den nationella energiförbrukningen med . Det motsvarar ungefär vad ger.