prot · GR09105 · 2004-04-29 00:00:00 — Funderar regeringen på att inrätta någon funktion som ordnar upp myndigheternas samverkan och så vidare? Det finns flera brister, kan jag säga. Det behöver nog inte sägas så mycket mer om vilka de bristerna är. Men ska man få effekt då menar jag att man nog måste samordna detta på något sätt, så att inte de här myndigheterna arbetar var och en för sig. Det tror jag nämligen blir ineffektivt. 85 Statsrådet (): Jag vet att utredaren ser över just den samordningsproblematiken, och jag är också väldigt angelägen om att det blir utrett i botten. Här finns det, som sagt, ett problemområde, och vi måste kanske också vara beredda att ändra den organisation som vi har jobbat med . Vi ska inte glömma bort vad som ändå ligger i botten här, den knepiga situation som vi nu har, nämligen att norrmännen handlar sin sprit i , att svenskarna handlar i och att danskarna handlar i . Och när man sedan pratar med den tyske ministerkollegan säger han: Vänta bara till tjeckerna kommer med i EU. Då kommer vi att pressas i skattefrågan därifrån. Det handlar om den här pressen nedåt, race to the bottom, när det gäller skatterna och när det gäller införseln, som ju har riggats genom de ändrade införselreglerna i praktiken förhandlades detta faktiskt bort när det gäller införselreglerna av och . Det är så situationen är. har vi då den här problematiken, och den försöker vi nu reda ut. 86 (): Jag har en fråga till kulturministern. är en relativt stor nation när det gäller forskning och utveckling, men det mesta, ja faktiskt av all kunskap, produceras utanför . Den forskarinformation som finns på nätet är i praktiken begränsad till att lärare och studenter inom högskolevärlden kan ta del av den. Det innebär att inte heller landets läns- och folkbibliotek kan komma åt den här forskningsinformationen. Det borde då vara naturligt att biblioteken får en framtida samordnande roll mellan förvaltningsområdena, i det här fallet kultur och utbildning. Det kan ske genom att alla offentligt finansierade bibliotek får en likvärdig Internetbaserad tillgång till den internationella vetenskapliga litteratur som finns. Då undrar jag: På vilket sätt kan kulturministern tänka sig att arbeta för att det här ska bli möjligt, så att hela svenska folket kan få ta del av all världens forskning? 87 Kulturminister (): Jag kan inte garantera att svenska folket kommer att kunna få tillgång till all världens forskning via biblioteken. Däremot kan jag säga att det har gjorts stora satsningar, inte bara på högskolebiblioteken och universitetsbiblioteken utan också på folkbiblioteken. Väldigt många kommuner har valt att ansluta sig till de kraftfulla källor som finns för att via den nya informationsteknologin sprida kunskap om forskningsresultat. har haft en särskild utredare som har tittat på just samordningsfrågor när det gäller folkbibliotek och högskole- och universitetsbiblioteken. har haft en särskild utredningsperson som har arbetat med folkbiblioteksfrågorna. Vi avser att arbeta vidare med detta för att resultatet ska bli så gott som möjligt. 88 (): Det låter bra att det är saker som är på gång. Då fortsätter jag med en liten följdfråga som gäller forskare och upphovsrätten. Forskarresultat övertas av internationella förlag. Det innebär att forskarna får skriva på ett kontrakt som i förlängningen innebär att de avsäger sig rätten till sitt eget material. För att de då ska kunna komma åt det får de köpa tillbaka det genom att prenumerera på dyra vetenskapliga tidningar och tidskrifter. Det här låter horribelt i mina öron. Jag undrar bara: Vad anser ministern om det? Är beredd att lyfta upp den här frågan? I så fall tror jag att det är lämpligast att göra det inom EU, för räcker inte till. Jag skulle vilja höra hur ministern ser på det här horribla upphovsrättskontraktet, där de avsäger sig rättigheterna. 