prot · GR09114 · 2004-05-12 00:00:00 — Det är extra allvarligt då de små och medelstora företagen tveklöst är de som kan och kommer att få bära det tyngsta lasset för vår tillväxt. Det är alltså en företagsgrupp som samhället bör satsa på för att utveckla, hjälpa och verkligen ge erkänsla för att den är en viktig kugge i vårt lands utveckling. Så är det i allmänhet inte i dagens debatt kring denna viktiga grupp. Om i övrigt ser kreditgarantiföreningarna som ett viktigt instrument i utvecklingen bör också göra det. Regelverken i form av stöd och statliga garantier för de lokala kreditgarantiföreningarna bör alltså anpassas mer efter den här gruppens förutsättningar. Utskottets skrivning på den här punkten är i stort sett positiv. Men man lyfter också fram de hinder som finns för verksamheten. Som jag ser det bör vi peka på att de bör undanröjas. Jag yrkar därför bifall till reservation 3 under punkt 20. Jag vill avslutningsvis bara nämna vissa problem som finns. När förlust uppstår har endast möjlighet att gå till den europeiska investeringsfonden och få stöd. Här borde vi öppna så att även kreditgarantiföreningarna får samma möjlighet som man har på övriga håll i . Det är en av de delar som bör ses över. 150 (): Som tidigare talare redan har sagt handlar detta betänkande om en genomgripande modernisering av lagstiftningen för banker och kreditbolag. Den viktigaste nyheten är avskaffande av bankernas inlåningsmonopol. I vanliga fall är jag inte särskilt förtjust över avregleringar och så kallad valfrihet eftersom det ofta visar sig vara en begränsad verklig valfrihet, särskilt i mina hemtrakter där vi sällan är en tillräckligt stor marknad att konkurrera om. Men i detta fall tycker jag att det är ett bra förslag. Vi konsumenter får möjlighet att sätta in våra sparpengar hos fler företag. Bakgrunden till propositionen är den svenska bankkrisen . Det var dyrköpta erfarenheter, både för staten som drabbades av betydande utgifter för att rekonstruera delar av banksystemet och för bankernas kunder. Det vi lärde oss var att vi behöver en modern lagstiftning som ger bättre förutsättningar för stabilitet, konkurrens och effektivitet. Förslaget ger uttryck för det. Förslagen innebär ökad konkurrens om inlåningen. Inlåningen som är kopplad till bankernas betalningsförmedling och de risker som finns där motiverar en omfattande skyddslagstiftning. får ett större ansvar men också större befogenheter och möjligheter att ingripa. Institut som inte lånar upp medel från allmänheten kommer inte att omfattas av de nya rörelsereglerna och tillsyn. Därför föreslås ändringar i konsumentkreditlagen för att stärka konsumentskyddet. Starkare konkurrens och bredare produktutbud som antas bli följden av avregleringen medför att konsumenterna får ökad valfrihet och bättre service till lägre priser. har konsumentskyddsskäl anförts till stöd för att ge bankerna ensamrätt att ta emot inlåning. Regeringen anser dock att all inlåning inte behöver behandlas på samma sätt. Den statliga insättningsgarantin är viktig ur konsumentskyddsintresse, men ges konsumenterna möjlighet att också välja mindre säkra placeringsalternativ. Det ska dock sägas att regleringen av kreditgivning till konsumenter är mer heltäckande än motsvarande reglering för näringsidkare. Konsumenterna är den kategori som i allmänhet bedöms ha det största skyddsbehovet. Här är jag helt överens med . Regeringen föreslår en ny definition av bankrörelse. anser att den svenska definitionen nära måste följa EG-lagstiftningens begrepp. Utskottet yrkar avslag på deras reservation med hänvisning till att EG-direktivet är ett minimidirektiv och medlemsländerna har genomfört direktivet på olika sätt. Utskottet anser att den svenska definitionen innebär en anpassning till den utveckling som sker när det gäller nya finansiella instrument genom att definitionen inte baseras på inlåningsbegreppet utan på en generell formulering som fångar upp alla de former i vilka transaktionsmedel kan ställas till betalningsförmedlarens förfogande. Därför avslås reservationen. Regeringen föreslår att huvudregeln ska vara att finansieringsrörelse endast får drivas efter tillstånd av . fordras tillstånd för förmedling av kredit till konsumenter. Utskottet anser liksom regeringen att det inte råder något tvivel om att ett gott konsumentskydd är viktigt när det gäller finansiella tjänster som krediter och liknande. Konsumentskyddet bör dock i första hand tas om hand av den civil- och marknadsrättsliga regleringen. För att kunna göra ett medvetet val är det viktigt att