prot · GR09100 · 2004-04-22 00:00:00 — Det har säkert inte någon bra effekt. Men jag är inte så tveksam till att tala med EU som för att försöka omvända andra länder. I fråga om tobaken var det samma sak. Det var inte en människa som kunde tro att , och andra länder skulle höja skatterna på tobak för ett folkhälsoperspektiv. Men det har gått. Och jag tror att även det här går. Jag tror att det är fel väg att ge efter och säga: ger vi upp. gör vi som och lägger oss platt och ser vad som händer. Vi håller fast vid det här. Vi får se vad de utredningar som och andra arbetar med kommer fram till. Sedan fattar vi våra beslut i lugn och ro när vi har analyserat den situation som vi då befinner oss i. Vi har besökt olika länder, till exempel . Där säger man att har en bra alkoholbeskattning, att man ska följa den och se till att den egna alkoholbeskattningen blir ungefär likadan så att man får samma effekter som har fått tidigare för att försöka förhindra det inhemska alkoholbruket. 106 () replik: Jag tror att det är svårt att förändra inställningen att vin och därmed även öl är matdrycker och att det bör vara det företrädesvis även i . Jag tror att det är svårt att argumentera för minimiskatter där. Men jag håller med om att man däremot bör kunna åstadkomma en ändring av beskattningen av spritdrycker. Där skulle man kunna ha samma argumentation som beträffande tobaken. I avvaktan på detta ska vi inte låta utvecklingen bara ha sin gång. Den är nämligen ur svensk synpunkt synnerligen otillfredsställande. Jag hänvisar till vad jag har sagt om att man kan göra en väldigt klar prognos om vad som kommer att hända om ingenting görs. Dessvärre låter regeringen månaderna gå utan att göra någonting. Det enda som man har fått lov att göra är att skriva ned prognoserna för vilka skatteintäkter man får. 107 () replik: Det är inte det enda man gör. Man har tillsatt en särskild utredare som ser över frågan. Folkhälsoministern följer frågan väldigt noga, och han kommer att lägga fram ett åtgärdsförslag. Jag är alltså övertygad om att vi inte ska ge upp. Vi ska inte lägga oss platt. Så lätt ska det inte gå. Om vi ser på detta globalt ser vi hur höjde skatterna på alkohol. Där har man inte gett upp, trots att man har konkurrens från länderna runtom. Vi ska inte heller ge upp. Men vi ska vidta de rätta åtgärderna. 108 () replik: Det gläder mig att i sitt anförande tog upp jordbrukarnas ryggsäck. Men det bekymrar mig å andra sidan att också konkret och åtgärdsmässigt hänvisade till skrivelsen om en reformering av jordbrukspolitiken och den överenskommelse som regeringen har gjort med och där man nämner sänkt skatt på diesel och återförande av skatt på handelsgödsel. Återförande av skatt på handelsgödsel har vi . Men det har successivt minskat. Såvitt jag förstår ska pengarna som kommer in där i stället användas till att medfinansiera LFA-stöden, alltså less favoured area, inom EU:s jordbrukspolitik. Det innebär egentligen att man flyttar runt pengar som redan är jordbrukarnas. Detsamma gäller en sänkning av skatten på diesel. Om jag förstod förhandlare rätt handlar det om att skatten på diesel ska sänkas men att andra skatter ska höjas. Metaforen om ryggsäcken som jordbruket bär på handlar alltså inte bara om att man flyttar runt stenarna i ryggsäcken. Belastningen kommer att vara densamma. 109 () replik: Jag har varken hört eller sett någonting annat än det som står i skrivelsen. I skrivelsen står det att skatten på diesel för jordbruksmaskiner ska sänkas . 110 () replik: Att den ska sänkas är ett steg på vägen. Sedan är frågan: Kommer den att sänkas till en konkurrenskraftig nivå? Det är väl nästa steg? är också en sänkning, men det kanske inte så många jordbrukare blir speciellt glada över. Dieselskatten har ju höjts som en följd av den gröna skatteväxlingen. Det ena får alltså inte ta ut det andra. Vi måste se reella skattesänkningar för jordbruket. I EU:s jordbruksreform frikopplas nämligen stöden från produktionen. Då måste den rörliga delen i kalkylen förändras, annars kommer vi att få se att produktion läggs ned. Då blir det en stor miljöeffekt. De öppna landskapen kommer inte längre att vara öppna. Därför är det väldigt viktigt att produktionsjordbruket också får en sänkning av dieselskatten och även av andra särskatter så att man fortsätter att producera. Jordbruket får inte bara ha ett miljösyfte. Det måste också ses som en näring och erkännas som en näring. 