prot · GS0950 · 2004-12-14 00:00:00 — Det tar sikte på de fall där internationella avtal om tjänstehandel berör områden som kan påverka grunderna för vår nationella organisation av hälso- och sjukvårdssektorn och utbildningssektorn. Med hela uppbenandet av argumentationen kan vi känna stor trygghet. I EU, som det ser ut, finns det inte heller någon stark opinion, utöver trygghetsåtgärderna som har vidtagits, för att föra in utbildning och hälso- och sjukvård i handelsavtalen på ett sådant sätt att de skulle kunna påverka hur vi organiserar detta på hemmaplan. Det här är viktigt för oss. Vi ser gärna en fortsatt öppning av tjänstesektorerna för internationell handel. Regeringen är starkt frihandelsvänlig när det gäller möjligheterna att med privata varor och tjänster kunna handla fritt med varandra mellan världsdelar och mellan länder. Den frågan driver vi starkt inom Europeiska unionen, nämligen att Europeiska unionen ska ha en mycket stark frihandelsvänlig inställning i de förhandlingar vi deltar i. Detta är en annan sak än hur vi organiserar vår offentliga sektor. Vi kommer att nogsamt bevaka att avtal på det området inte på något sätt negativt påverkar vår organisation av offentlig sektor. 63 (): Jag känner mig inte alls lika trygg som gör. Jag delar inte heller uppfattningen att det inte finns någon opinion i EU för att liberalisera offentliga tjänster. Tvärtom kan man se i olika skrifter, bland annat i ekonomiska riktlinjer och annat, att man på olika sätt trycker på för den utvecklingen. Grunden i det nya förslaget är att man lyfter in och ser sociala välfärdstjänster som en handelsvara. De lyfts in i handelspolitiken. Det är nytt. Grunden är majoritetsbeslut. Majoritetsbeslut innebär att vi får finna oss i vad majoriteten tycker. Texten till konstitutionen ser så ut, och jag har inte kunnat hitta något protokoll eller något annat där har markerat någon annan uppfattning. Enda sättet jag kan se att i EU-konstitutionen se till att vi har garantier för att vi själva får bestämma hur vi organiserar välfärden är att det är fråga om enhällighet, alltså att ett land har ett veto i fråga om handel med välfärdstjänster. Med regeln som är nu att det ska beslutas med enhällighet måste man ställa frågan hur mycket utförsäljning av offentlig välfärdsverksamhet det handlar om innan man kommer till gränsen att det allvarligt stör vår välfärdsmodell. Det är faktiskt så det står. I de fall det riskerar att allvarligt störa vår välfärdsmodell ska vi kunna lägga in veto, inte annars. Vem är det som gör tolkningen? 64 Näringsminister (): Om det skulle vara så att vi hade en diskussion om utförsäljning av offentlig sektor driven av ett internationellt handelsavtal skulle vi verkligen stå på samma sida. I finns inte intresse för något sådant. I en kraftig majoritet av medlemsländerna finns inte heller något sådant intresse. Internationella handelsavtal påverkar inte detta. Det handlar inte om balansen mellan hur stor offentlig sektor och privat sektor ska vara. Inom utbildning, hälso- och sjukvård finns det också i verksamheter som bedrivs på marknadsvillkor. har trots detta sagt att vi inte öppnar upp de områdena för ytterligare bindningar inom . Det gör vi eftersom vi vill känna trygghet för att offentlig sektor inte påverkas. EU kommer inte heller att kunna göra det inom de här områdena så länge de inte har alla medlemsländer med sig. Det är det som undantaget gäller i det konstitutionella fördraget. För kulturella och audiovisuella tjänster samt hälso-, sociala och utbildningstjänster har man med det undantaget och kravet på enhällighet tryggat grunden för organisationer av de verksamheterna i hemländerna och gett de sektorerna en särställning. Det handlar inte på något sätt om att ett internationellt avtal skulle kunna tvinga att minska offentlig sektor. Däremot när det gäller privata tjänster är det viktigt för regeringen det är viktigt att säga också i den här debatten att driva på en liberalisering av världshandeln. Det finns