prot · GR0967 · 2004-02-11 00:00:00 — 1 § Utrikespolitisk debatt 1 Utrikesminister (): Säkerhet i dagens värld måste skapas globalt och gemensamt, och innebära frihet och trygghet för alla. Säkerhet förutsätter mänskliga rättigheter, folkrätt och demokrati. Med dessa formuleringar i lyfte fram de värderingar som är ledstjärnor för hela vår utrikes- och säkerhetspolitik. Alla människors lika värde och rättigheter är grunden. Solidariteten och samarbetet är i sin tur förutsättningar för vår egen säkerhet. Detta är också tanke, och detta är Europeiska unionens tanke. Men värderingar förverkligas inte i tal och i tankar. Värderingar får sin betydelse när de omsätts i handling. Just nu är aktivt på en rad områden för att öka säkerheten i vårt närområde i och globalt. Vi agerar för att förebygga väpnade konflikter, stoppa pågående krig och hindra deras följdverkningar. Vi agerar i stater som fallit sönder av inbördeskrig eller etniska rensningar. Vi agerar mot terrorister, människohandlare och organiserad brottslighet. Vi agerar där naturkatastrofer rasar. Vi agerar för att minska fattigdomen. Vi agerar som medlemmar av EU och FN, och vi agerar tillsammans med andra organisationer och länder liksom med det civila samhället. Vi agerar konkret för fred och säkerhet. I där barnsoldater, pojkar och flickor, dödat och dödats, stympat och stympats förbereds nu för det svenska skyttekompani om 230 personer som ska ingå i den 15 000 personer starka FN-styrkan. Den ska trygga fredsprocessen som , genom kabinettssekreterare , medverkar till. stöder även avväpning av stridande och utbildning av domare och åklagare i . Vi agerar i . Där har över tre miljoner människor dödats i vad som kallats eget världskrig. Där finns svensk trupp på plats. kunde en EU-insats med svenska och franska specialstyrkor på FN:s begäran snabbt kväva en uppflammande etnisk rensning. Det är ett exempel på hur vi är beredda att stoppa grova kränkningar av mänskliga rättigheter även med militära medel. Vi samarbetar med afrikanska stater och organisationer som tar ett allt större ansvar för utveckling och för kontinentens kriser. Vi agerar i , där talibanerna och ökar sina attacker. Där förbereder vi en insats tillsammans med de nordiska länderna och andra truppbidragare för att stärka säkerheten på landsbygden, bekämpa narkotikahandel och terrorism och underlätta återuppbyggnaden. deltar redan i säkerhetsstyrkan i , som leds av Nato. Vi ansvarar för utbildning av afghanska advokater i mänskliga rättigheter. svarar för 500 skolor och för hälsovård för kvinnor och barn. På kunde EU under svenskt ordförandeskap förhindra ett fullskaligt krig i . leder den brigad i Natostyrkan Kfor i Kosovo där vi själva deltar med 520 personer. Svenska poliser deltar i EU:s båda polismissioner i Bosnien och i . Regeringen verkar för att EU:s roll i Kosovo stärks. vill bidra till att åter få i gång fredsprocessen i den kanske farligaste regionala konflikten: . förmår inte parterna själva att nå en fredsuppgörelse eller att uppfylla färdplanen. De behöver internationell hjälp. Den budskap är klart: Bosättningarna på ockuperad mark är illegala, och bosättningspolitiken måste därför upphöra. Det så kallade säkerhetsstängslet på ockuperat område strider mot folkrätten. Fortsatt våld ger inga fördelar, inte åt någondera sidan. Det behövs en omedelbar vapenvila, det behövs en internationell närvaro för att den ska bli hållbar, och kanske viktigast av allt det måste finnas ett hopp om en politisk lösning, en livskraftig palestinsk stat sida vid sida med . Ockupationen måste få ett slut. Regeringen fördömer alla våldshandlingar mot oskyldiga civila, vare sig de är palestinier eller israeler. De palestinska självmordsbombningarna kan aldrig ursäktas. De måste upphöra för att israeler och palestinier ska kunna leva i fred och harmoni. Ett exempel på regeringens engagemang för fred var mötet med företrädare för Genèveinitiativet. agerar för att hoten från massförstörelsevapen ska minska. efter