111 () replik: Jag litar fullt och fast på regeringen och på de förhandlare som och har haft som har sagt att detta ska ske. Men regeringen har ingen beslutskompetens när det gäller skatter. Det är vi i skatteutskottet som ska lägga fram sådana förslag . Jag förutsätter att vi får en diskussion med anledning av budgetpropositionen om just dessa skatter. Jag tror säkert att de tre partierna kommer att leva upp till det som de har sagt. ska skatten på diesel till jordbruksmaskiner sänkas. 112 () replik: Jag är glad att jag slipper diskutera alkoholbeskattningen med . Vi tycks vara eniga i den frågan. Den senaste replikväxlingen påminner mig om berömda melodi mer för mjölken. Det för mig till s. 17 i skatteutskottets betänkande 24. Där talas det om allt som skatteväxlingen har lett till. Jag trodde att för Socialdemokraternas del skulle läsa in detta i protokollet eftersom det kan vara bra att ha allt som skatteväxlingen har lett till i en valbroschyr. Men eftersom han överraskande nog inte gjorde det ska jag gärna göra det eftersom det kan vara väldigt bra att ha, alltså allt det som dessa pengar har räckt till. Vi är för skatteväxling. Men det har räckt till otroligt mycket. var det höjda grundavdrag för löntagare och pensionärer och sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter för företagare. var det höjda grundavdrag i inkomstskatten, höjd koldioxidskatt på bränslen för uppvärmning, höjd energiskatt på el samt höjd avfallsskatt. bestod skatteväxlingen av sänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare. Det är inte dåligt. Det enda jag efterlyser i det här fallet, , är vilka belopp det rör sig om. Jag kan möjligen förstå att man har avstått från att skriva ut vilka belopp det rör sig om här. Det är väldigt målande. Jag ska inte säga mer eftersom jag inte vet vilka belopp det rör sig om, men det skulle vara intressant att veta hur mycket skatterna har sänkts för medel- och låginkomsttagare. 113 () replik: Jag är övertygad om att alla tre partierna Socialdemokraterna, och tackar för den gratisreklam man fick för att man har gjort så hemskt mycket. Jag kan inte säga vilka de exakta beloppen är och vad det ena eller det andra har gett. Det har gett effekter på samtliga ställen som man räknar upp. Och jag kan tänka mig att det inte finns något fel i de här uppgifterna. De är skrivna av våra tjänstemän på skatteutskottets kansli. De har säkert fört in alldeles rätt uppgifter. 114 () replik: Om detta är jag helt övertygad. Varenda sak som står här är alldeles rätt och att det har räckt till så här många saker. Men min fråga är: När man nu har gjort denna väldigt förnämliga skattesänkning på skattesänkning, varför underlåter man då så medvetet från det finansdepartement som har så väldiga resurser att tala om hur mycket pengar det rör sig om, utöver att det totalt rör sig om 8 miljarder? Det står ju här. Men hur mycket rör det sig om för de enskilda människorna? Det tycker jag vore väldigt intressant att höra. Jag tycker att det var ett väldigt sympatiskt anförande som höll här. Han undvek dock att ta upp ganska många konkreta frågor. Jag hade en diskussion med här tidigare om effektskatten, som ni Socialdemokrater står för. Jag tror att det är en viktig fråga för energipolitiken hur man ser på effekt och produktion. Är det på det sättet att ni alltid kommer att vara bundna till att ha effektskatt och att den bara ska vara på just kärnkraft? Eller skulle det kunna finnas möjligheter till en rationellare energibeskattning om man gick över till en produktionsskatt? Jag skulle gärna vilja höra det. Jag tror att många ute i landet skulle vara intresserade av att höra från en av skatteutskottets många socialdemokratiska ledamöter om effektskatt är något som kanske också ska införas på andra områden eller om produktionsskatt är det som ni egentligen skulle vilja ha, bland annat för att värna de väldigt elberoende företagen i , i och i övriga delar av norra . 