all anledning i världen till det. Det har intresse av. Vi har en stor privat tjänstesektor som möter hinder när den vill ut på exportmarknaden. Andra stora delar av världen har också intresse av det. Ta , ett land med en potential i ekonomisk utveckling, fortfarande mycket fattigt till stora delar men med av god ekonomisk tillväxt i takt med att man har öppnat för internationell handel. är på väg att bli en exportör av avancerade tjänster. Det finns ett gemensamt intresse hos länder i tredje världen och länder som att få internationella avtal på det området som fortsätter att liberalisera tjänstehandeln. Där får man heller inte svikta. För min del handlar det om att trygga vår organisation av offentlig sektor. Det menar jag att vi har gjort med den argumentation som jag har fört fram och med de avtal som har slutit i diskussioner med EU. Det handlar också om att se till att fortsätta att liberalisera tjänstehandeln. Det är bra för världens ekonomiska utveckling. 65 (): Man pratar om internationell handel och välfärdstjänster. Man pratar om sociala tjänster, utbildning och så vidare. Så för man ett resonemang om att det kan komma till ett läge där detta allvarligt stör det nationella systemet i välfärden. Det går inte att tolka på något annat sätt än att man då tänker sig att tjänstehandeln konkurrerar med den offentligt finansierade välfärden. Vad är det annars för störningar? Det kan ju inte finnas några andra störningar än att den här handeln tränger ut välfärdstjänsterna. Annars skulle man inte behöva ha garantier om att det någonstans finns en gräns för när majoritetsbeslut inte ska gälla och det krävs enhällighet. Jag menar att regeringen antingen helt enkelt har missat den här paragrafen eller misstolkat den. Jag återkommer till att det inte går att göra någon annan tolkning än att det här riskerar att påverka vårt självbestämmande och hur vi organiserar vår välfärd. Det är väl ytterligare ett skäl att lyfta den nya konstitutionen till ett avgörande av folket i en folkomröstning. Vi måste bena ut det. Det finns mycket i konstitutionsförslaget som jag är övertygad om att svenska folket mycket noga skulle vilja diskutera och ta ställning till. Jag är fortfarande mycket bekymrad över detta. Jag delar inte regeringens uppfattning att det här säkerställer vårt självbestämmande. Jag är rädd att regeringen de facto har sålt ut vårt självbestämmande när det gäller de här viktiga frågorna. 66 Näringsminister (): Det är antagligen så att missförstår avtalet och det undantag som finns, möjligen avsiktligen av skäl som handlar om att försöka uppbåda en opinion mot medlemskap i unionen. Hon döljer att vi har en förhandlingsframgång här som är viktig för oss. Vi har en särskild beslutsregel just på utbildnings- och hälso- och sjukvårdsområdet. Det handlar om att vi har ett starkt intresse av att inte binda upp de områdena i de internationella handelsavtalen. I och med att vi har en enhällighetsregel där har mycket goda möjligheter att agera. har inte heller åtagit sig, i de diskussioner som förs, bindningar på de områdena . Det är av det skälet att vi bedömer att det är bäst för vårt sätt att organisera offentlig sektor och en gemensam välfärd. Använd inte detta som grund för argumentationen i motståndet mot Europeiska unionen och ett nytt konstitutionellt fördrag! Det finns inte saklig grund för det. Regeringen har visat i många sammanhang att vi är intresserade av frihandel. Det är faktiskt en av grunderna för vår välfärd. Men vi är inte intresserade av att frihandeln påverkar hur vi organiserar offentlig sektor. Det visar vi i det här sammanhanget och i hela diskussionen och förhandlingarna om tjänstedirektivet inom Europeiska unionen. Det menar jag är ett bevis för vårt starka engagemang för att vi själva bestämmer över offentlig sektor, hur den ska organiseras, vilken omfattning den ska ha och hur den ska finansieras. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2004/05:238 om småföretagarpolitik 67 Näringsminister (): har frågat mig vad regeringen lovar att konkret göra för småföretagen och för att förändra attityder till småföretag. Jag vill inledningsvis peka på att internationellt sett ligger väl till när det gäller förutsättningar för långsiktig tillväxt och företagande. I årliga rankning över de mest konkurrenskraftiga ekonomierna placerar sig nämligen på en tredje plats och Doing Business in 2005 Removing Obstacles to Growth har på en nionde plats av 145 jämförda länder när det gäller en sammanvägning av sju olika indikatorer över hur enkelt det är att bedriva näringsverksamhet. har alltså generellt sett goda ramvillkor för företagande, men det är viktigt att vi också fortsättningsvis har en hög ambitionsnivå i arbetet med att förbättra dessa villkor. För att vi ska bli lyckosamma i det arbetet krävs det inte minst att vi är beredda att pröva nya lösningar, och i den delen spelar förbättrade attityder till småföretagande en stor roll. lämnade regeringen över den årliga skrivelsen (2004/05:48) om regelförenklingsarbetet till med regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen. Handlingsprogrammet innehåller närmare 300 sådana konkreta åtgärder direkt knutna till regelverken som efterfrågar. Skrivelsen innehåller dessutom en redogörelse för de verktyg som kan användas i ett offensivt och resultatinriktat arbete med förenklingsfrågor. Det handlar i den delen om metoder för att mäta företagens kostnader för att administrera regelverken, om ambitiösa mål som ska sättas med början för att minska dessa kostnader och för att redan nu driva på arbetet med kraft. Det handlar också bland annat om Nuteks nya viktiga roll som resurs i det regelförenklingsarbete som bedrivs på myndighetsnivå. Regeringen vidtar också en rad åtgärder för att förbättra möjligheten för nystartade företag att få en god finansiering, för att skapa positivare attityder till företagande och för att underlätta ägarskiften i företag. När det gäller finansieringen tillskapas en ny struktur för marknadskompletterande finansiering av företag i tidiga skeden. För att främja entreprenörskap har regeringen avsatt till ett nationellt program. har dessutom fått i uppdrag att genomföra ett utökat program för entreprenörskap. fick i uppdrag att genomföra ett program för att underlätta generationsskiften i företag. Det programmet ska löpa fram . När det gäller arbetsgivarens medverkan i det nya sjukpenningssystemet vill jag framhålla att detta system kommer att ha ett golv och ett tak i form av ett högkostnadsskydd och ett fribelopp. Högkostnadsskyddet kommer att vara lika för alla arbetsgivare och innebära att den särskilda sjukförsäkringsavgiften inte tas ut om den är lägre än per kalenderår och arbetsgivare. En arbetsgivare ska aldrig behöva betala av sin sammanlagda lönesumma i särskild sjukförsäkringsavgift för ett kalenderår. Avslutningsvis anser regeringen att skatteregler för småföretag och deras ägare ska vara likformiga och enkla (prop. 2004/05:1 s. 41). Den reformering av de så kallade 3:12-reglerna som inleddes efter förslag i budgetpropositionen 2004, och som hänvisar till, kommer att fullföljas . En särskild arbetsgrupp tillsattes med uppgift att lämna förslag till hur detta bör ske. Gruppen kommer att redovisa resultatet av sitt arbete . Ändringar i 3:12-reglerna ska träda i kraft . Sammanlagt kommer förändringarna i detta regelverk att leda till de skattesänkningar som det också hänvisas till i interpellationen. 