det slut finns det ännu tiotusentals kärnvapen och fler fingrar på avtryckarna . Ett lovande tecken är den begynnande avspänningen mellan och som minskar hotet om en kärnvapenkonflikt och banar väg för regional ekonomisk utveckling. trycker på för att ska skrota sitt kärnvapenprogram och uppmuntrar de tecken som finns på att landet vill öppna sig mot omvärlden. Vi bidrar till att ge insikter om mänskliga rättigheter och marknadsekonomi, och vi är beredda att göra mer. Ett närmare samarbete med kräver dock att landet uppfyller sina internationella åtaganden. Vi verkar för att kärnvapenstaterna äntligen ska uppfylla sina nedrustningsåtaganden. EU:s politik mot massförstörelsevapen, som tog initiativ till, ska nu genomföras. Exportkontrollen ska förstärkas och inspektionerna utvecklas. Ett annat svenskt initiativ är den internationella kommissionen om massförstörelsevapen. Den leds av , som efter det att han fick avbryta sitt FN-uppdrag i har fått motta välförtjänt uppskattning. Värderingarna om mänskliga rättigheter och folkrätt borde vara självklara. Men i praktiken är övergreppen många, som UD:s årliga sammanställning visar. Genom att publicera den på nätet bidrar vi till den öppenhet som är förövarnas värsta fiende. Statssuveräniteten kan inte längre vara ett legitimt skydd bakom vilken massiva brott mot de mänskliga rättigheterna tillåts att fortgå. Den internationella terrorismen utgör ett växande hot mot allas vår säkerhet och grundläggande fri- och rättigheter. Vi får ständigt rapporter om nya ohyggliga terrordåd. deltar aktivt i det internationella samarbete som är en förutsättning för att bekämpa terrorismen. Respekt för de mänskliga rättigheterna och för folkrätten är avgörande för att den kampen ska bli framgångsrik. kräver att den svenske medborgare som sitter frihetsberövad på Guantánamobasen ska friges eftersom någon rättsligt hållbar grund för interneringen inte har kunnat visas av . Det är uppenbart att den svenska och den amerikanska regeringen i det här fallet har olika syn på vad folkrätten tillåter. Detta gäller tyvärr även synen på . Exemplet visar betydelsen av att de mest ansvariga också kan ställas inför rätta. Fler av hans gelikar bör föras till . Därför har inrättats. Att den svenska och amerikanska regeringen har olika uppfattningar i vissa frågor får inte överskugga det faktum att ett aktivt engagemang från är en förutsättning för att alla de utmaningar som världssamfundet står inför ska kunna mötas. Dessa utmaningar kan inget land hantera på egen hand. behöver världen, och världen behöver . Förhållandet till , den så kallade transatlantiska länken, är centralt för säkerhet och utveckling. Även om vi ibland har olika åsikter är väsentliga grundvärderingar om demokrati och mänskliga rättigheter gemensamma. Ett annat viktigt spörsmål är hur vi ska hantera att respekten för de mänskliga rättigheterna utvecklas långsamt i länder som . Frågan är om det räcker med att den starka ekonomiska utvecklingen lyfter en stor del av befolkningen ur fattigdom och ökar kontakterna med omvärlden. Regeringens uppfattning är klar: Vi ska inte vika i vår kritik av de brott mot de mänskliga rättigheterna som förekommer i . Inte minst därför behöver vi dialog och samarbete inom områden där vi faktiskt kan påverka detta stora land, som inom rättsutveckling och miljö. Det är en mänsklig rättighet att söka asyl. Vi vill skapa en asylpolitik där de som söker skydd undan förföljelse möts av rättssäkerhet och förutsägbarhet, och där de som behöver kan få en . Den politiken ska genomsyra vårt internationella arbete, inte minst i EU. Genom att stärka de mänskliga rättigheterna runtom i världen kan vi motverka att människor drivs på flykt. Våra värderingar kräver en sammanhållen politik. En solidarisk utvecklingspolitik måste ta hänsyn till helheten. Grunden har lagts för en samstämmig svensk politik, som vi ska driva också i EU och FN. Vi har satt ett nytt övergripande mål för alla politikområden: en rättvis och hållbar