man som konsument kan informera sig. I detta fall gäller det om det är ett reglerat eller oreglerat institut. Det är dock viktigt att peka på att den anmälningsskyldighet som föreslås inte innefattar någon prövning av företagens kvalitet utan avser mest företagens efterlevnad av penningtvättslagstiftningen. Utskottet tillstyrker förslaget att tillstånd inte krävs för bolag som ger kredit till kunder som köper bolagets egna varor och tjänster. Efter en ordentlig genomgång anser utskottet att undantaget bör utvidgas till att omfatta också krediter som ges till kunder till andra bolag inom koncernen för köp av dessa bolags tjänster och varor. krävs inte tillstånd, och utskottet anser att dagens system bör bibehållas så att det möjliggör en fortsatt effektiv hantering av kundkrediter inom industriella koncerner. Utskottet anser dock att regeringen bör analysera frågan vidare och att berörda företag får fortsätta på samma sätt som till och med , men regeringen bör återkomma med förslag. anser även, i motsats till regeringen, att internbanker som har som huvudsakligt ändamål att driva finansiell verksamhet undantas från tillståndsplikt oavsett om det lånemottagande koncernbolaget vidareutlånar eller inte. kan företagen tillgodogöra sig positiva effekter av en centraliserad upplåning och utlåning till övriga koncernbolag. Regeringens förslag skulle också kunna påverka bolagens konkurrensförmåga. Utskottet anser att en så omfattande reglering som den föreslagna med bland annat krav på kapitaltäckning och exponeringsbegränsningar inte är nödvändig. Enligt regeringens förslag behövs inte tillstånd för finansieringsrörelse som bedrivs av ekonomisk förening eller motsvarande utländskt bolag om föreningen eller företaget bara har högst 1 000 medlemmar, bara tar emot återbetalningspliktiga medel från medlemmarna och har till ändamål att tillgodose finansieringsbehov hos medlemmarna. Detta tillstyrker utskottet och föreslår att gamla spar- och låneföreningar som driver verksamhet enligt övergångsbestämmelserna får fortsätta driva sin verksamhet enligt dessa bestämmelser. Utskottet föreslår att en ny bestämmelse förs in i lagen om införande av bank- och finansieringsrörelse. Detta innebär något så ovanligt som att motionerna delvis tillstyrks. När det gäller tillgång till infrastrukturen i betalningssystemet föreslår utskottet också delvis tillstyrkan av motionsyrkanden. Det stora lagförslag vi behandlar handlar om avreglering, konkurrens och enklare regler. Men ska konkurrensen verkligen fungera behövs också tillgång till infrastrukturen för att det ska bli fråga om verklig konkurrens. I finns ju inte på samma sätt som tidigare en statlig infrastruktur för bankväsendet. Utskottet anser att bör uppdra åt regeringen att genomföra en kartläggning av de nya förutsättningarna för betalningssystemen och belysa tillgången av infrastruktur. och har yrkat bifall till sina reservationer kring kreditgarantiföreningar. Utskottet konstaterar att det finns fungerande regelverk men att det finns vissa hinder av finansiell natur för etablering av kreditgarantiföreningar. Det är därför viktigt att följa utvecklingen. Någon särskild åtgärd med anledning av motionerna anser utskottet inte att det finns. , fru talman, yrkar jag bifall till förslagen i finansutskottets betänkande nr 15 och avslag på samtliga reservationer. (Applåder) Föredrogs finansutskottets betänkande 2003/04:FiU15 Reformerade regler för bank- och finansieringsrörelse (prop. 2002/03:139 delvis och prop. 2003/04:34 delvis). (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU11 Åtgärder för att klarlägga asylsökandes identitet Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Ersättning efter motprestation) 1. utskottet 2. res. 4 (fp, m, c) Votering: 190 för utskottet 106 för res. 4 1 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 25 kd, 25 v, 15 mp För res. 4: 46 m, 45 fp, 15 c Avstod: 1 kd Frånvarande: 19 s, 9 m, 3 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 2 mp Punkt 4 (Transportörsansvar) 1. utskottet 2. res. 5 (kd, fp, v, c, mp) Votering: 171 för utskottet 126 för res. 5 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 45 m, 1 kd För res. 5: 1 m, 45 fp, 25 kd, 25 v, 15 c, 15 mp Frånvarande: 19 s, 9 m, 3 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 2 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. SfU12 Migration och asylpolitik Punkt 1 (Den svenska migrationspolitiken) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 213 för utskottet 16 för res. 2 65 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 