89 Kulturminister (): Jag har lite svårt att uppfatta om det här är frivilliga avtal som forskarna ingår eller om det är något som sker inom universiteten utan att forskarna själva har gett sitt godkännande. Jag tror att man måste börja i den ändan, men jag måste be att återkomma till det ansvariga statsrådet, , om hon vill ha ett mer precist svar, kanske i skriftlig form. Svenska ambassaders rapporter om mänskliga rättigheter 90 (): Jag har en fråga till utrikesministern. Den handlar om de svenska ambassadernas rapporter kring mänskliga rättigheter. Vi vet nu att man tillbaka kan läsa de här rapporterna på Internet, och det är viktiga rapporter. Det är viktiga rapporter som förklarar inställning till och syn på bland annat mänskliga rättigheter i olika länder. Dessvärre finns det många brister i rapporterna. Vissa uppgifter saknas i en rapport medan de återfinns i en annan rapport trots att problemen i en viss fråga finns i de olika länderna. Det finns bland annat ett konkret exempel kring den som har lämnats om , vilken är väldigt beklaglig. Det handlar mycket om vad vi i måste göra och vad regeringen måste göra för att de här rapporterna ska ha den dignitet som de har. Jag undrar vilka åtgärder utrikesministern är beredd att vidta för att säkerställa kvaliteten i MR-rapporterna. 91 Utrikesminister (): Det är som vi har kommit så långt att vi gör sådana här sammanställningar av MR-situationen i många av världens länder och publicerar dem, som sagt var, på Internet. Den insamling av information som ligger till grund för de här rapporterna bygger naturligtvis på den information som finns tillgänglig, dels genom våra egna ambassader, dels genom de organisationer som verkar inom MR-området. De uppgifter som finns i våra rapporter är alltså beroende av vilket underlag vi har tillgång till. Här ser vi naturligtvis kontinuerligt en utveckling som vi följer och uppmuntrar. Vi är ju naturligtvis beroende av att MR-organisationer har bra möjligheter att arbeta och samla in information. Där ser kvaliteten olika ut i olika länder. En del länder är mycket väl bevakade. Det finns systematiska undersökningar. När det gäller andra har vi inte samma underlag, men detta är något som vi kontinuerligt arbetar med. 92 (): Jag hoppas att utrikesministern kommer att vidta åtgärder för att ta ett krafttag kring MR-rapporterna, eftersom de faktiskt ligger till grund för både och när det gäller deras överväganden kring beslut som fattas här i landet. Man har ju kunnat se i många av rapporterna, bland annat Afghanistanrapporten, som jag tog upp, att tjänstemäns egna värderingar blottas. Så ska det inte vara. Därför kommer frågan upp på dagordningen. Det gäller rapporternas innehåll, och då handlar det också om den kompetens som tjänstemännen har. 93 Utrikesminister (): Vilken kvalitet, vilken omfattning och vilket innehåll våra rapporter har på UD är ju beroende av vilka möjligheter till insamling av uppgifter som finns på marken, så att säga. Alla de uppgifter vi har kommer från tjänstemän i olika befattningar, dels våra egna tjänstemän, dels också de tjänstemän som verkar inom MR-organisationerna. I varje uppgift som samlas in på det viset och vidarebefordras finns det ju en värdering. Det viktiga är naturligtvis att vi har en viss kritisk hållning när vi använder oss av alla de här rapporterna och så långt möjligt försöker värdera hur grundliga de är och hur pålitliga uppgifterna är. Det är ett kontinuerligt arbete som bedrivs för att säkerställa att uppgifterna är så pålitliga som möjligt. Men det viktiga är ju faktiskt att säkerställa att det finns människor ute i verkligheten som bevakar tillståndet när det gäller de mänskliga rättigheterna. 