68 (): Jag vill börja med att tacka näringsministern för svaret. Man kan mycket snabbt konstatera att vår nya näringsminister åtminstone i ett avseende inte nämnvärt skiljer sig från tidigare ministrar på samma område: Ordrikedomen är omfattande. Näringsministern inleder sitt svar med en uppräkning av statistiska uppgifter om hur bra ligger till vad gäller företagande. Jag har inte för avsikt att slå näringsministern i huvudet med något annat slags statistik som visar det motsatta, även om det hade gått att hitta sådan. Jag nöjer mig med att konstatera att i de fall kartan inte överensstämmer med verkligheten anser jag att det är bättre att förhålla sig till verkligheten än till kartan. Antalet småföretagare i är 30 000 färre än när Socialdemokraterna tog över regeringsmakten . Viljan att starta nya företag i är sämre än i många andra jämförbara länder. I är av befolkningen på något sätt involverade i ett nystartat företag. I är motsvarande siffra och i är siffran . Dessutom väljer många småföretagare att inte växa därför att oron för kostnader och ansvaret för att anställa är för stora. Den svenska företagarpolitiken kan vid en första anblick tyckas vara god. Men när man skrapar lite grann på ytan ser man att den mest bara är bra för de stora företagen, men inte för de små. Den svenska företagarpolitiken har inriktats på de stora företagen, det vill säga de stora arbetsgivarna. Men den senaste tidens utveckling visar att de nya jobben inte kommer i de stora företagen, utan de minskar i stället kontinuerligt på desamma. 50 000 jobb har lämnat svensk mark . Tyvärr har inte heller de stora företagen gjort några större nyinvesteringar i landet. Om vi ska få mer pengar till vård, skola och omsorg och fler arbetstillfällen måste företagarpolitiken inriktas just på de små företagen. Det handlar om att genomföra konkreta förändringar, men det handlar också om att förändra attityder till företagandet. Där är politiken en viktig avsändare. Det går inte bara att lova skattesänkningar och minskat regelkrångel, utan det måste innebära något i realiteten också. Om näringsministern hade gått efter verkligheten i stället för efter kartan så hade han varit medveten om att krånglet och byråkratin för de små företagen är en verklighet som så gott som alla småföretagare lever med . Det kostar svenska företag i storleksordningen i administration. Det är något som näringsministrar före också har noterat och därför med myndig röst har lovat göra någonting åt. Men i stället för att något konkret har hänt har näringsminister efter näringsministern tillsatt utredningar. har gått sedan vi hörde talas om den så kallade , som var startskottet för hela arbetet. Näringsminister kommer med 291 regelförenklingsförslag, för att vara exakt. Det är något som vid en första anblick kan tyckas vara ett steg i rätt riktning. Jag tänker inte klanka ned för mycket på det, för visst är det bra att det genomförs. Till att börja med kan man ställa sig frågan om regeringen åtminstone inte kunde avkräva 256 myndigheter att komma in med kanske tio förslag var på regelförenklingar. Det hade avsevärt ökat på listan med 291. Det kan tyckas ganska futtigt att myndigheter och departement inte kan komma fram till mer än ett förslag per instans. I skrivelsen redogörs för en omfattande plan som regeringen arbetar med för att mäta företagens regelbörda. Återigen handlar det om att inte genomföra några reella förändringar utan att i stället dra saker i långbänk. Varför inte sätta upp ett mål och arbeta för det i stället för att lägga tid och kraft på att mäta? Mina frågor till näringsministern är därför: Vilken är er ambition vad gäller regelförenklingar för de små företagen? Hur stor börda planerar näringsministern att lyfta från de små företagen ? 69 (): När jag kom in 2002 fick jag veta att det fanns 22 000 sidor med regler för företag. Under mitt första år här tillkom ytterligare 800 sidor. Det är upprörande. Jag delar denna syn med många av de företag som jag har fått besöka under de här två åren. senast var det Medvind i . Det är ett företag som har som syfte att ge långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna praktik och utbildning för att de sedan ska lotsas ut i arbete i företag i närområdet. Det är alltså ett socialt företag som drivs på företagsmässiga grunder. Man bedriver dessutom en daglig verksamhet för personer med utvecklingsstörning enligt LSS. Företagsbesöket var mycket positivt. Man har fått möjlighet att slussa ut många människor till arbeten i närområdet. Men det fanns också