global utveckling. Rättighetsperspektivet och de fattigas perspektiv gör fattiga människor inte enbart till passiva mottagare av insatser utan till individer med kraft och vilja att skapa utveckling. Förtryck och diskriminering av kvinnor är ett grundläggande hinder för utveckling. En öppen och rättvis världshandel är en viktig motor för tillväxt, sysselsättning och utveckling över hela världen. Ekonomiskt samarbete bidrar till ökade mellanstatliga kontaktnät och internationell samsyn. måste kunna sälja sina varor och tjänster. I-ländernas barriärer mot import av jordbruksvaror, tyg och kläder måste rivas. Det är oacceptabelt att export till ska belastas med lika mycket tull som , trots att man bara säljer en tiondel av vad fransmännen gör. För många är exportinkomsterna från sådana varor avgörande. Men de kan inte konkurrera och få i gång en ekonomisk utveckling när i-länderna sätter upp tullmurar och subventionerar sitt eget jordbruk med belopp som överstiger två tredjedelar av hela bruttonationalprodukt. Den rika världen måste radikalt minska stödet till den egna jordbrukssektorn. EU har tagit ett första steg för att förändra sin jordbrukspolitik. kommer att driva på för fortsatta reformer. måste också underlätta handeln sinsemellan om fattiga länder ska kunna integreras i världsekonomin. Vårt utvecklingssamarbete är centralt för att öka förmåga att delta i den internationella handeln. Global tillväxt och utveckling i fattiga länder kräver att det nuvarande handelssystemet vidareutvecklas och reformeras. verkar därför för att förhandlingarna inom världshandelsorganisationen ska återupptas . Vi försöker återskapa förtroendet genom samarbete med , , och andra länder i , och genom bilaterala och regionala samarbeten. ska på svenskt initiativ undersöka hur i-länderna kan öppna handeln inom skyddade sektorer. Med globaliseringen följer kraven på ökat ansvar. Genom initiativet Globalt ansvar stimulerar regeringen svenska företag att leva upp till och främja grundläggande principer om mänskliga rättigheter, miljö, arbetsvillkor och korruptionsbekämpning. Utvecklingssamarbetet spelar en central roll i kontakter med omvärlden. ska beslut fattas så att biståndet höjs till av BNI. Inom utvecklingssamarbetet prioriterar vi fyra områden: För det första: Konfliktförebyggande eftersom det är omöjligt att få till stånd en hållbar utveckling i ett land som befinner sig i krig. För det andra: Kampen mot narkotika eftersom narkotikan både är ett hinder för utveckling på ett globalt plan och ett allvarligt samhällsproblem i . För det tredje: Hiv/aids eftersom denna farsot fortsätter att växa snabbt, nu också i och i . De hårdast drabbade länderna i södra riskerar kollaps inom en eller flera samhällssektorer. satsar på alla led från vaccinforskning och prevention till behandling och vård. Regeringen har tillsatt en särskild hiv/aids-ambassadör för detta ändamål. För det fjärde: Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter eftersom många unga kvinnor smittas och dör, och därför att vi upplever ett bakslag i det internationella arbetet med dessa frågor. Homosexuella förtrycks i många länder. Frågor kring sexualitet och samlevnad, sexuellt likaberättigande, mödrahälsovård, tillgång till preventivmedel, säkra och lagliga aborter och kvinnors ställning får inte tystas ned. och EU måste fortsätta att driva på för ett mer progressivt och effektivt internationellt arbete. För att vi ska kunna förverkliga vår utrikespolitik behövs en förvaltning av internationell toppklass. genomför nu ett omfattande moderniserings- och förnyelsearbete. En ny ambassad öppnas i . En ny ambassad planeras också att öppnas på . Vår förhoppning är att de återupptagna förhandlingarna om FN-planen ska leda till att ett enat kan inträda i unionen . Det skulle innebära att en konflikt fann sin lösning, med stöd av FN och inom den europeiska unionens ram. Förberedelser pågår vidare för att bemanna ambassaden i . En särskild satsning görs på utlandsorganisationen