94 (): Min fråga går till utrikesministern. Den humanitära situationen på blir värre och värre, och utvecklingen går bakåt. av den palestinska befolkningen på lever på per dag. Beroendet av matpaket har tredubblats . Det är problem med vaccinationen av barn. Matpaket stoppas vid checkpoints. bygge av muren inne på hindrar människor att nå rent vatten och förhindrar barn att gå till skolan. Det brev som Bush skickade till har ju tolkats . För att lugna oss som är lite oroliga för det här brevet har administrationen betonat att det är först som är strategin. Min fråga rör dock . Vad avser utrikesministern att göra för att bidra till att kvartettens färdplan fortsätter, att gränser respekteras, att bosättningarna avvecklas och framför allt att målet om en fredlig tvåstatslösning kan bli ett verkligt och realistiskt mål? 95 Utrikesminister (): Jag vill säga att precis de krav som räknar upp är de krav som vi i ställer på israelerna och på den palestinska myndigheten. Det är det som måste uppnås. Det var också om detta som EU:s utrikesministrar fattade beslutet att detta är våra krav, och dem hävdar vi. EU är ju en av parterna i kvartetten som har till uppgift att säkerställa att fredsprocessen, färdplanen, kommer till användning och att den process som behöver komma till stånd faktiskt startar. För den har inte gjort det. Vi kommer naturligtvis att utnyttja det tillfälle som ett eventuellt tillbakadragande från innebär till att ställa krav på att det sker i enlighet med färdplanen. EU är ju en i kvartetten, och vi är medlemmar i . Så där har vi möjlighet att hävda vår ståndpunkt och hoppas att detta kan leda till en uppgörelse mellan parterna och till fred mellan två självständiga stater. Därmed var dagens frågestund avslutad, och vi tackar regeringen. 11 § (forts. från 9 §) Fri- och rättighetsskyddsfrågor (forts. KU12) 97 (): Låt mig börja med att säga att , min utskottskollega, och jag har delat upp det här betänkandet om fri- och rättighetsskyddsfrågor. Jag kommer att kommentera fyra av områdena, med sammanlagt sju reservationer. kommer senare att kommentera en del av de övriga. Låt mig först, herr talman, på samma sätt som tidigare debattörer konstatera att ett liknande motionsbetänkande behandlades av . Det var en utförlig beskrivning av de olika ståndpunkterna och argumenten för och emot desamma. Det är i princip identiska förslag som det var då, . Betänkandet den här gången är förhållandevis översiktligt, vilket jag också ska försöka vara. Inledningsvis vill jag yrka bifall till majoritetens förslag och avslag på samtliga reservationer. Inom området Förstärkt skydd för fri- och rättigheter finns det reservationer från , . Förslagen handlar bland annat om att upphöja till grundlag, om att tillsätta en utredning syftande till att stärka de medborgerliga fri- och rättigheterna, om att via en värdekommission stimulera till debatt om mänskliga fri- och rättigheter och om inrättande av en rättighetslista för medborgarna visavi bland annat våra myndigheter. Jag har några korta kommentarer om förslagen. Låt mig då börja med att konstatera att det nya som har hänt sedan behandlingen är att vi nu har en avisering om en samlad översyn av regeringsformen. Den översynen har, såvitt det går att överblicka, egentligen bäring på samtliga de förslag som jag kommer att kommentera. Såvitt jag har förstått förberedelsearbetet inför översynen av regeringsformen eftersträvas en så bred samsyn som möjligt när det gäller vad det är man ska titta på, inte nödvändigtvis vad det kommer att resultera i. Jag tycker att det vore olämpligt om i det här förberedelseskedet föregrep den kommande utredningen och därmed tog bort möjligheten att förutsättningslöst ta sig an den här uppgiften. Vad gäller det sakliga innehållet i förslagen har vi från utskottsmajoritetens sida samma uppfattning som vid behandlingen . Jag ska för tids vinnande, herr talman, inte upprepa motiven. Jag tror att de är väl kända. Jag kan fortsätta mitt kommenterande genom att konstatera att i en reservation har krävt att samvetsfriheten införlivas i rättighetskatalogen i regeringsformen. Man menar från deras sida att det inte ska gå att tvinga personer, främst anställda inom sjukvården som hyser samvetsbetänkligheter, att delta i viss verksamhet. Det skulle exempelvis kunna handla om att delta vid utförandet av aborter. Den här frågan