prot · GR0996 · 2004-04-15 00:00:00 — De klarar inte sysselsättningsmålet, inte arbetslöshetsmålet, inte målet för finansiellt sparande, inte målet om halverad ohälsa och inte heller målet om ett halverat antal socialbidragstagare. Dessutom finns det ett monumentalt misslyckande för socialdemokratiskt regeringsinnehav . talade om den djupa lågkonjunkturen . Då var det ungefär 1,1 miljoner människor som levde av sociala ersättningar. Men, herr talman, de är exakt lika många, 1,1 miljoner, som . Detta är en skandal för en socialdemokratisk regering som innehaft makten under hela . Det är dit som skattepengarna går. Det är här som det svarta hålet finns i den av Socialdemokraterna administrerade ekonomin. Det enda mål, herr talman, som kan komma att klara är faktiskt utgiftstaket. Men det sker i så fall genom ett såväl inövat som ohämmat budgettricksande med att trolla bort de 11 miljarder som nu pekar på kommer att sticka ut ganska långt genom det utgiftstak som denna kammare har lagt fast. I finansplanen hävdade finansministern att det krävdes fortsatt försiktighet och återhållsamhet med utgiftsökningar och skattesänkningar . Ja, utgifterna, särskilt för arbetslöshet och ohälsa, har rusat i höjden. Men när det gäller skattesänkningar har statsrådet verkligen visat prov på återhållsamhet. Vi menar att det är en självklarhet att sänka de mest tillväxthämmande skatterna. Vi kristdemokrater har tillsammans med presenterat ett ansvarsfullt finansierat förslag för att avveckla den mest tillväxthämmande skatten, nämligen förmögenhetsskatten, något som skulle kunna ge riskkapital för tiotusentals nya jobb. Men detta finns det inte ens en antydan om i denna proposition. talade statsministern inför en jublande skara ombud på i . Han gav ett väldigt otvetydigt löfte. Han sade så här: Arbetslösheten ska pressas tillbaka. Den ska aldrig få komma tillbaka i det svenska samhället. Den ska knäckas för alltid. Mot den bakgrunden är det något patetiskt att ta del av de förslag som ska åstadkomma detta. talare har varit inne på det här, men jag vill gå lite djupare in i det och läsa för kammarens ledamöter vad som står på s. 34 om nya reformer för sysselsättningen jag läser bara rubrikerna. Här handlar det om de förslag som man har tänkt sig nu en gång för alla ska jaga arbetslösheten ur . Under tabell 1.7 Nya reformer finns följande rubriker: Arbetstidsförkortning, Friår, Skattestimulans källsortering, Miljöinvesteringar i offentliga lokaler, Särskilt, tillfälligt, anställningsstöd, Sysselsättningsstöd, tillfälligt, till kommuner, Kombinationsutbildning det låter kraftfullt och, slutligen, ROT-avdrag bostäder, från och med , herr talman, ända fram till . Snacka om långsiktiga tillväxtåtgärder! De långsiktiga tillväxtåtgärderna är lika fjärran från som planeten , skulle jag vilja säga. Undra sedan inte över att nu förutspår att detta med antalet nedlagda akutsjukhus bara har börjat! Vi står inför svåra tider för kommuner och landsting på grund av att arbetslösheten kostar så mycket pengar, på grund av att så många fortsätter att leva på sociala ersättningar. Utan tillväxt finns det bara nedskärningar att fördela. väntar på en internationell konjunkturuppgång; det framgår på ett antal ställen i den här propositionen. Det är alltså någon annan i ett annat land som ska anstränga sig. Uttrycket pressa tillbaka ger på något sätt ett intryck av att man anstränger sig och blir lite svettig och liksom gör någonting. Men det finns inte mycket, herr talman, av det i denna proposition. Man väntar på att andra ska göra det. Vi måste här i skapa vår egen tillväxt. Detta sker faktiskt bara genom fler arbetade timmar och genom en ökad produktivitet. Jag undrar om det är detta som är och Vänsterns bidrag att de här välkända sambanden fullständigt har glömts bort när man har fört fram förslag om arbetstidsförkortning, friår och skattelättnader för källsortering som en sorts ryggrad i tillväxtpolitiken. I stället för att krossa arbetslösheten förefaller det vara