för att främja export och investeringar som ger tillväxt och sysselsättning i och för att förstärka EU-arbetet. ska vara ett effektivt redskap för hela regeringen. Vårt medlemskap i unionen är centralt för att omsätta våra värderingar i konkret handling. vänds ett nytt blad i historia. Tio nya medlemsländer träder in i EU. Kontinentens historia av krig och konflikt i nazismens, fascismens, kommunismens, nationalismens och kolonialismens namn lämnas allt längre bakom oss. Vi samarbetar nu fredligt för att lösa våra egna problem och konflikter. Och vi vill tillsammans bidra till en bättre värld, baserad på värden om frihet, mänskliga rättigheter och demokrati. Knappast något annat land har som drivit på utvidgningen. ska vi utnyttja de möjligheter som det utvidgade EU erbjuder genom en aktiv politik och genom alliansbyggande, inte minst med de nya medlemsländerna och de nordiska och de baltiska länderna. Med EU-utvidgningen utvidgas den inre marknaden till totalt nästan en halv miljard människor och 20 miljoner företag. Därmed ökar möjligheterna till handel, investeringar och allt rikare mellanfolkliga kontakter, inte minst i vårt omedelbara grannskap. De övergångsregler som kan bli nödvändiga för arbetskraftens fria rörlighet ska vara i kraft så som möjligt. Utvidgningen stärker och förutsättningarna för det nordisk-baltiska samarbetet. Samrådet i EU-frågor ökar. undertecknar de nordiska och de baltiska länderna en överenskommelse som innebär att , och blir fullvärdiga medlemmar i investeringsbanken. Samma villkor som gällde för de nya medlemsländerna ska även gälla för , och andra länder som söker medlemskap i unionen. Länderna på går in i en process som liknar den som de nya medlemsländerna gått igenom. Det svenska biståndet inriktas på att stödja detta EU-närmande, vilket också är den bästa vägen att långsiktigt bekämpa fattigdomen. Vi kommer att noga granska om villkoren om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer uppfylls. I vår vision för det framtida finns det plats för flera religioner, kulturer och traditioner på samma sätt som i . I det avseendet har för oss inga gränser. Förslagen i regeringskonferensen om ett nytt fördrag gör EU effektivare och lättare att förstå. EU:s och medlemsstaternas roller förtydligas. Det finns en bred enighet i de flesta av konferensens frågor, och det är angeläget att slutföra det här viktiga steget mot en union som kan främja fred och utveckling inom och utom . Unionens gemensamma resurser är begränsade och måste användas effektivt. Hårda prioriteringar måste göras. De nuvarande medlemsländer som kunnat höja sin ekonomiska nivå med hjälp av EU:s finansiella stöd måste nu vara beredda att dela med sig till de nya medlemsländerna. EU:s bidrag till global säkerhet måste stärkas. Vi måste möta de hot som identifierats i : terrorism, spridning av massförstörelsevapen, miljökatastrofer, organiserad brottslighet, regionala konflikter, inbördeskrig och sönderfallande stater. Regeringen vill utnyttja den gemenskap och det samarbete som växt fram inom EU också för att hantera grundorsaker till de här hoten, som brott mot mänskliga rättigheter, bristande demokrati och rättssäkerhet, orättvisor och fattigdom. är militärt alliansfritt. Det är en politik som har tjänat, och tjänar, oss väl. vill vi engagera oss aktivt för ett stärkande av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. I detta ligger ingen motsättning. Vi vet att många liv hade kunnat sparas på västra om EU bättre hade kunnat samordna sin utrikespolitik . Vi hade kunnat göra mer för det belägrade där prickskyttar dödade oskyldiga civila. Vi hade kunnat göra mer i , i och i . Det är en plågsam insikt. Men den är nödvändig för att vi ska kunna förhindra liknande händelser . EU har särskilt goda förutsättningar att förebygga konflikter, eftersom vi här har betydande politiska, ekonomiska, diplomatiska, militära och civila instrument. Vi vill stärka EU:s förmåga att tidigt upptäcka möjliga kriser och förhindra