115 () replik: Jag tror att effektskatten på kärnkraften är bra. Den stimulerar kärnkraften till att verkligen producera så mycket det går. Man betalar alltså en skatt utifrån den effekt som kan framställas och inte utifrån den effekt som produceras. Jag tror att den är bra. Den stimulerar alltså till att se till att det fungerar bra och att så mycket som möjligt produceras, för om kärnkraftverken producerar mindre blir det fortfarande samma effektskatt. Det kan hända att effektskatten även kan användas på andra områden. Det vet jag inte , men man kan naturligtvis titta på om det är klokt att införa det någonstans. I så fall ska man göra det. Är det mindre klokt ska man inte göra det. 116 (): Jag tänkte prata om naturgrus. Naturgrus är en begränsad tillgång, en tillgång som vi sakta men säkert äter ut och använder till ibland helt onödiga saker som vi skulle kunna använda annat material till. Naturgruset har också den egenskapen att det behövs för vattenrening. I våra större städer hämtar vi vårt dricksvatten från ytvattentäkter, och i de städerna behöver vi filtrera vattnet för att det ska bli ett bra dricksvatten. Det betyder att vi har en konflikt mellan att å ena sidan bevara naturgruset till dem som kommer efter oss, så att vi inte har grävt upp allting, och å andra sidan använda det för vattenrening och för den användning som har expanderat, nämligen till byggnadsändamål, betong och många andra applikationer. visar det sig att flera av de här användningarna kan ersättas. Man kan använda bergkross i stället. Vissa av de här förändringarna går att göra utan problem. I stället för att använda grus runt ledningar kan man använda bergkross. Det går alldeles utmärkt. Däremot finns det några applikationer som är betydligt svårare, bland annat betong. Där har man lyckats ersätta de större fraktionerna med betongkross, men fortfarande måste man ha naturgrus till de mindre fraktionerna. Här behöver det göras ett forskningsarbete för att få fram en betong baserad på krossmaterial. Det handlar om att forska om hur man krossar, hur man får rätt form på kornen och hur man gör en bra betong av detta. Det är något som kommer att gå att göra, men det krävs forskningsinsatser. De forskningsinsatser som är beskrivna i betänkandet räcker inte. Mitt förslag i min motion var att vi skulle ta per ton naturgrus och återföra det till branschen för forsknings- och utvecklingsinsatser, som jag menar är nödvändiga. Som förbrukningen nu ser ut kommer vi inte att klara de målsättningar för naturgrusanvändningen som är uppsatta och som vi har beslutat om. Vi gör slut på för mycket. riksdag måste tänka på detta och faktiskt vidta åtgärder. En tvåkrona för forsknings- och utvecklingsinsatser tycker jag faktiskt är det minsta vi skulle kunna åstadkomma. Därmed skulle jag vilja yrka bifall till reservation 24. 117 (): Jag skulle i all korthet vilja ta upp en fråga som handlar om taxfreeförsäljning på flygplatser, eftersom jag är författare till en motion som har behandlats av utskottet som tar upp just den frågan. Det här berör vanligt folk i högsta grad. Jag har gjort egna iakttagelser när jag har varit ute på olika flygplatser i världen. Jag har sett hur människor kånkar och bär, som jag uttrycker det, ofta under stress. Det ska bäras i långa korridorer, gater, kontroller etcetera. Jag har sett detta väldigt ofta. Dessutom drar man med sig helt onödig vikt i flygplanen som ska lyftas . Det kostar mycket pengar att ödsla bränsle på detta. Det är också en miljöfråga. Det är dessutom brandfarligt, därför att alkohol brinner fruktansvärt lätt, och det är