en del negativt. Det var de många stuprören. Ett socialt företag har många stuprör många regler och villkor att verka under. Det är reglerna för företag, AMS arbetsmarknadsregler för de arbetslösa, regler för de sjukskrivna, socialförvaltningens regler för bidragstagare och regler för personer med funktionshinder. Om det sociala företaget dessutom bedriver ett EU-projekt tillkommer ytterligare ett regelsystem att hantera. Det är lätt att tänka sig hur mycket tid och vilken kostnad denna administration kräver. Men vad händer då med den enskilde som hamnar i något av stuprören? Var finns fokus på de enskilda människoödena? Den förda näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken ska väl ändå ha ett gemensamt mål: arbete för så många som möjligt. Hur ska man kunna förenkla och samordna alla dessa regelverk? Jag undrar om ministern har någon åsikt om detta. Jag ska säga några ord om själva sjukpenningssystemet. Jag kan inte se annat än att detta system leder till ökad risk för höga kostnader vid medarbetarnas sjukfrånvaro. Därmed tvingas företagen till en större noggrannhet när de ska rekrytera nya medarbetare. Många har protesterat mot detta system, inte minst handikapporganisationerna. Det blir svårigheter för människor som inte är fullt friska att få ett arbete, och därmed försämras förutsättningarna för den sociala ekonomin i i stället för att förbättras och underlättas. De sociala företagen tillhör ju också småföretagen. De orkar inte med ytterligare en pålaga i form av ökad kostnad vid sjukfrånvaro. Jag skulle vilja ha ministerns syn på hur vi ska kunna göra det lättare för de sociala företagen i fortsättningen. 70 Näringsminister (): När jag lyssnar till verkar det som att det är ett färdigskrivet anförande som hålls oavsett hur verkligheten förändras. Det är kartan som du håller i handen, men verkligheten påverkar den inte. Du väljer själv att påpeka och lyfta fram . Faktum är att småföretagandet, företagandet och nyföretagandet gick ned mycket kraftigt som vill lyfta fram som något slags ideal. Därefter har det gått upp och ligger nu på 35 000 nya företag . får vi de första tecknen på att företagande ökar igen. Det ser jag som oerhört viktigt. ITPS följer detta noggrant, och är den myndighet som bäst kan skilja ut vad som är ett riktigt nyföretagande och vad som exempelvis bara är omregistrering av gamla företag. Den andra del där verkligheten och kartan skiljer sig åt är beskrivningen av utveckling. SCB kom inte med kartan utan med sin bedömning av verkligheten när man kom med de senaste tillväxtsiffrorna för . har svensk ekonomi vuxit . Därmed har vi en av de högsta tillväxttakterna i , högre än och högre än många andra länder i som har kännetecknats av hög tillväxt. Det är något att glädja sig åt. Det är framför allt drivet av vårt skickliga näringsliv som ökat exporten mycket kraftigt, trots att den svenska kronan har ökat i värde. Det är både stora, små och medelstora företag som exporterar mer. Bytesbalansöverskottet kommer att bli ca . Det tyder på att har en konkurrenskraft när det gäller företagande, produktivitetsförändringar och en kvalitet i produktionen som är mycket stark. Jag vill ägna en stor del av näringspolitiken åt att fortsätta stärka företagandet i . Vi ska vara stolta över våra stora företag. De betyder mycket för oss. De är en ryggrad i ekonomin. Men vi behöver stimulera nyföretagandet, och det vill jag göra med ett brett åtgärdsprogram. En åtgärd är att konkret förenkla och förbättra servicen till företagandet. Det handlingsprogram som vi har lämnat till med 291 åtgärder är just konkreta stora och små förändringar som sammantaget kommer att innebära en för våra företagare. Det handlar om alltifrån förenkling av regler, förbättrad service och tillgänglighet, färre blanketter, minskat uppgiftslämnande, ett ökat samarbete mellan myndigheter, som inte minst är viktigt när det gäller att underlätta för företagen, och förkortade handläggningstider. Ett gott exempel är hur det har gått