har behandlats utförligt tidigare både inom sjukvården och inom utbildningsväsendet. Jag kan gå så långt tillbaka som till 1993 när det tillsattes en utredning som lämnade ett betänkande året därpå. Det fördes ett resonemang om önskvärdheten och möjligheten hur man i så fall skulle konstruera en samvetsklausul. Man kom fram till att övervägande skäl talade mot en sådan ordning. Det hände emellertid någonting med stöd av den här nämnda utredningen. Det var att man föreslog att det skulle skapas en möjlighet att överklaga beslut om dispensansökningar som hade avslagits. Det infördes också en sådan möjlighet 1996. Så sent som avstyrktes en motion med liknande yrkanden som framförs. Låt mig bara konstatera att det naturligtvis finns situationer där det kan uppstå konflikter mellan å ena sidan en enskilds personliga eller religiösa övertygelse och krav på att delta i viss obligatorisk utbildningsverksamhet eller att utföra vissa typer av uppgifter å den andra. Frågan är emellertid om det är lämpligt eller önskvärt att reglera en sådan konfliktsituation och hur den ska lösas i en grundlag. Bedömningen från majoritetens sida är att det inte är lämpligt. Det är bättre att en sådan fråga löses där den uppstår, inte i en grundlagsreglering. , vill också förstärka den så kallade negativa föreningsfriheten. Här tycker jag att det finns anledning att notera att varje medborgare är skyddad mot tvång att delta i vissa typer av aktiviteter i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat likvärdigt hänseende. Frågan om negativ föreningsfrihet har inte bara behandlats utan en mängd gånger och med i princip samma motiv för och samma argument emot. Jag nöjer mig nu med att konstatera att om reservanterna skulle få som de vill blir det inte minst av praktiska skäl problematiskt att grundlagsreglera en sådan tingens ordning. Om man skulle göra det måste man klara ut hur en sådan reglering i så fall ska se ut. Vi har inte sett att det finns skäl som talar för att ytterligare förstärka rätten för den så kallade negativa föreningsfriheten. Apropå rätt har de borgerliga partierna också reserverat sig i fråga om äganderätten. Det finns en rätt för den enskilde, men det kan uppstå situationer där den enskildes rätt beträffande ägande kan komma att stå i konflikt med det allmänna och där flertalets intressen skulle kunna väga tyngre. I sådana situationer finns det en inskränkning i äganderätten. Jag anser att det är en rimlig avvägning i utformningen . Därför tycker jag alltså inte att det finns anledning att bifalla det yrkandet. Det som har hänt och som jag var inne på och som flera har pratat om är att ett förberedelsearbete har påbörjats med en författningsutredning. Jag tycker att det finns alla skäl i världen att avvakta den processen. Det vore olyckligt om nu skulle fatta delbeslut som binder upp den processen. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 98 () replik: Jag vill fråga om det nu är klart att även kap. 2 kommer att omfattas av den översyn av grundlagen som är aviserad? Så uppfattade jag signalerna i kammaren . Det är bra om det också är den socialdemokratiska meningen när vi kommer till ställningstagande i den frågan . 99 () replik: försiggår diskussioner mellan regeringen och de politiska partierna. Jag deltar inte i de diskussionerna, och jag har inte den insynen som skulle krävas för att ge ett helt korrekt svar på den frågan. Jag utesluter inte att så kommer att bli fallet, men jag kan heller inte säga att jag vet att det blir på det sättet. Jag utgår från att också har insikt i hur de här diskussionerna går till därför att hennes eget parti deltar i de diskussionerna. 