tungt. Det skulle kunna ge vissa positiva effekter om man kunde handla när man väl har landat, alltså i . Utskottet hänvisar i sin outgrundliga vishet till ett betänkande, 2000/01:SkU17. Läser man det blir man inte speciellt mycket mer övertygad om att det här skulle strida mot så kallade grundläggande principer, som det hänvisas till i betänkandet. Men det må så vara. Däremot säger man i utskottets ställningstagande att utskottet inte kan se några avgörande fördelar med ett avsteg från denna princip för flygpassagerarna. Jag måste få ställa frågan: Har ingen i detta utskott någonsin befunnit sig på en flygplats? I så fall vore det en rättskaffens sak om internationella enhet skulle kunna ordna en studieresa för denna förtjusande församling, för att ge den någon inblick i hur det faktiskt fungerar där ute, där åtminstone jag rör mig med en viss regelbundenhet. Jag ska inte ödsla kammarens tid med att kräva bifall till min motion den här gången av det skälet att det kanske vore på sin plats att ge utskottet en möjlighet att åtminstone till nästa riksdagsår skaffa sig en någorlunda uppfattning om hur det fungerar för vanligt folk där ute. Jag är alldeles övertygad om att om man då avstyrker den blir det inte med den motiveringstext som man nu har, utan i så fall får man hitta något mer intellektuellt, klokt och verklighetsanknutet. Med visshet om att skatteutskottet nu kommer att göra en studieresa för att berika sin kunskap och därigenom också öka sin möjlighet att företräda vanligt folk tackar jag för mig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 14 § Allmänna motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring 118 (): I betänkandet Allmänna motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring behandlas 36 motioner som har skrivits under den allmänna motionstiden . Till det här betänkandet har det lämnats in tolv reservationer. Lite rapsodiskt uppräknat handlar motionerna om ansvar för underentreprenörernas skatter och avgifter, bättre kontroll av kontanthandeln och kraftigare insatser mot svartarbete. Man behandlar också motioner om förändring av regler för tilldelning av F-skattsedel, uppgifter om bland annat arbetsgivaravgifter på slutskattsedeln, diverse uppgifter på lönebeskedet, för momsredovisning för småföretag och slopande av moms mellan momspliktiga företag. Man motionerar också om avskaffandet av generalklausulen i skatteflyktslagen och frågan om rimlig tid för avgörande om skattetillägg och ersättning för kostnader i ärenden om mål och skatt. Vidare vill man ha en ändring av lagstiftningen eller utredning beträffande olika rättssäkerhetsfrågor på skatteområdet och förändringar i en rad folkbokföringsfrågor. De frågeställningar som tas upp i motionerna regleras i huvudsak i fyra lagar: skattebetalningslagen, lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter, taxeringslagen och folkbokföringslagen. Utskottet föreslår att avslår alla motioner men betonar vikten av att regeringen och även i fortsättningen arbetar målmedvetet och med full kraft för att bekämpa skatteundandragande och svartarbete. Med de här innehållsförtecknande raderna lämnar jag med varm hand över betänkandet till skatteutskottets ledamöter och lutar mig tillbaka för att lyssna på en givande torsdagsdebatt. 119 (): Det är trevligt att få inleda den här intressanta debatten. I en gemensam motion från , pekar vi på att möjligheterna att få en F-skattsedel är alltför begränsade. De regler som tillämpas stimulerar inte entreprenörskap och uppmuntrar inte människor som har förmåga och vilja att skapa något ofta ur ingenting. Nya företag och växande befintliga företag är nyckeln till tillväxt och utveckling i , något som vårt land just nu så innerligt väl behöver. En mer generös inställning till möjligheten att erhålla F-skattsedel skulle bidra till etablering av nya företag. Det finns tyvärr människor som under täckmantel av näringsverksamhet opererar i en svart oredovisad sektor, en sektor som enligt vissa bedömare