prot · GS0947 · 2004-12-09 00:00:00 — Det bör tilläggas att denna bedömning gjordes innan regeringen aviserade att ska stängas . Förtidsavvecklingen av kärnkraften, den så kallade gröna skatteväxlingen, och en ogenomtränglig röra av skatteregler, subventioner och andra styrmedel gör att energipolitiken varken främjar god miljö eller säker försörjning av energi. Det ökar i stället vårt beroende av importerad oljekraft och vår sårbarhet, exempelvis höjningar av oljepriset. För att större aktörer i elbranschen ska våga fatta nya stora investeringsbeslut krävs en annan säkerhet om framtiden än den vi nu har. Vilka nya skatter och pålagor tänker regeringen lägga på elbranschen? Vilka nya uppgörelser med stödpartierna ställer nya krav på branschen? Vad händer med kärnkraften? Osäkerheten är stor, och resultatet blir uteblivna investeringar, mera importerad kolkraft och försämrad miljö. De investeringar som ändå görs, i exempelvis vindkraft, kan på långa vägar inte ersätta den kärnkraft som ständigt hotas av nedläggning. Dessa ständiga nedläggningshot är inte bara hot mot en konkurrenskraftig elindustri i vårt land. De är också hot mot säkerheten. I och med att man har satsat på kärnkraften har man kunnat göra tekniska förbättringar, fått högre säkerhet och säkrare drift. Ett kärnkraftverks livslängd bedöms till . Men det betyder också att vi behöver fortsatt forskning och utbildning inom kärnteknikområdet allt framgent. Det gäller att hålla alla dörrar öppna för att klara miljömålen. Förutom den stora osäkerheten om kärnkraftens framtid har ett annat orosmoln dykt upp på kärnkraftshimlen. Studsvik publicerade i förrgår att man kommer att lägga ned sina två forskningsreaktorer och i stället sluta ett strategiskt samarbetsavtal med Haldenreaktorn. Det betyder att kärnkraftsindustrin ändå kan få sitt behov av bränsle-, material- och kemiundersökningar tillgodosedda, men det betyder också att forskningen och utbildningen inom kärnteknikområdet minskar. Vad det betyder för kärnkraftsindustrins personalförsörjning är ovisst. Dessutom försvinner ju ca 100 jobb inom den nukleära sektorn. Det är anmärkningsvärt att som inte ens har någon egen kärnkraftsindustri har en forskningsreaktor som ska ta hand om undersökningarna för den svenska kärnkraftsindustrin. Även i andra länder än ökar man nu sina insatser kring forskning om kärnkraften. Man inser att kärnkraften kan komma att behöva omprövas, bland annat med tanke på klimatfrågorna. Min fråga är: När ska regeringen ompröva sin inställning till kärnkraften? Det blir spännande att höra vad den nya ministern svarar på den frågan . Vi tror att i den framtida energipolitiken måste många blommor få blomma. Det är nämligen vår uppfattning att energiproduktionen bäst främjas genom en fri elproduktion inom ramen för givna miljö- och säkerhetskrav. Det betyder att vi välkomnar alla nytillkommande energianläggningar om de uppfyller sådana krav som vi har ställt på miljö och säkerhet. Regeringens målflora på energiområdet bör reduceras till ett övergripande mål om att energipolitiken ska främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela landet som den uppfyller höga säkerhets- och miljökrav. Den synen innebär att vi anser att det system med elcertifikat som regeringen och dess stödpartier drivit igenom är felaktigt. Följaktligen anser vi också att det är fel att ställa upp kvantitativa mål för hur energiproduktionen bör fördelas mellan olika energislag. Målen bör i stället formuleras i termer av miljöeffekter, och styrmedel bör utformas därifrån. En stor del av den svenska exportindustrin är mycket elberoende. Trots energieffektiviseringar är ett konkurrenskraftigt elpris en förutsättning för att den här industrin ska investera och utvecklas i . Regeringens och samarbetspartiernas politik för en grön skatteväxling leder till att industrins kostnader ökar. Enligt budgetpropositionen ska ytterligare 7 miljarder växlas och utöver detta 13 miljarder ytterligare , tillsammans 20 miljarder. Enligt regeringens inkomstberäkningar i budgetpropositionen blir de samlade intäkterna från energiskatterna drygt 65 miljarder . Det är inte troligt att miljöskatter på andra områden än energiområdet inbringar några större belopp. Det skulle innebära att det krävs en ökning av energiskatterna med . Var tänker ni ta ut den höjningen? Ska ni öka konsumenternas energibeskattning, eller blir det industrin som får betala? Och vad betyder det i så fall för jobben och för välfärden? Jag står givetvis bakom alla reservationer av men yrkar bifall till reservation 1. 