denna tillsammans med den fortsatt höga sjukfrånvaron som håller på att krossa regeringens och kommunernas budget och därmed förutsättningarna för att klara långsiktiga åtaganden inom den offentliga sektorn och välfärdssystemen. Socialdemokraterna ska alltså låna till statens löpande utgifter och . Det samlade underliggande saldot för statsbudgeten åren 20032006, alltså under den här mandatperioden, är i underskott. Till var och en efter behov, brukar och hans partikamrater skandera. Men inom hälso- och sjukvården, herr talman, är de otillfredsställda behoven skriande. Medan akutsjukhus läggs ned dör människor i väntan på intensivvård. Liksom och hans näringsminister var i och gratulerade företagarna där till att deras företag såldes ut till internationella köpare, gratulerar och välkomnar nu landets socialminister att akutsjukhus läggs ned och att antalet vårdplatser minskar i detta land. Detta är skandal! Det är en brist på tillväxtpolitik som gör en nödvändighet av att dra ned på förutsättningar för en god vård och omsorg i vårt land. Det gjorde socialministern senast här i i går när vi, på begäran, diskuterade sjukvårdskrisen. 115 akutsjukhus har vi nu effektiviserat oss ned till 60. Och förutspår alltså ytterligare en halvering av antalet akutsjukhus. Sedan får vi se, säger de. I stället för att ge vård efter behov tvingas nu läkare att, som någon sade i radio , spela fia med knuff med patienterna. Landstingen i och har tagit fram prioriteringslistor. Personer som då är lågprioriterade återkommer i kön , , år . En del hamnar på bårhuset innan de får en plats. Detta är helt oacceptabelt. Då, herr finansminister, har det gått på tok för långt. I ett land med världens högsta skattetryck ska människor inte dö på grund av platsbrist på akuten. Statsministern gav i regeringsförklaringen starka signaler om att en tillväxtpolitik var i annalkande. Men talet om förenklingar för småföretagare liksom talet om arvs- och förmögenhetsskattens borttagande har stannat vid just detta, ett tal. Varken vårpropositionen eller tilläggsbudgeten visar minsta ansats till en verkningsfull tillväxtpolitik. Tala inte om att pressa tillbaka arbetslösheten! Det är ett hån mot den växande gruppen arbetslösa. Det enda som pressats tillbaka är budgeteringsmarginalen. måste man ha lupp för att över huvud taget upptäcka den. är det mäktiga 1,8 . Sett ur ett tillväxtperspektiv, herr talman, har en impotent minoritetsregering i händerna på två särintressen. skryter ohämmat med fina placeringar i utvärderingarna av . Medan andra länder har gått om på löpande band vad gäller BNP per capita halkar vi efter. Men han når inte sina uppsatta ekonomisk-politiska mål. Så är det också med vårbudgeten. Den ger ett uppblåst intryck, trots att den knappt har ett skvatt med tillväxt att göra. 5 (): Det är nästan så att man hukar i bänkarna efter denna våldsamma kanonad och eländesbeskrivning. Jag funderar på hur det skulle låta om de här partierna beskrev vädret: Och detta kallar ni vår! ska det vara! Så skulle de antagligen prata om vädret . Jag undrar hur de här partierna ska låta på nationaldagen, med denna eländesbeskrivning av detta eländiga land man lever i. Varje land behöver en bra opposition. Till oppositionens uppgifter hör att recensera, och i den meningen har vi en väldigt bra opposition i det här landet. Det är väldigt kraftfulla recensioner. Jag erinrar mig en artikel som jag läste där en som spelade gitarr i ett band skrev att rockrecensenter ofta är folk som vill men inte kan spela. Det kanske ligger något i den värderingen. Det talas om död och impotens. Det har inte hänt något positivt i . Det är tomt på innehåll, men ändå försvagas statsfinanserna allvarligt. Man får bestämma sig från vilket håll man angriper. Ändå tycker jag att det är bra att få den här kritiken mot oss. Det är ju sant att det inte är perfekt i . Jag besökte min son i i påsk. Han studerar där det är det nya . Jag tittade i de tyska tidningarna och såg vilka otroliga problem de har