uppgår till ofattbara . F-skattsedeln får aldrig bli ett verktyg för dessa oseriösa människors brottsliga verksamhet det här förhållandet uppmärksammar , i sin gemensamma reservation. får dessa kriminella personer inte förhindra en nödvändig reformering av F-skattesystemet. finns en möjlighet att göra något konkret och positivt för företagandet i . Den möjligheten tar inte Socialdemokraterna och stödpartierna, utan beskedet är som vanligt att man väntar. Dagens krav på F-skattsedel innebär att företagandet inom tjänstesektorn hindras allvarligt. Det har tidigare påtalats hur pinsamt för och plågsamt för de drabbade det är att har blivit fällt för brott mot de mänskliga rättigheterna i . Reglerna om skattetillägg strider mot angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Det är högst basala fri- och rättigheter som , enligt , har brutit mot. Det tar att få en rättslig prövning av ett skattetillägg. Enskilda företagare kan inte få anstånd med verkställigheten av besluten till dess att saken har prövats i domstol. Det innebär att straffet utmäts innan det finns en lagakraftvunnen dom i ärendet. Av detta följer också att det bör vara sak att visa att det är företagaren som har förfarit oaktsamt eller haft uppsåt att lämna felaktiga uppgifter för att man ska kunna utdöma skattetillägg och upptaxering. Jag är övertygad om att de allra flesta tycker att det är mycket rimliga anmärkningar som har riktat mot när det gäller skattetilläggen. Socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister i torde höra till en försvinnande liten minoritet som uppenbarligen inte delar den uppfattningen. Det visar med all önskvärd tydlighet vilken syn dessa partier har på det svenska företagandet. För , fru talman, står jag här i talarstolen och framför kravet på en parlamentarisk utredning för att förstärka rättssäkerheten i skatteprocessen. Inriktningen bör vara att man ska eliminera tillgripandet av tvångsåtgärder utan en noggrann rättslig prövning, se över den långsamma skatteprocessen och förvaltningsdomstolarnas organisation och metoder och granska deras kompetens på skatteområdet. Rättssäkerheten på skatteområdet har stora brister, brister som påverkar enskilda människor och deras verksamheter på ett mycket påtagligt sätt. Det krävs ett ökat arbete med regelverk, lagstiftning och metodfrågor, där transparens och förståelighet är nyckelord. Trots detta misstänker jag att majoriteten i , bestående av just socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister, kommer att rösta ned förslaget om en parlamentarisk utredning. Jag har redovisat gemensamma borgerliga förslag och moderata förslag som syftar till att stärka rättssäkerheten för den enskilde och för företagen. Det är förslag som syftar till att skapa balans mellan den oftast svage, den enskilde eller dennes företag och statens organ för uppföljning och kontroll. Vi vet alla som sitter här i kammaren att rättssäkerheten brister på skatteområdet. Det är dags att vidta konkreta åtgärder. Ska vi lyckas med bekämpningen av grov ekonomisk brottslighet i näringsverksamhet och osunt utnyttjande av välfärdssystemen, som bidragsfusk, måste skattesystemet och de omgivande regelverken ha en mycket stor legitimitet hos de allra flesta. De måste vara lättare att ta till sig och upplevas som rättvisa och rimliga. Regler måste förenklas och i många fall tas bort för att stimulera tillväxt och utveckling och för att förbättra rättssäkerheten på skatteområdet. Den uppgiften klarar inte fullt ut , och därför, fru talman, måste vi alla visa att vi tar allvarliga missförhållanden på allvar. Ett viktigt steg skulle vara att tillsätta just den parlamentariska utredning som jag talade om tidigare med tydligt uppdrag: Lägg fram förslag som förbättrar rättssäkerheten på skatteområdet. Jag står bakom samtliga moderata reservationer i det här betänkandet men yrkar bifall endast till reservation nr 1. 