prot · GS0944 · 2004-12-06 00:00:00 — Den andra principen är att förvalta det som lämnats till oss, att värna jordens materiella tillgångar, men också att bevara det immateriella arvet, tankar, värderingar och idéer som lämnats till oss från tidigare generationer. Bevarandet av kulturarvet är en självklarhet för oss kristdemokrater. Den tredje princip som jag vill ta upp handlar om maktfördelning. Vi menar att beslut ska fattas så nära den enskilda människan som möjligt. Endast i de fall man kan motivera att det är mest effektivt att besluten fattas på en högre nivå ska besluten ligga där. Grundprincipen är att den högre nivån ska vara ett stöd för den lägre. Ofta är fokus för kulturens betydelse människans psykiska välbefinnande. Det är glädjande att många undersökningar har pekat på kulturens betydelse även för den fysiska hälsan. Människor som regelbundet tillägnar sig konstnärliga upplevelser lever och mår bättre än de som inte gör det. Att få tillgång till konstnärlig aktivitet kan till och med påskynda tillfrisknandet hos människor. Även om jag vill understryka kulturens betydelse för dess egen skull vill jag ta upp detta faktum. Det är just kulturens egenvärde som skapar denna dynamik. I museerna runtom i landet vårdas ett unikt kulturarv. Det handlar som miljoner föremål, kläder, smycken, tavlor, böcker, husgeråd, konserverade växter och djur, teaterrekvisita och mycket annat. Det är ett kulturarv som tillhör oss alla och som museerna har fått vårt uppdrag att förvalta. Jag tror att vi alla här i kammaren är överens om att förvaltandet av kulturarvet är en viktig uppgift. Vi vet alla att dessa föremål ska bevaras för framtiden. Men då måste vi också ge museerna rimliga förutsättningar för att klara den uppgift som vi har gett dem. Så är det inte . På massor av museer runtom i landet står samlingar och förfaller. Det handlar om fukt och skadedjur, bristande konservering och felaktig förvaring. Hur är det möjligt när vi alla här inne är överens om kulturarvets betydelse? Jag menar att vi alla kulturpolitiker har ett gemensamt ansvar för den rådande situationen. Men störst ansvar faller på Socialdemokraterna, . Det är de partier som gemensamt fastlagt budgeten och politikens inriktning . Jag vill mena att socialdemokrater har stirrat lite för ensidigt på besökssiffror, och då har grundbulten i museernas verksamhet, samlingarna, glömts bort. Vad ska museerna visa för besökarna den dag samlingarna inte går att visa längre? Hur intressanta kommer framtidens utställningar att bli när kunskapen om föremålen riskerar att glömmas bort när forskare får sluta i stället för pedagoger? har jag ingenting emot pedagoger, men vi behöver diskutera helheten. Fri-entré-reformen är ett exempel på Socialdemokraternas populistiska museipolitik. Det är en reform som kostar . Den har inneburit att samma människor går oftare, inte att nya grupper kommer till museerna. Dessutom kommer den nästan enbart till del, eftersom 16 av de 19 statliga museerna som får del av stödet ligger i . Självklart ska samlingarna visas. Ingen vill ha samlingar som enbart ligger i magasin och beskådas av några få. Självklart är museipedagogiken avgörande för ett museum, men till vilket pris? Vi kristdemokrater säger i vårt budgetalternativ nej till fri entré på de statliga museerna. Vi gör det för att i stället möjliggöra satsningar på museernas samlingar. Totalt vill vi satsa för detta ändamål. Dessutom vill vi införa fritt inträde för barn och ungdomar upp till på samtliga statliga och regionala museer. Vi tillför alltså pengar för detta. Barn och ungdomar är en prioriterad grupp för oss. Genom en sådan satsning når reformen ut till hela landet. Den möjliggör också för skolorna att utnyttja museerna jag föredrar här uttrycket ta till vara i undervisningen oftare än . Museernas verksamhet består av två viktiga delar, att vårda och visa. Båda delarna är beroende av varandra, och båda delarna måste uppfyllas för att museerna ska fullgöra sin uppgift. Det