att förenkla möjligheten att bilda ett företag. kan man direkt på Internet komma till en gemensam hemsida för skatteverk och bolagsverk där man på en och samma gång kan registrera sitt företag en väsentlig förbättring mot . Men här ska vi driva vidare, och här har vi ett handlingsprogram. Det andra handlar om att se till att förstärka finansieringen i de tidigare skedena, till exempel såddfinansieringen där marknaden inte riktigt har kraft att bidra därför att det är för stor osäkerhet. Här kommer vi att realisera en ny organisation som bidrar till såddfinansiering för nya företag. Ett tredje område är just attityder till företagandet. fattade regeringen beslut om ett program på för att i gymnasieskola och högskola arbeta med entreprenörskapsfrågorna för att stimulera den unga generationen till ökat företagande. Sedan har vi vägen ut på exportmarknaderna där regeringen kommer att ta initiativ för att stötta vägen fram för att tidigt komma ut på exportmarknaderna, en nog så viktig åtgärd för små och medelstora företag som behöver växa. Jag återkommer till frågan om det sociala företagandet i mitt nästa inlägg, för nu är min talartid slut. 71 (): Näringsministern uppehåller sig vid sin egen beskrivning av verkligheten i stället för att prata om hur vi konkret kan förenkla och förbättra för småföretagen. Det tycker jag är bekymmersamt. Det är först i slutet av näringsministerns andra inlägg som han kommer in på konkreta åtgärder, utan mycket tid går åt till väldigt storvulna beskrivningar av hur svensk ekonomi fungerar. Var i stället ute i verkligheten! Besök företagen där man faktiskt ser de konkreta problemen med den regelbörda som ligger på småföretagarnas axlar. Attityder, herr näringsminister, handlar framför allt om vilka attityder vi har här i . Det handlar inte om att vi måste uppfostra dagens ungdomar att vara positiva till företagande och entreprenörskap. Det är de i väldigt stor utsträckning. Men det handlar mycket om vad vi gör här, och då gäller det att vi inte lovar mer än vad vi kan hålla. Det är positivt med de 291 regelförenklingsförslagen, även om jag tycker att det är något lite i ett så stort land som där det finns väldigt mycket regelbörda för de små företagen. Men, herr talman, det som är väldigt anmärkningsvärt här är att som regeringen ger med ena handen tar man med den andra. som regeringens skrivelse landade på mitt skrivbord här i röstade socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister igenom den proposition som lägger ett större ansvar för sjukfrånvaron på just företagen. tänker jag inte ta upp kostnadsbiten, utan jag vill prata om det som lägger en större regelbörda på företagen. Ansvaret för rehabilitering har blivit mycket tydligare. Efter riksdagsbeslutet måste man som enskild liten företagare genomföra ett rehabiliteringssamtal med och sedan få den rehabiliteringsplan som upprättas godkänd. Man ska då vara medveten om att är en myndighet som själv är tveksam till om man kommer att klara den ökade regelbörda som det här innebär. Det finns en stor risk att alla företagare tvingas att ställa sig i kö till . Det är anmärkningsvärt att regelbördan växer markant genom ett enda riksdagsbeslut. Det kan knappast de små förändringar som ligger i skrivelsen väga upp. Några ord om det här med skatter: Att fåmansbolagsbeskattningen ska reformeras har ju svenska företagare hört så , så jag undrar om de verkligen tror på det. 2003 stod här i talarstolen och utlovade 1 miljard i skattesänkningar för fåmansbolagen. Det kom en liten åtgärd , men det var bara en marginell höjning av klyvningsräntan knappast något som gynnade småföretagare. återkommer näringsministern med ytterligare ett datum. ska reformen vara genomförd . Jag kan lova näringsministern att vi kommer att vara många, både från borgerligt håll och från företagarhåll, som noggrant kommer att studera regeringens förslag. Det gäller att näringsministern kommer fram till ett förslag som i realiteten lättar småföretagarnas skattebörda.