214 (): Först vill jag hälsa välkommen som vår nya samhällsbyggnadsminister, i det här fallet energiminister. Det är vinter i . Lamporna är tända, och elementen är på. På många håll runtom i landet ligger snön redan djup. Våra svenska kärnkraftverk noterar ett rekordår, och producerar maximalt. jobbar hela den tunga basindustrin på för fullt och kräver goda och säkra leveranser av el. Kyotoprotokollet förpliktigar oss att uppfylla hårt ställda miljökrav, vilket gör att all energi som inte alstrar koldioxid är dit alla vill nå, alla förutom den verkar det som. I det här läget pekar regeringen med hela handen, tar till tvångslagstiftning och stänger det andra aggregatet i , 2005. Efter det ska man med mellanrum bestämma vilket verk i ordningen som ska stänga härnäst. Man tar sig för pannan och undrar vilken värld regeringen lever i. För inte är det i samma som en majoritet av oss andra. En klar majoritet av svenska folket inser att vi inte kan eller bör stänga rena, säkra, väl fungerande svenska kärnkraftverk . En avstängning drabbar ekonomin och miljön väldigt hårt. Erfarenheterna från avstängningen av avskräcker. Där fick regeringen betala ut 8,3 miljarder i rena ersättningar till ägarna, 9,1 miljarder till omställningsprogrammet och ett antal andra miljarder för att köpa in el utifrån i stället för att använda billigare egen energi. Det ger i runda tal en nota på ca 20 miljarder. ska man stänga även den kvarvarande reaktorn i , och kostnaderna för detta kommer återigen att räknas i miljarder och åter miljarder. Det är pengar som i stället borde gå till att stärka skolan, vården eller andra områden med stora behov. Röran när det gäller energipolitiken och regeringens oförmåga blir tydlig vid en närmare granskning av de olika mål som fastställts för politiken. Flera av de mål som regeringen ställer upp är helt motstridiga. Det gäller bland annat målet att avveckla kärnkraften som tillgången på el och annan energi ska tryggas , dessutom på villkor för industrin som är konkurrenskraftiga med omvärldens. De orörda älvarna ska man heller inte exploatera, och Kyotoprotokollet ska uppfyllas. Vi kan inte uppfylla miljömålen genom en avveckling av kärnkraften. Utsläppen av bland annat koldioxid kommer att öka kraftigt, eftersom kol-, gas- och oljebaserad el är det som kompenserar bortfallet när kärnkraften avvecklas. Regeringens planerade kabel från det kärnkraftssatsande är förstås mycket bättre rent miljömässigt men en ohotad toppnotering i dubbelmoral. På uppdrag av bland annat i utförde , 2001, en studie för att undersöka hur luftmiljön i påverkas om kraften i en av kärnreaktorer ersätts med importerad fossilbaserad el från . Rapporten visar att utsläppen av kväveoxider skulle öka med och svaveloxider med . Den här rapporten är en av många som varnar för de mycket stora negativa konsekvenser som kommer att uppstå vid en eventuell stängning av andra reaktor. Men händer det här i alla fall. Lägg härtill planerna på ett nytt stort gaseldat kraftverk i som ska ersätta en del av bortfallet när nu stängs helt. Det ger ytterligare koldioxid till luften i . Miljöminister säger i att tillståndet nu är akut vad gäller klimatförändringen och framhåller vikten av att få i gång politiken. uttalar sig vår nya energiminister i om att kärnkraften ska avvecklas. Trots att och numera jobbar i samma departement verkar de inte ha någon som helst samordning av sin