är vårt ansvar att ge dem förutsättningar att klara detta. Förutom satsningen på de regionala museerna gör vi också en satsning på de regionala arkiven, som jag ska kommentera. Vi föreslår utöver vad regeringen och samarbetspartierna föreslår. Det är många regionala arkiv som brottas med stora ekonomiska problem. Arkiven förvaltar ett betydande arkivbestånd. Det handlar om att vårda och bevara men lika mycket om att ge tillgång till värdefull historia. Inte minst det ökade intresset för släkt- och hembygdsforskning har gjort att arkiven är mycket viktiga. En skrivelse rörande arkivfrågorna utlovas till . Vi kristdemokrater har länge efterfrågat vad socialdemokraterna vill med arkiven. , musik och teater, fru talman, är konstformer som var och en spelar sin unika roll för den skapande människan. Musiken har en särskild nära och gränslös betydelse för människor. Teater är en konstform som ger stora möjligheter till inlevelse och identifikation. Det är någonting som vi alla här kan stryka under. Antalet besökare ökar . Vi kristdemokrater vill satsa utöver det regeringen och stödpartierna föreslår på regional teater, dans och musik. De fria grupperna inom dans och teater står för drygt en tredjedel av antalet föreställningar som framförs . Deras betydelse för svenskt kulturliv är odiskutabelt. är de fria grupperna bland de mest utsatta grupperna av konstnärer. Deras arbetsvillkor är mycket dåliga, och de hamnar ofta utanför samhällets olika trygghetssystem. Det har sagts av många här, det har sagts tidigare, och jag säger det också . Det är ingen nyhet för någon av oss här. En fråga som orsakar ständiga problem för de fria grupperna är, som vi alla vet, den bristande pris- och löneuppräkningen. Av någon anledning omfattas inte anslaget till de fria grupperna av någon sådan uppräkning, trots att en stor del av anslaget går just till löner. Det gäller även anslaget till . Som en följd av den bristande pris- och löneuppräkningen urholkas anslagen till de fria grupperna . har konstaterat att färre grupper än tidigare kan ges stöd, eller också får de enbart tillfälliga projektbidrag i stället för längre verksamhetsstöd. senast har vi alla kunnat ta del av att var på väg att lämna Teater Brunnsgatan Fyra som en följd av uteblivet stöd, som hon beskrev det. Hon tyckte att det var mycket olyckligt. Teatern behöver ett mycket mer långsiktigt stöd än vad hon hade möjlighet att få, säger hon. vet vi att Framtidens kultur har gjort en utryckning. Framtidens kulturs roll börjar mest bestå av brandkårsutryckningar. ser det ut som om teatern ska få vara kvar, men det är olyckligt när sådana händelser måste inträffa för att någon form av fortsatt verksamhet ska kunna äga rum. Vi får se hur det går. I sitt budgetunderlag konstaterade att ett ökat ekonomiskt stöd till de fria grupperna är ett av de områden som är högst prioriterat och där behoven är som störst. Trots det fick de fria grupperna inte något ökat anslag i årets budget. I en interpellationsdebatt som jag förde med kulturminister diskuterade vi situationen för de fria grupperna och varför de inte fått ett ökat ekonomiskt stöd trots vädjan. I debatten svarade kulturministern att de fria grupperna har fått ett anslag och att det därför var obegripligt för honom att pengarna inte räckte. Han tyckte att det var beklagligt att de fria grupperna inte hade tagit bättre vara på dessa pengar och gjort bättre prioriteringar. Jag skulle vilja säga det här en gång till, men jag gör inte det. Detta är förvånansvärt! Men om det nu är så obegripligt tycker jag att kulturministern borde prata med sin egen myndighet , som tydligen gjort en helt annan bedömning än kulturministern. Anslaget till de fria grupperna måste ökas dels för att möjliggöra ökade bidrag, dels för att kompensera för den bristande pris- och löneuppräkningen. Därför satsar vi kristdemokrater och till de fria grupperna. Avslutningsvis, fru talman, finns det mycket mer som jag skulle vilja ta upp här. Men tiden medger inte det. Jag deltar inte i beslutet angående majoritetens budget inom utgiftsområde 17 utan hänvisar till mitt särskilda yttrande i betänkandet. Jag står självfallet bakom samtliga reservationer där finns med, själva eller tillsammans med något annat parti. För att spara kammarens tid nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 2 under punkt 2. 