100 () replik: Tack för svaret, . Jag hoppas att vi kan arbeta tillsammans för att det ska bli möjligt att även andra kapitlet omfattas av översynen. Jag förstår att mycket av det resonemang som fördes här tidigare baserar sig just på att de här frågorna kommer att bli föremål för prövning. Då är det rimligt att vi gemensamt jobbar för att det blir möjligt. Då välkomnar jag ett sådant upplägg från er sida. 101 () replik: Jag vill inte uttrycka någon alldeles bestämd uppfattning i sak. Däremot är och jag helt överens om att målsättningen är att nå ett så brett samförstånd som möjligt om vad det är som utredningen ska titta på. 102 SKÅNBERG (kd) replik: kommenterade frågan om samvetsfrihet och låter väl påskina att det sista ordet sades med den utredning som kom 1993. är det inte så. Det är varken första eller sista ordet. Första ordet i det här sammanhanget är väl regeringsform där det finns det bekanta uttrycket att konungen äger ingens samvete tvinga eller tvinga låta. Det senaste som har hörts i den här frågan är , som införlivades i svensk lagstiftning till följd av vårt EU-medlemskap och blev svensk lag 1995. kan dock inte hävdas av en medicine studerande, en praktiserande forskare eller liknande i en rättsprocess. Skulle vilja kommentera hur man kan implementera i svensk lagstiftning så att det går att göra det? 103 () replik: Låt mig först konstatera att Skånberg började med 1809 i sin fråga till mig. Där saknar jag insikt, för jag var inte med vid det tillfället. När det gäller införlivande i svensk lagstiftning uppfattar jag att ni i er reservation kräver att man ska tillsätta en utredning för att se hur det skulle kunna göras och att regeringen ska åläggas att återkomma med lagförslag om hur det skulle kunna införlivas i regeringsformen. På samma sätt som det uttrycker att man inte exakt kan veta hur det ska gå till utan det kräver att frågan ses över och utreds innan den i så fall regleras och det ansluter jag mig till har jag inte möjlighet att redogöra för hur det ska gå till. 104 SKÅNBERG (kd) replik: var naturligtvis inte jag alldeles påtänkt heller. Man får, , läsa ett och annat i böckerna. Vårt ärevördiga utskotts, , historia går tillbaka ända till . Visst är det oerhört angeläget att påminna om att vi har haft en samvetsfrihet. Den har bestämt en stor del av vår historia. Hela har den här samvetsfriheten, och vi har den, dock inte så att den kan användas i rättsliga tvister i vår egen lagstiftning, det på grund av att vi gick in i EU. Jag kan konstatera att frågan står och stampar hur vi ska implementera också i det här avseendet, för detta är inte det enda. 105 () replik: Att ta upp det här med 1809 inser jag var dumt av mig. Det var ett försök att vara rolig, och det ska man kanske undvika att vara. Så ta det inte alltför allvarligt. Den stora frågan är att det finns en motsättning. Det finns en målkonflikt mellan å ena sidan individens rätt att kunna vägra vissa saker, att vägra att vara med i en viss typ av utbildning därför att det strider mot den egna övertygelsen, och å andra sidan de människor som sedan kommer att möta den personen exempelvis i en vårdsituation. Då måste man ta ställning till på vilken sida man ska stå och vilket som väger tyngst. Då tycker jag att det finns en rimlig avvägning. Det finns anledning att framhålla när det gäller just vårdpersonal att det finns allmänna råd från där det ges möjlighet för vårdpersonal att inte delta i viss typ av verksamhet och vårdsituationer. 106 (): Kamrat har för Socialdemokraternas del berört en del av betänkandet, och jag ska tala om den andra delen, bland annat förbud mot rasistiska organisationer, det så kallade retroaktivitetsförbudet och skydd mot diskriminering. Det mesta är sådant som vi har debatterat och beslutat om . Jag vill börja med att tala om åtgärder mot rasistiska organisationer. Enligt regeringsformen är varje medborgare tillförsäkrad föreningsfrihet, det vill säga frihet att sammansluta sig bland annat för allmänna eller enskilda syften. Föreningsfriheten får endast begränsas när verksamheten är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg eller av visst etniskt ursprung. Föreningsfriheten är av hävd och tradition mycket viktig för oss i , och den ska vi slå vakt om. Det är en av demokratins viktigaste