med sysselsättning, budgetunderskott och sociala klyftor. Det är samma sak i . Vi är i alla fall bäst i den europeiska familjen, i det europeiska huset. Vi har den bästa lägenheten. Det är väl inte så illa? Det är inte bäst i varje rum i den lägenheten, men sammantaget bor vi bättre i den svenska lägenheten i det europeiska huset. Det kan vi vara lite stolta över, även om det inte är nationaldagen. Vad gör vi då? Ja, vi gör fem saker som är ganska bra. Det är bra att kunna hålla ordning på det. Man kunde kanske göra 20 saker som var ganska bra, men fem är i alla fall hyfsat. Vi ger kommunerna mer resurser just , och det ligger i linje med den nya budgetprocessen att vi ska ge riktlinjer för kommunernas ekonomi långsiktigt. De planerar långsiktigt . De får alltså en nivåhöjning på 7 miljarder. I min hemkommun har vi majoritet. Vi har och Socialdemokraterna lite mer, men det är en stabil majoritet. Där är detta jättevälkommet. Vi kan nu slippa att göra en neddragning på förskolan som vi annars kanske hade behövt göra. Det är jättebra. De 7 miljarderna motsvarar ungefär 20 000 jobb. Det är väl bra. Det är satsningar på byggsektorn genom ROT-avdragen. Det är fler män som jobbar där. Jag tycker att vi ska prioritera kvinnorna, men även männen är värda en liten slant. Byggsektorn får en stimulans, både villor och hyreshus, och det är rimligt och bra. Vi ger resurser till en mer aktiv arbetsmarknadspolitik. Det är 15 000 nya platser, 5 000 i kommunerna. Det kanske kan hjälpa till på akuten, som någon talade om. Det är 6 000 utbildningsplatser. Det höjer kompetensnivån. En barnskötare kanske kan bli förskollärare. Det gynnar barnen och tillväxten. Vi gör en miljö- och energiomställning. Det är långsiktigt. Det är skattestimulanser till att energieffektivisera i kommunala lokaler. Det underlättar avveckling av kärnkraften, och vi får ett resurssnålare . Det är väl bra ett lite grönare . Vi utökar klimatinvesteringsprogrammet. Man har 700 miljoner att använda och teckna kontrakt på för långsiktiga investeringar, både i företag och i kommuner, för att hålla nere koldioxidutsläppen. Det är bra. Vi tidigarelägger investeringar i både järnvägar och vägar. Vi höjer nivån med 2 ½ miljard. Det är hela 17 miljarder i en kreditram för järnvägsinvesteringar och ungefär 8 ½ för vägar. I min hemregion är det kalas. får vi ordning på järnvägen mellan och . När det gäller vägarna blir det jättebra för och flygindustrin i . Det är kalas. Det här är en långsiktig tillväxtpolitik. Kritisera oss gärna, men se ändå de positiva insatserna så att vi får en mer konstruktiv debatt mellan oss! Men det kommer inte att räcka det har ni i den borgerliga oppositionen rätt i. Det vet vi också. För välfärdens skull och för att minska klyftorna behöver vi tillväxt. Det är vi helt på det klara med i de tre samverkande partierna. Vi ska nog inte bara prata om tillväxt. Vi borde använda enklare ord: Vi behöver fler människor i arbete, och vi behöver fler arbetade timmar. Så var det sagt! Alltså: fler människor i arbete och fler arbetade timmar. Är det någon som ifrågasätter detta kan jag säga det tre fyra gånger till. Det här är vi överens om. Varför ska de politiska debatterna handla om det som vi är överens om och man låtsas som att vi är oense om det? Det är så man får en trötthet för politiken. Låt oss diskutera det vi verkligen är oense om, alltså vägen till fler arbetade timmar och fler sysselsatta. Vi menar att det krävs att många drar åt samma håll, att parterna på arbetsmarknaden tar sitt ansvar. Inflationen är inget hot. En gång i världen när jag var ung läste jag om deflation, och jag undrade vad det kunde vara. Jag förstod inte hur det kunde uppstå. Vi har deflation i , . Då kunde kanske börja ta mer ansvar än att bekämpa inflationsspöket. Det spöke som en gång gick i är borta. Det här inflationsspöket är också borta. Då kunde kanske , till exempel som Fed i , tänka att har ett sysselsättningsmål och ta ett samlat samhällsansvar. Vi ska ta beslut om skatter