politik. Eller är det deras plan att växthuseffekten ska motverkas genom att kärnkraften avvecklas? Väljarna låter sig dock inte luras av detta dubbelspel. De inser att vi måste motverka växthuseffekten genom att avveckla energiproduktion som ger koldioxidutsläpp, inte tvärtom som regeringen nu gör. Lägg också härtill att helstatliga får bottenbetyg i den rankning som Världsnaturfonden gjort över hur världens största energibolag påverkar miljön. hamnar på 19:e plats bland 21 största energibolag. WWF:s generalsekreterare kallar agerande för en skandal. Den massiva kritik som riktats mot regeringens sätt att styra är välförtjänt. Regeringen och har inte tagit sitt ansvar när det gäller att ge tydliga direktiv och prioriteringar. Vi har ett statligt bolag som skulle bli flaggskeppet i den socialdemokratiska regeringens omställning av energimarknaden. Och det blev det ju, med besked! Det gick dock åt helt fel håll med tvångsförflyttning av minoritetsgrupper i det forna och brytning och eldning av gigantiska mängder brunkol med stora koldioxidutsläpp som följd. Dessutom finns det en underlåtenhet att återkomma till för godkännande av stora investeringar i brunkol. Det handlar om ungefär 70 miljarder. Till detta återkommer vi då vi har att behandla ett särskilt betänkande om just . Det lär bli en intressant diskussion. Den svenska energipolitiken har havererat. Man har fastnat i så gamla hjulspår att man inte längre förmår att se verkligheten som den faktiskt är. Regeringen menar att den är modern när den stänger kärnkraftverk, men sanningen är ju den att det finns fler länder runtom i världen som bygger nya kärnkraftsanläggningar än vad det är som stänger av. Just nu byggs och projekteras ca 30 kärnkraftverk runtom i världen. Ett tydligt exempel är , som för sedan beslutade att avveckla sin kärnkraft. De har ångrat sig och kör i gång sitt program igen. Det är, energiministern, precis vad den också borde göra. Be hela svenska folket ha överseende med de senaste 25 årens kramp och haveri i energipolitiken. Ångra er och lyssna på era egna kommunalråd i denna fråga. Lyssna på det nätverk av förtroendevalda socialdemokrater som vägrar ställa in sig i ledet och i stället aktivt försöker få er att ändra inställning. Häv alla de förbud som finns när det gäller forskning om ny kärnkraft eller uppförande av nya kärnkraftverk här precis som i . Lyssna på en bred majoritet av svenska folket. Låt mig summera det hela: Energiminister vill få oss att tro att regeringen bygger det gröna folkhemmet. Men det är tydligt att det är det svarta folkhemmet som de håller på att bygga. Vi har svart olja, svart sot från kolproducerad el som driver in över från , svarta löner som inte tillåts bli vita när det gäller tjänster i hemmet och så vidare. Huruvida även själarna är svarta, som sjunger, finns det en annan, högre instans som prövar. Det gör vi inte i . Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 5. 215 (): Vi har en ny energiminister . Känn dig varmt välkommen. Det är ett råttbo du fått ärva. Det kommer inte att räcka med en liten julstädning där. Det krävs en totalrenovering av tankemönster och annat, men det är värt ett gott försök. fick vi larmrapporter från om att aluminiumsmältverket Kubal hotas av nedläggning om inte elpriset sänks och stabiliseras. I fallet Kubal rör det sig om inte mindre än 500 arbetstillfällen. En hörnsten i svenskt näringsliv är hotad. Den svenska basindustrin har skapat arbete och välstånd för generationer av svenskar framför allt på orter som inte är så tätbefolkade. Redan 500 arbetstillfällen i är en mindre katastrof, och det finns tyvärr anledning att tro att om den nuvarande energipolitiken ska ligga fast är detta bara början till slutet för svensk basindustri. Och det är fortfarande de varorna som utgör ryggraden i svensk export. Det är viktigt med mobiltelefoner, bilar, popmusik och design, men basindustrin står för en långsiktig säkring av välfärden i . Den sysselsätter 270 000 svenskar