5 (): Även vill hälsa den nye kulturministern välkommen in i den kulturpolitiska debatten. ska vi diskutera budgetfrågor. Som utskottsansvarig för tar jag på mig rollen att vara förstående, stolt och nöjd över vårt betänkande. kommer att ta upp några kritiska ingångsvinklar, inte minst vad gäller tilldelning av pengar till fria grupper. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet KrU1. Jag kommer att koncentrera mitt anförande på de punkter där i särskilda yttranden har lyft fram några frågor där vi inte är helt nöjda. Jag tycker att det är mycket trevligt och angenämt på alla sätt att få verka i och jobba med kulturpolitiska frågor, inte minst med tanke på den uppdelning som vi brukar ha. Ända från kommunerna och uppåt finns det hårda och mjuka frågor, och då brukar det vara så att männen ska sitta i finansutskotten och kvinnorna i kulturutskotten. Jag tror att det är bra om man gör ett visst skifte i de riktningarna så att vi får en bättre balans. Det allvarliga med kulturpolitiken är att det oavsett om man tittar på nivå eller riksnivå är en liten omfattning på kulturpengarna. Det är det som är gemensamt. Jag tror att alla, oavsett parti, som sitter i kulturutskottet skulle önska en större omfattning av pengar som ägnas kulturfrågor. Vi är övertygade om att det skulle få positiva effekter på en rad områden. När man pratar med människor ute på gatan som det brukar heta märker man att de ofta är mycket mer intresserade av vilken pjäs som går på eller på deras länsteater eller av vilken rockkonsert folk har varit på än om räntan har gått upp från den ena timmen till den andra. Men det ägnar vi mycket debatt åt. Jag har lagt märke till att vissa som har varit framme här säger att det är för mycket formalia och för mycket ekonomi men trots det ägnar mycket tid av sina anföranden åt just detta. De kommer ofta in på skattefrågor till exempel. Jag ska ta upp några punkter som Vänstern har lyft fram. Många har försökt ta åt sig äran av att vi äntligen har kommit en lång bit på väg för att ordna pensionsvillkoren på ett värdigt och bra sätt för dem som är anställda vid våra teatrar och dans- och musikinstitutioner. Jag skulle ödmjukt vilja påstå att motion Kr309 från har haft stor betydelse i det sammanhanget för att få detta till stånd. Vi har gjort en budgetuppgörelse som till viss del har löst de här problemen, men vi har i en motion efter budgetuppgörelsen kommit fram till att vi inte riktigt kunde acceptera de skrivningar som fanns i förslaget till budget. Vi lämnade in motionen, och vi kan bara konstatera att i två avseenden är våra förslag tillgodosedda. I den första punkten säger vi att man ska utreda och redovisa hur frågan om scenkonstinstitutionernas premiepensioner långsiktigt ska lösas. Enligt oss är detta tillgodosett enligt den uppgörelse som är gjord, det regeringsbeslut som har funnits och de skrivningar vi har i utskottet. I punkt 5 sade vi att regeringen noggrant bör följa utvecklingen vid scenkonstinstitutionerna för att vid behov kunna ingripa med akuta åtgärder. Den åtgärden vidtogs snabbt via ett regeringsbeslut som löste den akuta krisen. kan detta komma till en bra lösning. Det finns vissa frågor som vi vill fortsätta att hålla fingret på. Det gäller den kompletterande tjänstepensionen, den så kallade kåpan, och att man ska få likvärdiga villkor med andra anställda om man jobbar på en statlig institution med kultur. Vi har också lyft fram frågan om sångarnas och dansarnas pensioner och deras speciella problem i och med att de går i pension . Det är viktigt att man hittar lösningar och karriärväxling så att man kan få sysselsättning