och lagar som ser till att vi har sunda offentliga finanser, jobb, förnyelse och rättvisa. Vi ska stimulera företagande och produktion. Döbelnsmediciner alla här i kammaren kanske inte längre vet vad döbelnsmediciner är. I en bok som heter sägner fanns det en som ville försvara och mot den lede ryssen. Han var sjuk, och då sade han: Herr doktor, ge mig en medicin som hjälper mig och gör mig sjufalt sjukare . Den ville han ha, och det är precis vad de borgerliga partierna också vill ha. De vill ha döbelnsmediciner. Låt oss säga att har rätt om att de kan få fart på jobben i . Man sänker en massa skatter och sänker sedan socialbidragen rejält och säger: får ni klara er på! Jestanes, vad folk kommer att börja jobba. Det är döbelnsmediciner. Det är både piska och morot. Så har man satt fart på jobben i . Där har man två jobb, så att man kan klara hyran och maten. Visst, men det är en döbelnsmedicin som jag avvisar. kanske det blir en ändring hos . Det finns indikationer på det kanske hos många. Men låt oss erinra oss vad de har sagt när de inte bara har varit recensenter. Då är det skattesänkningar, när det gäller , på 44 miljarder. Av det ska gå till dem som tjänar mer än 33 000. har 28 miljarder i skattesänkningar. Av det ska gå till dem som tjänar mer än 33 000. Kd hade skattesänkningar på 25 miljarder. Av det ska gå till dem som tjänar mer än 33 000. är lite mer försiktig: 24 miljarder. Av det går till dem som tjänar mer än 33 000. Men den här fördelningspolitiken är inte rimlig. Den är inte acceptabel. Den ser bara döbelnsmediciner och gräver stora hål i de offentliga finanserna, och det ska vi akta oss för. Den budgetordning som vi har antagit säger att ska årets budget följas upp och riktlinjer för diskuteras. ska vi ta beslut . Låt oss då göra det! Men redan nu kan vi se att utrymmet för sänkt skatt är ytterligt begränsat. Kommer de borgerliga partierna att vidhålla de här gigantiska skattesänkningarna, trots de finansiella problem som vi har? Det borde de ge besked om . De borde inte bara var Iorister när de beskriver och säga: Det är dåligt . Det ska bli värre, och man ska äta tistlar. Vi har en budgetreserv som är väldigt liten. Det är helt sant. är den bara en och en halv miljard, och så har vi då 24 miljarder . Är det inte dags, vänner här i kammaren, att fundera lite grann över om vi har ett bra budgetsystem? Borde vi inte ha ett budgetsystem som gör att vi alltid har en buffert för att bekämpa arbetslöshet? Det finns en indikation i finansplanen på att vi kanske går åt det hållet. Det tror jag är bra. Men vore det inte också klokt att flytta en del av den budgetreserv vi har från till kamp mot arbetslösheten ? Det är klart att det är bra att ha en rejäl reserv under ett valår. Det kan vara gynnsamt just i själva valrörelsen, men jag tror att det till och med är ännu bättre att sätta in pengarna lite tidigare. De flesta av oss räknar med en ganska bra konjunktur 2006. Då är det bättre att försöka göra något för tillväxten 2005. Då kunde man höja utgiftstaket . Då säger någon: är han oansvarig igen, . kom vi allt på honom jag ser att nickar. Men då har jag en liten listig idé. Då skulle man kunna sänka taket 2006 med motsvarande summa. Då skulle man faktiskt vara lite åtstramande det året och ha ännu större ansvar det året på lite sikt. Det handlar alltså om att flytta fram ett litet förskott men också om att sänka de totala utgifterna . Det tror jag vore elegant för jobben, även om det kanske skulle kosta en och annan tiondel i valet . Jag tycker att jobben är viktigare än valresultatet. är min talartid ute, men jag återkommer. 