dem. FN:s generalsekreterare har här i lagt fram förslag om hur FN kan stärkas för att bättre kunna förebygga folkmord. Att föra vidare slutsatserna från blir en viktig uppgift, både i EU och i FN. Relationerna med EU:s grannar måste också utvecklas. Samarbetet med har en särskild betydelse. Regeringen vill se närmare integrerat i det europeiska samarbetet och hoppas att ett ryskt WTO-medlemskap snart kan bli verklighet. Ett genuint partnerskap, som är EU:s och ambition, måste dock bygga på gemensamma värderingar. Mänskliga rättigheter och grundläggande friheter måste respekteras. Konflikten i måste hanteras med politiska medel. En allt viktigare uppgift blir att förstärka kontakterna med , och men också med länderna i södra . De här länderna har sin framtid i samarbetet i . Regeringen vill fördjupa samarbetet med de här länderna för att främja respekt för mänskliga rättigheter, demokrati, ekonomisk utveckling och frihandel. Ett inslag i det här är säkerhetsfrämjande insatser, som att förhindra spridning av massförstörelsevapen, bekämpa olyckor och katastrofer och utbilda försvarsmakter i demokrati och mänskliga rättigheter. Vi ska nära samarbeta med och . styrka ligger just i det handfasta arbetet i fält. har en central normbildande roll men bevakar också att länderna uppfyller sina åtaganden med som den yttersta garanten. Samarbetet med Nato inom ramen för Partnerskap för fred stärker säkerheten och samarbetet i regionen. Länderna runt och i den större Mellanösternregionen blir allt viktigare för EU och för . Ökad respekt för mänskliga rättigheter, demokratisering och sociala och ekonomiska framsteg gynnar utvecklingen och säkerheten för de här länderna och för EU. Regionen uppmärksammas därför särskilt i . Ett allt närmare samarbete genom Barcelonaprocessen och skapandet av ett frihandelsområde runt stärker relationerna mellan regionen och EU. Våra institut i och har en viktig roll för att stimulera dialog mellan kulturer och civilisationer. Även det rättsliga samarbetet måste stärkas. Internationell terrorism, organiserad brottslighet och människohandlare opererar i högsta grad gränsöverskridande och måste därför bekämpas med samarbete över gränserna. För att sätta stopp för den vidriga handeln med kvinnor och barn från fattiga länder till rikare länder, också till , måste vi utnyttja alla forum: FN, EU, med sin nya breda handlingsplan och sin särskilda representant, som utarbetar en europeisk konvention mot människohandel, det nordisk-baltiska samarbetet och , liksom samarbetet med . Våra värderingar om fred och säkerhet, global utveckling och fattigdomsbekämpning, demokratins och rättsstatens idéer, de mänskliga rättigheterna och folkrätten har sin tydliga grund i . Vår säkerhet kan inte byggas isolerat från omvärlden eller enbart inom . Vi är beroende av en effektiv multilateralism för vår gemensamma säkerhet. Ett starkt FN betyder att den globala säkerheten stärks. När och dess koalitionsmedlemmar beslöt att inleda krig mot ställdes åt sidan. växer insikten att FN behövs för att föra utvecklingen i framåt. Trots att säkerhetsläget förblir kritiskt, som bland annat bombdådet i mot kurdiska organisationer visar, och trots att civila irakier och koalitionssoldater dödas , återvänder nu FN för att undersöka förutsättningarna för direkta val i . För att ska bli ett fritt, demokratiskt och livskraftigt samhälle måste suveräniteten återupprättas. FN har en given central roll i den processen. bidrar med de kommande två åren till utvecklingen i , bland annat genom utbildning av poliser och jurister. Några tydliga slutsatser kan nu dras efter kriget i : Ansträngningarna att utveckla och reformera FN måste drivas ännu hårdare. måste utvidgas för att öka dess legitimitet och bättre återspegla dagens globala situation. Generalsekreteraren har tillsatt en arbetsgrupp som ska rekommendera hur FN-systemet mer effektivt ska kunna möta aktuella hot mot fred och säkerhet. ska driva på dessa reformprocesser. EU måste utveckla sin