som på något vis anknyter till ens tidigare arbetsuppgift, till exempel danspedagog i stället för dansare. Vi har även lyft fram de fria scenkonstnärernas behov av vettiga pensioner. Jag tror att kommer att komma in och fylla på mer om det. Frågan om pris- och löneomräkning har lyfts fram av flera här, och även av oss. Vi har markerat detta i ett särskilt yttrande, för vi vill skynda på det. Det hjälper inte att göra ständiga utredningar och analyser; måste man komma till en punkt där man bestämmer sig för att det är rimligt att fler anslag omfattas av PLO-uppräkningen. Vi tycker att fria grupper är ett sådant anslag. De har många anställda som gör ett viktigt arbete för kulturlivet i , och det är rimligt att de ska omfattas av samma omräkning som de flesta andra som jobbar på mer traditionella institutioner har. Vi har också tagit upp frågan om bibliotekslagen. Det är bra att man nu fattar beslut om att man ska samordna biblioteksverksamheten i klaner, men vi vill också lyfta fram att det finns en fara i att man är nöjd med att det finns ett folkbibliotek i varje kommun. Det är en klar fördel om det finns fler, och det är bra om det kan finnas biblioteksfilialer. Det gäller inte minst i de kommuner som har långa avstånd. Om det är till folkbiblioteket är det inte så jättelätt att komma dit, och det är inte speciellt tillgängligt för de människor som bor i kommunen. Det är lite väl lättvindigt att bara säga att det är upp till kommunen att fixa det. Vi är väl medvetna om att om vi skulle skärpa bibliotekslagen så måste det förstås också tillskjutas medel så att man möjliggör detta. Man får inte bara lasta över en massa krav på kommunerna. Vi vill att man ser över det här noggrant och utvärderar bibliotekslagen på ett mer djupgående sätt. I det sammanhanget har vi också sagt att vi vill lyfta in genusperspektivet även i detta politikområde. När det gäller har vi försökt anlägga ett underifrånperspektiv. Den samordnare som ska tillsättas för mångkulturåret ska ha sin utgångspunkt i de människor som står för mångkulturen i , nämligen de fria kulturutövarna och de människor som tillhör de minoriteter som vi pratar om. Det gäller de nationella minoriteterna och invandrarminoriteter. De måste få stort inflytande över innehållet i den verksamhet som kommer att ske för att den ska få långvariga och viktiga resultat för framtiden. Det får inte bara bli ett kortsiktigt nedslag och en liten satsning som snabbt går över. Det hoppas vi kunna påverka genom det direktiv som skrivs för mångkultursamordnaren. Jag vill avslutningsvis tacka mina kamrater i kulturutskottet, oavsett parti, för ett gott samarbete. Det gäller inte minst s-gruppen som vi har ett speciellt gott samarbete med i olika frågor. Jag vill också tacka den tidigare kulturministern och den tidigare statssekreteraren på för ett viktigt arbete, inte minst vad gäller lösningen av pensionsfrågan. Sedan kan jag trösta med att vi som jobbar med kulturfrågor i hade en planeringsdag för någon vecka sedan. Vi förlade den planeringsdagen just på Forum för levande historia. Vi hade en mycket givande diskussion med ansvariga för myndigheten. Vi har aldrig sagt att man inte ska studera eller lyfta upp alla ismers brott mot mänskligheten. Det vi har ifrågasatt är om myndighetsformen är den mest lämpliga för detta. brukar faktiskt ibland tycka att det inte är lämpligt. Jag kan konstatera att fortfarande har samma syn. Man vill inte avsätta de här pengarna. Det handlar inte om det är bra eller dåligt att lyfta fram de brott mot mänskligheten som har skett i olika ismers namn, utan det handlar snarare om i vilken form det sker. Men som de demokrater vi är accepterar vi att det finns en stor majoritet i för detta. Vi avvaktar och ser med spänning fram emot vad Forum för levande historia kan komma fram till. 6 () replik: Det sista tog upp var ju spännande och intressant. Jag har funderat lite grann över det. Jag minns att stod och jag här och hade en, som vanligt, mycket vänskaplig