120 (): Vi behöver tillväxt. Det är ett populärt ord . Men vad är egentligen tillväxt? Definitionen är inte lätt. Det är inte lätt att definiera det så att det förstås av alla. Alla har sin egen tolkning, och jag har också min. Genom att man i samhället tar till vara de resurser som finns hos varje människa i stället för att lämna en del grupper utanför ökar det som produceras. Därigenom kommer det också att finnas mer pengar att fördela till välfärden. Arbete är grunden för välstånd. Ju färre som är arbetslösa och sjukskrivna, desto mer resurser finns det för både privat konsumtion och offentligt finansierad välfärd. För att få fler människor i arbete behöver fler företag startas och det behövs fler åtgärder för att få sjukskrivna tillbaka i arbetslivet. Den sista frågan behandlas i andra utskott och andra betänkanden, varför jag håller mig till frågan om fler företag. Vi behöver alltså fler företag och fler företagare. Entreprenörer som vill starta ett företag ska möta så få hinder som möjligt. När stora företag lägger ned eller flyttar utomlands behövs de små företagen, företag som sedan i sin tur kan växa och skapa fler jobb. Då behövs en annan syn på företagande. Krångliga regler måste försvinna och entreprenörer betraktas som hjältar, inte som pestsmittade. Många av de motioner som behandlas i detta betänkande innebär det förstnämnda, det vill säga att entreprenörer och företagare är hjältar och att de ska få den uppbackning som en hjälte behöver. Jag har en i som är psykiatrisjuksköterska och som är trött på otaliga omorganisationer inom kommunen. Hon vill i stället starta eget där hon kan arbeta med rehabilitering och rådgivning. Men hon får inte en F-skattsedel. Den förutfattade meningen om en sjuksköterska är att hon oftast är det hon arbetar med att vårda sjuka på sjukhus och således har en anställning. Den sistnämnda uppfattningen har jag själv hört en tjänsteman på uttala. arbetar många kvinnor, precis som min bekant, inom den offentliga sektorn. Många skulle säkert våga pröva att starta eget, och det är olyckligt att förutfattade meningar och fördomar ska vara orsak till att inte fler kvinnor kan starta företag. När man vill starta ett företag innebär otidsenliga regler för att få F-skatt hinder för entreprenörer. De regler som säger att man inte tidigare får ha varit anställd hos uppdragsgivaren eller använda uppdragsgivarens utrustning eller endast ha ett fåtal kunder som anlitar företagets tjänster hindrar nyföretagande inom tjänstesektorn. Det är inom tjänstesektorn som många av de nya företagen uppstår. Det får inte bli svårare att starta företag. Det måste bli lättare. Ett litet företag med någon eller några kunder och någon eller några anställda kan vara framtidens storföretag. anser att det måste vara lättare att få F-skattsedel. Alla som vill ha en F-skattsedel för att kunna bedriva verksamhet i egen regi bör också få en sådan. Självklart får denne då inte ha skatteskulder eller näringsförbud. anser vi det också självklart, precis som påtalade i sitt förra inlägg, att felaktiga innehav eller eventuella missbruk av F-skattsedel ska stävjas genom att man till exempel använder återkallelsemöjligheterna. För att det finns visst missbruk i vissa branscher ska inte alla som vill starta företag bli lidande. Företagande måste på alla sätt stimuleras, och färre krångliga regler är en förutsättning. Det betänkande vi diskuterar nu handlar om allt från regler för att få F-skatt till folkbokföring av misshandlade invandrarkvinnor. Det är alltså ett väldigt brett spektrum av frågor. Därför vill jag säga några ord om just misshandlade invandrarkvinnor. Frågan, som handlar om skydd för dessa kvinnor, hör egentligen inte hemma här. står inte heller med som undertecknare av det särskilda yttrande som handlar om detta. Jag vill ändå nämna att självklart anser vi det också viktigt att invandrarkvinnornas situation särskilt måste beaktas. Det bör finnas någon rätt för misshandlade kvinnor som tagit sin tillflykt till en kvinnojour och som riskerar att utvisas till sina tidigare hemländer.