6 (): Rubriken för den vårproposition som vi debatterar är tillväxt och välfärd. Men av tillväxtförslag och välfärd hittar man knappast mer än själva rubriken. Om man är ironiskt lagd skulle man kunna säga att Socialdemokraternas ekonomiska politik har gett resultat. Här är några exempel ur ett nationellt perspektiv: I lever en miljon personer i arbetsför ålder av bidrag. I kostar ohälsan lika mycket som alla barnbidrag, hela föräldraförsäkringen och alla bostadsbidrag. I är arbetslösheten skandalöst hög. I kämpar regeringen mot hotet om spräckta utgiftstak. I har vi en hel räcka av år då statsbudgeten har gått minus. På miljösidan kommer förslag om sopsortering i hyreshus men inte en enda fråga om varför bara i släpper ut mer koldioxid än hela sammanlagt. pratar om inflationsspöket. Men det spöke vi ser är det som forskaren i socialförsäkringsutskottets utfrågning om övergångsregler för de nya medlemsländerna kallar för ett politiskt hjärnspöke, och det spöket har kanske brun uniform. De största förlorarna när det gäller de här åtgärderna och den här politiken är kvinnor, särskilt kvinnor i offentlig sektor. Om man fortsätter lite bortom rubriken ser man att det finns en bilaga 3 om välfärdsfördelning. Där ser man att lönekvoten är , det vill säga att kvinnor totalt sett tjänar av vad män totalt sett tjänar. De regionala skillnaderna är stora, och de ökar. Vem tror ni egentligen får betala när de här skulderna sedan ska betalas tillbaka, när företagandet stryps, när de privata jobben försvinner utomlands, när den ekonomiska tillväxten går ned? Det är de svaga i samhället som får betala. Så mycket var det med den rubriken. Grovt uttryckt skapas tillväxt av produktivitet gånger antalet arbetade timmar. De som arbetar i offentlig sektor har ett tufft jobb, är oerhört viktiga för vår trygghet, men det är i företagen som vi kan skapa nya samhällsresurser. Den här ekonomiska vårpropositionen är på 200 sidor med bilagor på 150 sidor. Ordet entreprenör nämns en enda gång, och när företagande tas upp handlar det om att man ska mäta hur hårt de byråkratiska reglerna egentligen slår. Det behandlas i samband med skattefusk och ökad kontroll och när man ska försvåra möjligheten att skaffa en F-skattsedel. har inte fått ut någonting av de samlade tillväxtsamtalen, och svenskt jordbruk har fått ökade kostnader och stryps nu långsamt till döds. Årets vårproposition visar stora hål i den socialdemokratiska retoriken. Bakom rubriken finns stora problem, problem som inte åtgärdas. Det finns ingen bärande tanke om hur vårt samhälle ska se ut . Det finns ingen vision om hur vi ska lösa de stora problemen. Det finns ingen ideologisk kompass alls. Den ekonomiska politik som presenteras här är ett mischmasch av å ena sidan frihet från förmögenhetsskatt för några av världens rikaste personer som bor i och å andra sidan besparingar i och nedrustning av försvaret i samarbete med bekännande kommunister. När vi hör Socialdemokraterna prata om tillväxt låter det som om försöker kommendera ekonomin som om den vore tillväxtsiffror i en sovjetisk politbyrås femårsplan. Men för att på lång sikt uppnå en ekonomiskt hållbar utveckling måste nya företag startas. Nyföretagandet måste öka, och de ungdomar som har idéer måste få den uppmuntran som krävs. Krångliga regler måste bort, och företagsbeskattningen måste göras om. Det är sorgligt, tycker jag, men det är lättare att hitta poesi i telefonkatalogen än att hitta tillväxtförslag i den här budgeten. Och ändå finns det så många goda exempel runtom i landet. Det som en gång var ett fungerande samarbete, ett projekt, mellan vårdsektorn och gjorde att sjukskrivningarna minskade i och . Och hamnade bland de kommuner i som har minst sjukskrivningar över huvud taget. I sparar man massor med pengar. Om vore mer som skulle spara 30 miljarder på att jobba med att hjälpa människor på det viset som de har försökt göra där. De projekten får inte överföras i verklighet, och på många ställen är de till och med avslutade. Vi skulle i hela vilja göra som i eller eller . Vi pratar om integration av de nya svenskarna, för att ta ett annat stort samhällsproblem som det inte heller finns några reformförslag för. Gissa hur många i som är invandrare! av befolkningen i är invandrare. De har arbetslöshet. Det är ett kanonresultat. borde vara mer som . Det finns reformer att genomföra som är testade i verkligheten. Ge