43 m, 1 fp, 25 kd, 4 v, 15 c För res. 2: 1 v, 15 mp Avstod: 2 m, 43 fp, 20 v Frånvarande: 19 s, 10 m, 4 fp, 8 kd, 5 v, 7 c, 2 mp Punkt 5 (Arbetskraftsinvandring) 1. utskottet 2. res. 9 (kd, m, fp, c) Votering: 149 för utskottet 131 för res. 9 15 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 24 v För res. 9: 45 m, 45 fp, 26 kd, 15 c Avstod: 15 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 3 fp, 7 kd, 6 v, 7 c, 2 mp Punkt 13 (Utvidgat flyktingbegrepp) 1. utskottet 2. res. 19 (kd, fp, v, c, mp) Votering: 171 för utskottet 126 för res. 19 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 46 m För res. 19: 45 fp, 26 kd, 25 v, 15 c, 15 mp Frånvarande: 19 s, 9 m, 3 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 2 mp Punkt 14 (Dublinärenden m.m.) 1. utskottet 2. res. 21 (v) Votering: 186 för utskottet 25 för res. 21 85 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 46 m, 15 c För res. 21: 25 v Avstod: 44 fp, 26 kd, 15 mp Frånvarande: 19 s, 9 m, 4 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 2 mp Punkt 20 (Barnets bästa) 1. utskottet 2. res. 29 (kd, fp, c, mp) Votering: 171 för utskottet 101 för res. 29 24 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 46 m, 1 v För res. 29: 45 fp, 26 kd, 15 c, 15 mp Avstod: 24 v Frånvarande: 20 s, 9 m, 3 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 2 mp Punkt 21 (Uppehållstillstånd ) 1. utskottet 2. res. 30 (v) Votering: 252 för utskottet 26 för res. 30 15 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 45 m, 43 fp, 24 kd, 15 c För res. 30: 1 fp, 25 v Avstod: 15 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 4 fp, 9 kd, 5 v, 7 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU8 Rökfria serveringsmiljöer Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 245 för utskottet 45 för res. 1 7 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 41 fp, 26 kd, 24 v, 14 c, 15 mp För res. 1: 45 m Avstod: 1 m, 4 fp, 1 v, 1 c Frånvarande: 19 s, 9 m, 3 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Rökförbud på offentlig plats) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 254 för utskottet 35 för res. 2 7 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:125 s, 46 m, 42 fp, 26 kd, 15 c För res. 2: 20 v, 15 mp Avstod: 2 fp, 5 v Frånvarande: 19 s, 9 m, 4 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 4 (Rökrum) 1. utskottet 2. res. 3 (fp) Votering: 205 för utskottet 45 för res. 3 46 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 2 m, 26 kd, 24 v, 13 c, 15 mp För res. 3: 1 m, 44 fp Avstod: 42 m, 1 fp, 1 v, 2 c Frånvarande: 19 s, 10 m, 3 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 2 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 6 (Tobaksprevention) 1. utskottet 2. res. 4 (kd, fp) Votering: 179 för utskottet 69 för res. 4 46 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 24 v, 15 c, 15 mp För res. 4: 43 fp, 26 kd Avstod: 45 m, 1 v Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha varit frånvarande. Punkt 8 (Ytterligare ökad tillgänglighet) 1. utskottet 2. res. 6 (kd, m, fp, c) Votering: 162 för utskottet 132 för res. 6 1 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 24 v, 14 mp För res. 6: 46 m, 45 fp, 26 kd, 15 c Avstod: 1 v Frånvarande: 20 s, 9 m, 3 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 10 (Snus) 1. utskottet 2. res. 8 (kd) Votering: 268 för utskottet 25 för res. 8 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 46 m, 45 fp, 24 v, 15 c, 15 mp För res. 8: 25 kd Frånvarande: 21 s, 9 m, 3 fp, 8 kd, 6 v, 7 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § (forts. från 9 §) Reformerade regler för bank- och finansieringsrörelse (forts. FiU15) 151 () replik: Jag lyssnade väldigt noga på anförande och sökte efter förklaringar och förtydliganden kring definitionen av bankrörelse. I regeringens proposition står det till exempel att det inte är otänkbart att det kan uppstå vissa gränsdragningsproblem när det gäller definitionen av vad en bankrörelse är. I betänkandet skriver utskottet att generellt i definitionen ska betraktas som att kortet kan användas till nästan alla betalningar ett hushåll normalt sett behöver göra. Det är naturligtvis inte alldeles tillfredsställande med den typen av definition i en lagtext av vad en bankrörelse är. Det sägs att det är nästan alla betalningar som ett normalt hushåll normalt behöver göra. Det lämnar lite ytterligare att fundera kring. Jag skulle vilja be hjälpa oss som fortfarande funderar kring definitionen genom att svara på vad det egentligen innebär. 