grundpelare, ända sedan antikens , att folk får mötas och slå sig samman för en viss sak. Förslag har lagts fram om att lagstifta mot rasistiska organisationer. Jag tror att ett sådant förslag skulle leda till stora svårigheter i bevishänseende. I praktiken handlar det om löst sammansatta grupperingar utan någon egentlig organisationsstruktur. Det finns också en risk att vissa organisationer som verkar tämligen öppet skulle välja att övergå till underjordisk verksamhet eller i varje fall försöka organisera sig så att det blir svårt att identifiera personer med ledande ställning i organisationen. Svårigheter att tillämpa nya bestämmelser kan leda till att bestämmelserna blir ineffektiva. I stället för att bli ett stöd utgör de ett dåligt hjälpmedel i den viktiga kampen mot rasismen. Jag skulle också vilja beröra kd:s reservation om en värdekommission. Skånberg sade i sitt anförande att man vill ha något slags etiskt minimum. Då kan man fråga sig vem som ska avgöra detta etiska minimum, den minimigränsen. Etiska värderingar förändras. Vi har en levande debatt, en levande diskussion om vad det är vårt samhälle ska bygga på. I reservationen står det å ena sidan att det ska vara en fri diskussion och en kommissionsutredning och slås det å andra sidan fast att familjen är det viktigaste. Är det då kd:s program som ska styra det etiskt rätta i vårt samhälle? I betänkandet behandlar vi också det så kallade retroaktivitetsförbudet. Grundprincipen i regeringsformen är att skatt eller avgift inte får tas ut i vidare mån än som följer av de regler som gäller när den omständighet inträffade som utlöste skatt- eller avgiftsskyldigheten. Men om finner särskilda skäl för det får man under speciella omständigheter stifta en lag som innebär att skatt eller statlig avgift får tas ut retroaktivt. I den här frågan finns det svåra gränsdragningsproblem, där motstående intressen ofta bryts mot varandra. Men de skäl som anfördes till stöd för den nuvarande regleringen gör sig fortfarande gällande. Det handlar bland annat om det starka samhällsintresse som finns att lagstiftaren snabbt ska kunna handla sedan man fått upp ögonen för ett oförutsett och inte önskvärt sätt att utnyttja skatteregler. I flera reservationer tas också upp frågan om förstärkt skydd mot diskriminering. Det handlar bland annat om utvidgat skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning, att könsidentitet ska omfattas av 1 kap. regeringsformen samt att det ska göras en översyn av förekomsten av återstående diskriminering i lagstiftningen mot homosexuella, bisexuella och transpersoner. har beslutat om införandet av ett skydd mot diskriminering till följd av sexuell läggning i regeringsformens 1 kap. Med sexuell läggning avses hetero-, bi- och homosexualitet. nämns inte transpersoner i regeringsformen. Frågan om att införa ett särskilt skydd mot diskriminering av transpersoner och hur ett sådant skydd i så fall ska utformas är en av de frågeställningar som ingår i arbete. Det är mycket positivt. Kommittén ska redovisa uppdraget . På grund av det införda grundlagsskyddet mot diskriminering med anledning av sexuell läggning samt för att inte föregripa resultatet av pågående arbete är vi inte beredda att göra ändringar vare sig i fråga om begreppet könstillhörighet eller i fråga om införande av ett skydd i fråga om sexuell läggning också i 2 kap. 15 § regeringsformen. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 107 SKÅNBERG (kd) replik: Kamrat undrade lite retoriskt om det är kd:s program jag förutsätter att kamrat i själva verket menar program; vi brukar säga så själva som ska gälla som ett etiskt minimum i händelse av en värdekommission. Eftersom han underförstått menar att det naturligtvis inte kan vara på det viset avfärdar han hela frågeställningen. Riktigt så enkelt är det inte. En domare har i sin domarinstruktion att lagen inte gillar allt som den tillåter. Det finns alltså saker som lagen inte förbjuder men som ändå är etiskt fel.