människor möjlighet att komma ut i arbete! Då blir det bra. I kommun tycker av företagen att företagsklimatet är bra. Där har man också en stabil ekonomi, låg arbetslöshet och låga sjuktal. Jag undrar vad de svenska företagarorganisationerna tycker. Inte är det som tycker att det är bra. borde vara mer som . Så här kan man gå runtom i landet. Det finns livskraftiga företag. Det finns driftiga människor som vill skapa kreativa lösningar. Men regeringen ser snarare de här lösningarna som ett ideologiskt hot, ett hot mot skapade system som vi har haft . När världen har förändrats och framtidsproblemen är stora och svåra måste vi hitta andra lösningar. Det här är inte ideologiska hot. Det är lösningar som finns. Men för att genomföra dem krävs det kraft och mod. Det är väl därför som vi är några stycken som tycker att vi ska ha en ny regering efter nästa val. Sanningen är också den att det är många människor som känner sig maktlösa i vårt land. Vart femte hushåll har under ett vanligt år problem att klara de löpande utgifterna, mat, medicin och hyra. Många av de människorna sitter fast i fattigdomsfällor. Om man får chansen att jobba mer det vill ju alla göra så samverkar det med bidragssystemen så att det totala som man får ut i familjeplånboken ändå inte ökar. Det är en klassisk fattigdomsfälla. är fullt av fattigdomsfällor. Det ger maktlöshet. Fråga svenska tonårstjejer vad de känner när de ska ta sig hem och nätter! Det är också maktlöshet. En stats absolut mest grundläggande funktion är att upprätta säkerhet, försvar och rättstrygghet. När människor ringer in för att anmäla ett brott som de ser och som pågår får de inte sällan svaret att det inte finns någon ledig polis att skicka. Det är maktlöshet. En tredje fråga där maktlösheten gör sig gällande är den brist på vård och rehabilitering som vi har i . Individer som är sjukskrivna och inget hellre vill än att få rehabilitering och komma i arbete sitter fast i vårdköer utan att något händer. kommer till och med remisserna bort, hörde vi . Det är vanliga människor som råkar bli sjuka och är utan makt att klara sig ur den situationen. När vi talar med företagarna i eller Handelskammaren i ger de uttryck för samma sak: maktlöshet. Hur ska vi få bättre regional utveckling i norra ? Ge oss makten över de regionala pengarna! Vi har rest runt i . Vi har sett de lyckade exemplen. Där har man regional makt. När Handelskammaren i ska beskriva hur de vill skapa mera tillväxt i sin region säger de: Ge oss mera makt! Låt oss ta hand om infrastrukturanslagen! Vi vill ordna utbildningen på vårt vis. Så har man det i många länder där man har ett federalt system. Ge oss mera makt! Dagens budgetförslag är ingen budget för att styra landet. Det är en budget för att regeringen ska kunna behålla sin makt, när i stället människor, företag och entreprenörer borde ges större utrymme. Vi i vill förändra till något bättre. Människors maktlöshet måste bekämpas. I vårt budgetförslag, som kommer , kommer vi att satsa på riktiga tillväxtfrågor, entreprenörskap och försök att bryta den maktlöshet som många, alltför många människor i vårt land lider av. 7 (): Jag får här höra en rad litanior över hur eländigt det är. Jag tycker att man ska gå tillbaka och fundera lite grann över hur läget är och har varit , inte bara i utan i , i världen. Vi har faktiskt gått igenom en tuff och lång lågkonjunktur. I har man haft ni som pratar om tillväxt minustillväxt i flera av de största och viktigaste länderna. Om man jämför den svenska utvecklingen och utvecklingen i EU i genomsnitt har vi ständigt legat en bra bit över i tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser. Debatten här blir ju lite märklig, måste jag säga, om den utgår från att allt är åt fanders. Hur är det då inte i vår omvärld, i detta moras som vi omger oss av? Vi får låna pengar. Det är klart att det är bättre om vi slipper låna pengar för att få den statliga budgeten att gå ihop. Visst är det så. Men det är bara vi hade stora överskott.