FN-politik och sitt samarbete med FN. FN måste bli bättre på att förebygga väpnade konflikter. antog en banbrytande resolution om att förebygga väpnade konflikter. var drivande i den processen och fortsätter nu ett aktivt arbete för att FN och EU ska öka sin handlingskraft på området. För det här krävs ett långsiktigt åtagande. Det är berett att göra. I enlighet med säkerhetsrådets resolution måste kvinnors roll i det konfliktförebyggande arbetet stärkas. FN:s roll i global krishantering måste stärkas. Viktiga insatser görs just nu i och , där och EU spelar centrala roller i komplexa, multifunktionella FN-insatser för fred. På alla dessa sätt deltar praktiskt i byggandet av gemensam fred och säkerhet. Vi gör det med den militära alliansfriheten och FN-medlemskapet som grund. Vi bygger våra insatser på gemensamma värderingar om alla människors lika värde och rättigheter och med utnyttjande av vår breda erfarenhet av olika fredsuppdrag. Vi söker stärka vår förmåga nationellt, inom EU, mellan EU och FN och i samarbete med andra organisationer. Så driver vi arbetet för global fred och utveckling vidare. Frihet och trygghet för alla var ledord i den sista utrikesdeklaration som på regeringens vägnar redovisade för . De orden är och förblir vår vision. När alla människor, var de än bor, lever i fred och frihet, när alla, inte bara de som fötts i den rika världen, har rätt till utveckling och trygghet, när alla får möjlighet att leva ett gott liv, då är världen en bättre och säkrare plats också för oss. Detta är de värderingar som även framgent ska prägla svensk utrikespolitik. 2 i (m): Det är undertecknade anslutningsfördraget med den europeiska unionen. Midsommarhelgen 1994 på Kos signerade dåvarande statsministern tillsammans med utrikesministern med flera delaktighet i . och genom gott politiskt samarbete kunde vi avsluta förhandlingarna och därmed slutgiltigt lämna resterna av som så mycket präglat vår syn på omvärlden och vårt lands egen säkerhet. Som EU-medlem fick en sundare och mer stabil ram för sin säkerhetspolitiska utveckling men också möjligheter att tillsammans med andra ta ansvar för något mer än bara svenska angelägenheter. På samma sätt som murens fall banade väg för utvidgningen blev den också starten för den mer omfattande och omvälvande utvidgning som blir verklighet . växer samarbetet med tio nya länder. , , , , , , och har efter murens fall kunnat vända diktatur och förtryck mot demokrati och frihet, planekonomi mot marknadsekonomi, envälde mot demokrati. Dessutom kan och ansluta. I detta arbete har i allra högsta grad varit pådrivande. Vi har visat prov på ledarskap och samverkat utifrån olika positioner. Under våra medlemsår har EU utvecklats. Efter de tragiska krigen på med ett handlingsförlamat och motstridigt EU växer nu en ny beslutsamhet fram, grundad i en vilja att ta ansvar för vår del av världen och bättre kunna bidra till frihet och fred. I det IGC-förslag som så snöpligt fördröjts bekräftas den omvandling som sker från försök till gemensam utrikes- och säkerhetspolitik till en mer sammanhållen säkerhets- och försvarspolitik. Det är väsentliga steg som tas som innebär omställning nationellt och omprövning för att ha förmåga att leva upp till det vi lovat varandra. Högtidstalen om denna ambition kommer snart att utvärderas i faktiska resurser och ledarskap. Antagandet av säkerhetsstrategin visar på en vilja att göra en samlad analys och vidta gemensamma åtgärder för att säkra fred samt för att möta de nya hoten. Därmed blir förhoppningsvis unionens säkerhetspolitik mer aktiv, samlad och handlingskraftig. I och med kampen mot terrorism och önskad förmåga att kunna ingripa mot gränsöverskridande organiserad kriminalitet breddas innebörden av vad som är säkerhetspolitik. De nya hoten kräver nya verktyg. Politiskt tas nu steg på områden som tidigare bara varit förbehållna nationalstaterna. Denna utveckling skrämmer en del. Det är lätt att skrika efter suveränitet och att vara herre i sitt eget hus.