och står för av vår export. Anser energiministern och samarbetspartierna att har råd att mista sin basindustri? Det gör i alla fall inte vi kristdemokrater. Och vad jag förstår gör inte många betydligt mer verklighetsförankrade socialdemokratiska kommunalråd i 66 kommuner heller det. Vad är besked till de 500 som riskerar att bli varslade i om inte en förändring sker? Även Socialdemokraterna i måste väl se sambandet mellan å ena sidan en otillräcklig inhemsk elproduktion och elimport och talet om nedläggningar i svensk basindustri. talade tidigare här om jobb. Men det är ju jobblöshet som skapas genom den energipolitik som just nu förs. Jag fick i min hand en alldeles färsk rapport som jag tror har presenterats från . Man har tittat på och belyst om de kriterier som vi har lagt fast för en stängning av är uppfyllda eller inte. Det handlar om att stängningen inte får medföra påtagligt negativa effekter för elpriset eller på tillgången på el för elindustrin. Effektbalansen ska inte riskeras. Miljö- och klimatfrågan ska ha en god utvecklingspotential vid en stängning. De här villkoren har prövats av . Vi debatterade dem 2001 och 2003. fann också regeringen att villkoren inte ansågs uppfyllda på vissa punkter. Det gällde effektbalansen och påverkan på miljön och klimatet. Hur är det nu då? Ja, det är det som har tittat på. Man konstaterar till att börja med att användningen av el fortsätter att öka i . Även vid ett normal år är vi beroende av import från kontinenten och från . Andelen fossil elproduktion har ökat i systemet. Vi har fått en installerad effekt, framför allt i form av en ökad andel värmekraft. Ändå säger man från i sina bedömningar att vi klarar en kall tioårsvinter bara om samtliga elva kärnkraftsreaktorer har hundra procents tillgänglighet. Samtliga distributionssystem måste vara intakta. Erforderlig import måste komma till stånd. Effektreserven måste vara aktiverad. De förbrukningsdämpningar som är överenskomna med industrin måste komma till stånd efter att varningar har utfärdats. Det är ganska många om som ska uppfyllas om vi inte ska få en effektbrist. Därmed kan man ganska tydligt se att effektbristen inte heller är uppfylld enligt de kriterier som vi har fastställt i vid en stängning . De planerade nya anläggningarna kommer inte att kunna reducera effekterna av effektbristen . Hur påverkar en stängning elpriset? Här säger att en stängning kommer att föra prisnivån uppåt, och på kort sikt kan prispåverkan bli kännbar. I villkoren för stängning säger vi ju att det inte får medföra en påtagligt negativ effekt för priset. Det allra allvarligaste tycker jag är ändå påverkan på miljön och klimatet. Den el som produceras i kommer på marginalen att ersättas med kolkondens, men även med elproduktion som inte är fossilbaserad och biobränslebaserad kraftvärme. Men utsläppen av växthusgaser kommer att öka. Om det blir fortsatta år med torka kan ökningen bli så mycket som av totala koldioxidutsläpp. Jag anser att en stängning av därför sker, i enlighet med beräkningar, i direkt konflikt med ambitionen att minska utsläppen av växthusgaser. Effektbalansen blir svår att upprätthålla, påverkan på priset blir kännbar och miljön kommer att lida negativa effekter. Villkoren är fastställda av , men det är inte uppfyllda. Det ska bli intressant att höra om kommer att medverka till en stängning av , trots att villkoren inte är uppfyllda. Det kommer i så fall att innebära en försämring av miljön och en svårighet att upprätthålla effektbalansen framöver. Jag väntar med spänning på det svaret. Vi kristdemokrater anser att svensk energipolitik måste byta inriktning. tillhör de länder som har förutsättningar att bli nettoexportör igen. Jag tycker att det är bedrövligt att vi har blivit nettoimportör . Vi har potential. Vi har en stor yta, vi har naturliga tillgångar och vi har ett bra kunnande för energiproduktion. Vi har möjlighet att bli en storproducent av miljövänlig el som kan spridas till . är det tvärtom, och