152 () replik: Det är ett EG-direktiv som är ett minimidirektiv, som jag sade. Medlemsländerna har genomfört kreditinstitutdirektivet på olika sätt. Det innebär att de olika ländernas bankdefinitioner skiljer sig åt. Varken regeringen eller vi som har majoriteten i utskottet kan se några direkta problem i relationen till utländska parter. Det är klart att det precis som säger kan finnas vissa gränsdragningsproblem med en ny definition. Det är då extra viktigt att regeringen är tydlig i författningskommentaren för att underlätta tillståndsprövning och dess utarbetande av praxis. 153 () replik: Banker har en särställning i en marknadsekonomi och för dess funktionssätt. Jag antar att det är så i alla ekonomier. Det är viktigt, och det lär oss också erfarenheten, att man tar den rollen på allra största allvar. Det gäller inte minst av stabilitetshänsyn. Det är också viktigt ur den aspekten att man funderar på vad det innebär för konkurrensen. Vi tror på att konkurrens på den finansiella marknaden innebär att marknadsekonomin fungerar bättre. Konkurrensbrist sänker tillväxttakten och innebär att man är mer ineffektiv i marknadsekonomin. Man måste då också fundera på vad det innebär för jobben, välfärden och så vidare. Det finns en del i övrigt att önska när det gäller en definition. Det är ett minimidirektiv. Det öppnar också för möjligheten att ha olika definitioner. Men man kan också välja att lägga definitionen så nära den ursprungliga definitionen i direktivet som möjligt för att undvika problematik när det gäller konkurrens över gränserna. Det är klart att den definition som väljer, där man använder en sådan sak som generella betalningsmedel och generella system och där man inte tydligt definierar skillnaden mellan selektiva och generella system, innebär problem för konkurrensen. Det innebär också, som jag tog upp i mitt anförande tidigare, att företag som inte är bank i ett land kan starta en bank i och sedan bedriva verksamheten i ursprungslandet. Den typen av tjänstekonkurrens är förstås bra för . Men konkurrens ska framför allt handla om att vara duktig och billig och erbjuda bra tjänster, och inte om vilken definition som man råkar ha i det land som man kommer ifrån. 154 () replik: Den viktigaste nyheten i betänkandet är avskaffandet av bankernas inlåningsmonopol. Det kommer att innebära att vi får en ökad konkurrens om inlåning. I det här fallet säger regeringen så här: Bankrörelsedefinitionen innebär att den bättre anpassas till att omfatta den verksamhet som lagen om bank- och finansieringsrörelser främst avser att skydda. Anpassningen sker genom att betalningsförmedling i generella betalsystem lyfts fram som bankernas mest väsentliga uppgift ur stabilitetssynpunkt. Sedan sker en anpassning till den utveckling som sker när det gäller nya finansiella instrument genom att definitionen inte baseras på inlåningsbegreppet utan på en mer generell formulering som fångar in alla former i vilka transaktionsmedel kan ställas till betalningsförmedlarens förfogande. Begreppet fångar även in kortfristig finansiering som kan ge upphov till stabiliseringsproblem genom att fordringsägarna kan återkalla dem med kort varsel. Som jag redan har sagt så tycker jag att det kan finnas gränsdragningsproblem med en ny definition. Men regeringen måste vara tydlig i författningskommentaren för att underlätta inspektionens tillståndsprövning och utarbetande av praxis. 155 (): Bank- och finanssektorn är av stor betydelse för samhällsekonomin och för att den ska fungera effektivt. Den är också en viktig institution i en väl fungerande marknadsekonomi. Statens motiv för att reglera sektorn handlar om att slå vakt om systemstabiliteten i betalningssystemen och att slå vakt om konsumentintresset. Men de här motiven måste alltid vägas emot att regleringar, vilka de än månde vara, ökar transaktionskostnaderna och kan bidra till att försvåra för nya aktörer att ta sig in på marknaden och därmed hämma konkurrensen, vilket i sin tur är effekter som drabbar både konsumenter och företagare. Med det här lagförslaget får vi en sammanhållen lagstiftning för både bank- och finansieringsrörelse. I samband med det föreslår regeringen, och förvisso ett nära nog enigt utskott, en viss liberalisering i och med att bankernas monopol på inlåningsverksamhet avskaffas. Det är någonting som vi välkomnar. kommer förutom banker icke-finansiella företag att kunna få ta emot inlåning från både privatpersoner och företag, om än med begränsningen att man får ta emot högst i inlåning från