diskussion om Forum för levande historia. Du var till och med vänlig och gav mig en bok som handlade om er uppgörelse med den bakgrund som ni har. verkar det inte som om den boken räckte, efter vad jag har förstått av vad som hände efter det att vi hade vår diskussion här. Det har varit rätt mycket storm i ditt parti om det. Men jag är ändå intresserad av det du sade sist här om att ni är så demokratiska att ni släpper ett ärende om det finns en stor majoritet i kammaren. Det var så du uttryckte dig. Ni vill inte ta upp frågan om en nedläggning av Forum för levande historia mer eftersom det finns en stor majoritet i kammaren. Det är rätt intressant om det gäller på många områden. Det andra jag skulle vilja fråga om gäller detta med bibliotekslagen. Hur långt vill ni egentligen gå i lagstiftningshänseende? I ert särskilda yttrande tar ni fram flera kriterier. Ni tar fram invånarantal, geografiskt avstånd och eventuella bristande kommunikationer. Hur petig ska en lagstiftning vara för att tillfredsställa när det gäller det kommunala självstyret? 7 () replik: Till att börja med tycker vi i att det är en fördel att man inte likt en papegoja återkommer med samma krav gång på gång och belastar arbete. Vi kan mycket väl komma tillbaka till frågan om Forum för levande historia, men vi gör det inte . tycker vi att det är rimligt att Forum för levande historia får verka och bevisa att man inte är en statlig kampanjorganisation utan att man faktiskt på ett objekt sätt försöker belysa olika ismers och andras brott mot mänskligheten. Vi hoppas att man kommer att lyckas. Vår farhåga grundar sig på alla de motionsyrkanden som kommer fram här i där ett parti tycker att man ska lyfta fram islams roll i den här frågan och några tycker att det är kommunismens brott mot mänskligheten som ska lyftas fram och så vidare. Vi tycker inte att det är lämpligt att vi här i ska fatta beslut om vad en myndighet ska ägna sig åt, speciellt inte om man ägnar sig åt olika politiska ideologier eller för den delen religiösa trosuppfattningar och deras påverkan i den här specifika frågan. Det är detta vi har varit kritiska mot. Vi har aldrig varit kritiska mot själva tanken att det är viktigt att dagens ungdomar får lära sig och blir upplysta om vad som har skett i historien och vilka konsekvenser icke-demokratiska regimer och deras ideologier kan leda till i praktiken. För egen del ser jag nu fram emot Uppdrag gransknings granskning av och vad de kan hitta i era arkiv och lager. Det finns säkert något som ni har sagt under historiens gång som ni inte kommer att vara alldeles stolta över . Vi vill att man analyserar bibliotekslagen och ser om den verkligen lever upp till sitt syfte. Vitsen kan inte bara vara att vi ska ha ett folkbibliotek. Anledningen till att vi har en bibliotekslag är att detta ska man garantera. Det är ett minimigolv man lägger. Då får man inte, som ni, säga att många har använt detta och lagt det på minimigolvet. Ni vill ju avskaffa bibliotekslagen just med argumentet att man använder den som ett slags alibi för att lägga sig på en nivå. Vi säger att man ska analysera och se om det har fungerat på det sättet. Om så är fallet vill vi skärpa lagen, inte avskaffa den som och vissa andra vill. 8 () replik: Jag tror inte att vi har sagt att många har använt den för att lägga minimigolv. Jag tror att vi har sagt att vi riskerar att det bara blir ett. Det är rätt stor skillnad. Har ni eller har ni inte tilltro till den kommunala självstyrelsen? Det är principiellt oerhört intressant hur detaljerad en lagstiftning ska vara i förhållande till kommunerna eller regionerna. Vi har ju faktiskt inte, så långt jag vet, en lagstiftning om att det ska finnas ett sjukhus i varje landsting, för att ta ett exempel, och ändå är det så. Jag tror att vi är överens om att bibliotek är oerhört viktiga. Det är en jätteviktig mötesplats. De ska självfallet finnas, och det ska vara avgiftsfria lån. Men jag tycker inte att det behövs en lagstiftning, och