jag tycker att det är en felaktig väg. Ett första steg för att bryta det dödläge som har varit i svensk energipolitik så länge är naturligtvis att ompröva kärnkraftspolitiken. Vi har försökt att göra det på politisk väg, vi har diskuterat det, vi har haft utsträckta händer, och så vidare, men ingenting har hänt. Då har vi kristdemokrater sagt att när politiker inte kan lösa frågan på ett rimligt sätt är det rimligt att skicka tillbaka den till folket i en folkomröstning, där även de som är får vara med och tycka till om kärnkraften, för det har de inte fått. Folkomröstningen som ligger fick de aldrig delta i. Med anledning av detta vill jag yrka bifall till reservation 8. Jag skulle också vilja säga någonting om den gröna skatteväxlingen. Jag läste med intresse debattartikel där han säger att han tycker att Vänstern måste ompröva skatteväxlingen därför att den fått orimliga fördelningspolitiska effekter. Jag håller med. Vi kristdemokrater tycker också att idén med skatteväxlingen är god, att grundtanken är riktig. Den skapar rätt förutsättningar, men den har genomförts på ett sätt som har fått orimliga konsekvenser för låginkomsttagare framför allt. Vi kristdemokrater har bett att räkna på vad skatteväxlingen har inneburit för ett typiskt hushåll sedan man påbörjade den . Vi har då antagit att hushållet värmer upp sin villa med hjälp av olja . Man kör en bil 1 vars tjänstevikt är . Det är två vuxna i familjen som arbetar. De tjänar 18 000 respektive ett ganska normalt hushåll. Svaret som vi fick säger oss att den skatteväxling som Socialdemokraterna med stödpartier har genomfört inte har någon god fördelningspolitisk profil. Totalt sett har den gröna skatteväxlingen för den här familjen inneburit kostnadsökningar på . Det är ganska mycket pengar för ett hushåll. Deras inkomstskatt har ju minskat tack vare skatteväxlingen, men bara med . Det betalar alltså inte på långa vägar för de ökade skatter man fått. Det som är allvarligt är att den här familjen egentligen har väldigt liten handlingsmöjlighet. Man kan inte, om man bor på landsbygden, klara sig utan bil. Det är en väldigt stor investering att byta uppvärmningssystem. Så vad ska man göra? Man drabbas av en högre kostnad. Till detta kommer att man får betala ganska mycket för elcertifikaten som höjer elräkningen på nationell basis med , varav 0,5 miljarder går till ren administration. Det är inte klokt! Vilket hushåll har bett om att få medverka till det? Vår typfamilj är inte konstig på något sätt. Tvärtom är den ganska vanlig. Det här är orimliga konsekvenser av någonting som från början är en god tanke. Vi kristdemokrater anser att om en skatteväxling ska införas måste det medföra möjligheter för den som drabbas att ändra sitt beteende, och det är inte möjligt för flertalet av dem som drabbas av de negativa effekterna . Avslutningsvis måste jag konstatera att nuvarande regering och stödpartier saknar tydlig inriktning för energipolitiken och saknar långsiktighet i sina beslut. Energipolitiken har blivit något slags experimentlåda som åtminstone ett av stödpartierna har fått ganska fri tillgång till för att ställa upp som regeringsunderlag. är det att i stället för att använda energipolitiken som en tryckventil i vänsterkartellen börja se till vad hushåll och företag har för behov. 216 (): Jag vill också hälsa energiministern mycket välkommen. Det blir många intressanta debatter i energifrågor här . Man kan inte tro det, men faktum är att den svenska energipolitiken är mycket framgångsrik. När man lyssnade på de tidigare debattörerna så var vi inte ens i närheten av en framgångsrik energipolitik. Det politiska styrkebältet Socialdemokraterna, driver på för att åstadkomma den helt nödvändiga energiomställningen. Det som är så tråkigt efter alla dessa år är att såväl , som och inte vill ha någon statlig styrning över huvud taget. Kärnkraften får väl vara kvar hur länge som helst i princip. Fossila bränslen ska användas. Och förnybar elproduktion ska vi