enskilda sparare. Ett motiv till begränsningen har varit att denna form av inlåning inte kommer att omfattas av den statliga insättningsgarantin. Det är bra att man på det här sättet öppnar för en ökad konkurrens om spararnas pengar. Det kommer att gynna såväl småsparare som företagare. Banksektorn har präglats av en alltför svagt framväxande konkurrens. Utöver de fyra storbanker som dominerar har vi i så mycket som 123 mindre banker, men antalet ökar väldigt svagt. Endast fyra nya har tillkommit , och de växer inte speciellt mycket. De åtgärder som vidtas för att liberalisera och öka konkurrensen är bra. Jag utesluter inte att det kan bli aktuellt att vidta fler åtgärder som bidrar till en skärpt konkurrens. I betänkandet har utskottet också, som ni har hört, i sin vishet gjort vissa avsteg från propositionen bland annat genom att undanta företags internbanker från att omfattas av tillståndsplikt enligt lagen. Det är bra, eftersom det annars skulle kunna ställas krav på internbankerna som allvarligt skulle kunna försvåra för ett antal såväl större som mindre koncerner med negativa konsekvenser som följd. Vidare erhåller företag som tillhandahåller kundkrediter en dispens medan frågan analyseras ytterligare. Vi moderater anser att undantaget borde permanentas eftersom kreditmöjligheten ytterligare bidrar till att skärpa konkurrensen på kreditmarknaden. Jag hoppas därmed att regeringen återkommer med förslag med den innebörden. Om inte så borde utskottet, som ju har gjort bedömningen att detta är viktigt, kunna ta initiativ till ett sådant förslag. När det gäller kreditgarantiföreningarna, som har diskuterats här, har vi gjort bedömningen att vi har ett väl fungerande regelverk. Men skulle det visa sig att reglerna på något sätt behöver förändras för att underlätta för kreditgarantiföreningar att startas är vi givetvis villiga att biträda sådana förändringar. Avslutningsvis kan jag bara med glädje konstatera att till och med den yttersta vänstern nu har accepterat att det är viktigt med privata banker med fri konkurrens och att detta är någonting som är till nytta för samhället och medborgarna. Jag ber därmed att få yrka bifall till utskottets förslag till beslut. 156 (): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Jag vill i detta anförande särskilt uppmärksamma några motioner från den allmänna motionstiden och 2003 som behandlas med propositionen om reformerade regler för bank- och finansieringsrörelse. Utskottet ger följande i uppdrag till regeringen: Att kunna utnyttja infrastrukturen i betalningssystemet är viktigt även för de små bankernas förmåga att kunna konkurrera om privatpersonernas transaktionskonto. Utskottet anser därför att bör begära att regeringen låter genomföra en kartläggning av de nya förutsättningarna för betalningssystemen och belysa om tillgången till infrastrukturen i betalningssystemen kan utgöra ett hinder för små aktörer på marknaden och på så sätt förhindra en utveckling mot ökad konkurrens. Detta innebär att två motioner inlämnade av respektive en av delvis tillstyrks. Vi ser naturligtvis detta som en liten men betydelsefull framgång. I motion från den allmänna motionstiden beskrivs att vi både fått fler och färre banker. Sparbankerna gick samman i en enda stor koncern som i sin tur slogs ihop med . Nordbanken har blivit Nordea, med verksamhet i flera nordiska länder. Utländska banker har kommit in i , men de har inte rubbat bankmarknadens oligopolistiska karaktär. De fyra storbankerna har fortfarande en gemensam marknadsandel på . Bankernas stockar av privatpersoners transaktionskonton är i sin tur avgörande för konkurrenssituationen inom affärsområdet. uppskattades vinsten inom detta affärsområde till ca , vilket utgjorde av bankernas sammanlagda vinster. De mindre bankerna har vid åtskilliga tillfällen påpekat att de fått betala ett för högt pris för att få tillgång till infrastrukturen inom betalningssystemen. Till skillnad från vad som gäller i många andra länder saknar särskilda regler om tillträde till infrastrukturen på bankmarknaden. De mindre bankernas konkurrensproblem till följd av rådande situation har föranlett olika institutioner såsom att påtala dessa brister. Det är alltså viktigt från konkurrenssynpunkt att nyetablerade banker får tillträde till betalningssystemet på objektiva och icke diskriminerande villkor. Det behövs därför en marknadssituation som inte missgynnar små banker. Betänkandet innehåller en ny lagstiftning som innebär, som många här i talarstolen har sagt, att bankernas inlåningsmonopol avskaffas.