där har vi en fundamental skillnad. är naturligtvis välkomna till . Det kan nog finnas saker som vi inte är stolta över , men jag tror att dimensionerna inte är jämförbara på i förhållande till de omkramningar som dina företrädare har sysslat med. Men det var inte det vi skulle ta upp här. De är mycket välkomna. Det är jag övertygad om. Även om senare ska ta upp detta om pris- och löneomräkning för fria grupper vill jag säga att det känns lite grann som om ni nästan står och hoppar i era särskilda yttranden. Du sade i början att du var förstående, stolt och nöjd, men ni skulle ju ändå ha velat lämna en och annan reservation. Är det inte uppriktigt sagt så att det hade varit bättre att säga ifrån att de fria grupperna ska ha pris- och löneuppräkning på samma sätt som andra institutioner i stället för att tillsätta en skyndsam utredning? 9 () replik: Vi har sagt att om bibliotekslagen skärps utifrån en sådan analys som vi vill ha, måste vi självfallet också skicka med pengar och inte lägga på nya pålagor. Jag vet ju att de kommuner, inte minst ute i glesbygd, som tvingas fatta olika beslut, till exempel att lägga ned en biblioteksfilial, gör inte det för att de tycker att det är speciellt kul att göra det. Det har ofta ekonomiska orsaker. Då är det rimligt att man även i det här fallet värnar det offentliga rummet. I många kommuner är det nog inte teatersalongen eller museilokalen som är det offentliga rummet, utan det är just som är den naturliga träffpunkten där man kan läsa dagstidningar, låna böcker och använda sig av Internet och andra moderna medier som finns på biblioteken. Det vill vi gärna att man tittar mycket noga på. Om har läst den här boken i garderoben borde han också veta att det faktiskt fanns två upplagor, vilket jag tror missat. Det allra mesta av det som tog upp i sitt program står faktiskt att läsa i de böckerna. Det är egentligen inte så mycket nytt. Det finns ingen anledning att ta upp det och försvara det, och det gör jag inte heller. Jag säger bara att vi välkomnar en granskning av alla partier genom historien. Då kommer vi att kunna ha en mycket trevlig diskussion om detta och komma fram till viktiga gemensamma ståndpunkter. Jag konstaterar att de här påhoppen på ofta sker i talarstolen. Det är väldigt få moderater, kristdemokrater, folkpartister och centerpartister som ägnar sig åt den här typen av debatt ute i foajén. Jag välkomnar den debatten. Jag ser fram emot en sådan debatt vid många tillfällen över en kopp kaffe. Då tror jag att vi kan komma fram till viktiga och kloka ställningstaganden där vi inte demoniserar varandra. Jag tror att det är olyckligt för demokratin om vi försöker att utpeka ett demokratiskt parti, som är, som någonting annat. Jag tror inte att demokratin gynnas av det. 10 (): Jag instämmer i att det är väldigt trevligt att ministern är här . Jag hoppas att det blir en vana, för det skulle vara uppskattat även när vi har andra betänkanden. anser att satsningar på kultur är samhällsekonomiskt lönsamt och ger många positiva bieffekter. Alla människor i landet ska kunna ta del av ett levande kulturliv. Kulturen ska finnas i vardagslivet, i folkrörelserna och föreningslivet, på arbetsplatserna, i bostadsområdena och så vidare. Vår välfärd beror inte bara på tekniska och ekonomiska faktorer. Kulturen utvecklar det civila samhället och håller det demokratiska samtalet levande. Förutom att kulturen har ett värde i sig som inte nog kan betonas är den kreativitet som stimuleras genom kulturen avgörande för samhällets utveckling. Människorna måste själva få vara med och bestämma hur de vill utforma och ta del av kulturen, anser vi i . Om människor får större möjligheter att påverka och ta del av kulturutbudet på sin ort kan ett levande kulturliv skapas i hela landet och väldigt bra mötesplatser. För att stärka människornas möjligheter att ge liv åt kulturen och för att få ett levande kulturliv nära människorna behövs ökade satsningar på verksamheter som gynnar det ändamålet.