inte stödja på något särskilt sätt, utan den får väl konkurrera och visa sina fördelar utan några statliga stöd. Det här är beklagligt. Men ändå händer saker. Vi går framåt på olika områden, och jag vill lyfta fram framför allt två områden som jag tycker har förändrat vår energipolitik och som också borde förändra diskussionen ganska avsevärt. Elcertifikaten, som i alla fall några av de borgerliga partierna ogillar högst betydligt, visar att de gör nytta. De tränger ut fossila bränslen. De gynnar förnybar el och elproduktion. Fast de bara har funnits drygt märker vi hur de till och med påverkar den stora skogsindustrin, som ser till att bygga om sina anläggningar så att de på bästa sätt kan delta i det här systemet. Vi vet att man diskuterar elcertifikat också i och andra länder. Det är alldeles självklart att ju fler länder vi kan få att ställa sig bakom elcertifikaten, desto starkare och bättre blir det systemet. Är och emot certifikat även i en sådan utveckling? Handeln med utsläppsrätter som kör i gång från innebär ett helt nytt läge. Det kommer säkert att ta ett tag innan vi har fattat vilken betydelse de faktiskt har. Vi får nu en kontroll av koldioxidutsläppen på EU-nivå. Det ger också möjlighet att fatta beslut om att börja minska, i snabb eller mindre snabb takt, koldioxidutsläppen i hela Europaområdet. Det går alltså inte längre, som och jag tror även var inne på, att säga att det kommer smutsig kolkraft från eller någon annanstans. Det kan inte komma någon mer smutsig kolkraft eller några mer koldioxidutsläpp efter från den handlande sektorn, alltså industri- och energianläggningar. Det är det som är det fina. Det kan bli mer utsläpp på svensk mark. Men vi vet allihop och har konstaterat att koldioxidutsläppen är farliga oavsett var de sker. De måste alltså minska någonstans i övriga för att de ska kunna öka i . Om man befarar en fortsatt ökning av kolanvändning för att lägger om sin energipolitik är man fel ute, för det är så att trycket hålls uppe och det måste till andra åtgärder. Vi klarar inte att öka koldioxidutsläppen ytterligare, utan de ska bort. Men de tre partierna vill också påbörja avveckling av kärnkraft, vilket ändå har gått ganska sakta. Det är naturligtvis viktigt att det här systemet kommer att användas över hela världen. Det är viktigt att , som har skrivit under Kyotoprotokollet, är med. och är viktiga länder som bör komma med i ett sådant här system. Vi får verkligen hoppas att också inser att det är en nödvändig väg att gå. Jag måste bemöta när hon tar upp Kubal i . Det är en intressant diskussion. Man kan säga att det finns fem industrier i som har liknande situation, som alltså är tungt elintensiva. Frågan är naturligtvis hur de klarar sig. Det gäller säkert också andra, lika elintensiva, företag i , alltså inte bara i . Frågan är bara hur har tänkt angripa det här problemet på en avreglerad marknad dessutom. Hade det varit kunde man alltid ha fixat det på något sätt. Men hur ska vi klara av att få till stånd elavtal som ligger på så pass hyfsat pris, och dessutom är så långsiktiga, att vi klarar hem de särskilt elintensiva industrierna? Det är inte så enkelt, och det beror definitivt inte på den svenska energipolitiken. Det beror på att vi har en avreglerad elmarknad som mer och mer blir en marknad för hela norra . litar egentligen inte på den avreglerade elmarknaden. Det är väl antagligen det som är problemet. Den kommer att få konsekvenser, men jag tror ändå att vi ska kunna klara av merparten av elintensiv industri. Det har vi gjort , och det tänker vi fortsätta med. Däremot är det problem med utsläppen av koldioxid, bland annat när det gäller den stora transportsektorn. Där har vi inte kommit särskilt långt. Och frågan är vad man gör. Här ökar ju CO2-utsläppen. Framför allt gäller det tunga transporter. Det går naturligtvis inte i en handvändning att bygga järnvägar och få ett rationellt järnvägssystem som kan ersätta dessa transporter, men vi måste dra åt det hållet.