prot · GS0910 · 2004-09-30 00:00:00 — Vad jag ser för framtiden är att det här är mycket viktigt för de fortsatta förhandlingarna, som kommer att handla om att få protokollet att träda i kraft men också om att få de stora , till exempel och , att ansluta sig med bindande avtal om att också minska sina utsläpp. 61 (): Tack för svaret! och står utanför det här. Vad kan vi från göra för att få med dem i den här familjen och kunna uppnå ännu bättre resultat? 62 Miljöminister (): Det är väldigt viktigt att vi fortsätter samtalen med inom ramen för klimatkonventionen. kommer att ställas i ett helt annat läge. Man är tvungen att acceptera att det nu är Kyotoprotokollet som gäller, och det ger oss en helt annan utgångspunkt för diskussionen . Vad vi kan göra om amerikanerna inte kommer till skott och ratificerar är att vi ändå kan utveckla vårt samarbete kring klimatproblemen, till exempel när det gäller teknikutveckling. Vi kan också främja att inte undergräver och motarbetar protokollet utan finns med som en part i det här arbetet. Jag vill också understryka att det är väldigt viktigt i det här läget att alla länder som har ratificerat och som har åtaganden verkligen genomför sina åtaganden. Det gäller och alla andra länder. Vi har snart ett formellt avtal. Det är väldigt viktigt. Men lika viktigt är det att vi genomför våra utsläppsminskningar. Det är det absolut viktigaste för att vi ska få med alla länder i världen i det här viktiga arbetet. 63 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till näringsministern. Enligt min uppfattning grundas dagens energipolitik på osäkerhet och otydlighet. Att till exempel en sådan stor investering som en elkabel som ska förbinda och för 1,6 miljarder inte finns nämnd i budgetpropositionen tycker jag är en av åtgärderna som visar på detta. Denna osäkerhet skadar tillväxt och försenar alla eventuella elinvesteringar som skulle kunna ske i . Min fråga till näringsministern är: Anser näringsministern att regeringens energipolitik är långsiktig och tydlig? 64 Näringsminister (): Om det är någonting som jag har engagerat mig för som energiminister, som ansvarig för energifrågorna i regeringen, så är det att öka långsiktigheten, förutsägbarheten i energipolitiken. Vi har haft en period av intensiva förhandlingar och opinionsbildning gentemot näringslivet, tillsammans med näringslivet, just för att skapa grunden för långsiktighet på det här politikområdet, som har präglats av partipolitisk fäktning. Jag tycker att vi har kommit en bra bit på vägen. Skillnaderna mellan partierna har krympt, inte minst genom mycket framsynta omsvängning till att inte längre kräva nya och fler kärnkraftverk. Det är bara ett parti kvar som står på den udda, avvikande, linjen. Det råder nu en bättre samsyn. Jag tror att näringslivet har bättre möjligheter än , i alla fall bättre än , att överblicka det energipolitiska landskapet för den livslängd som nya investeringar har. Jag beklagar att förhandlingarna inte har kunnat avslutas och att vi ännu inte har kunnat gå i mål med detta. De har varit svårare än vad jag väntade mig, men det är oerhört viktigt med förutsägbarhet. 65 (): Trots vad näringsministern här säger skulle jag vilja konstatera att det finns en mycket stor osäkerhet runt kärnkraftens varande, runt naturgasens utbyggnad. Och i stort sett råder det osäkerhet runt alla andra energislags villkor. Det faktum att innan lades ned hade en elindustri som gav exportinkomster har förbytts, tycker jag, i en mycket större osäkerhet. För den energipolitik som ändå förs i , av med stödpartierna Vänstern och , har skapat en elmarknad som består av import. En elmarknad som är osäker vad det gäller skattevillkor renderar mycket höga elpriser och, som sagt, en stor osäkerhet . Är näringsministerns ståndpunkt att det här är bra för den svenska tillväxten? 66 Näringsminister (): Jag försökte förklara min syn. Det grundläggande för mig är att spännvidden mellan partierna har krympt. Sex partier av sju i riksdag säger att kärnkraften ska avvecklas när de nuvarande kärnkraftverken kan användas. Bara ett parti av sju står på en utkantsposition. Det minskar naturligtvis osäkerheten. Men den osäkerhet som finns är förbunden med risken av att vi får en borgerlig fyrpartiregering med tre inbördes oförenliga energipolitiska grundperspektiv: utbyggnad, snabb avveckling och den moderata linjen med en gradvis utfasning i en långsammare takt. Den osäkerheten kan jag inte som socialdemokratisk energiminister göra mycket åt. Jag arbetar för att ska få en klok och långsiktigt hållbar energipolitik. Men om olyckan är framme och väljarna utser en ny fyrpartiregering med en ny cirkus kring kärnkraftsfrågan av den typ vi har sett 1976, 1978, 1981 och 1982 då är jag naturligtvis klar över att näringslivet har anledning att oroa sig. Jag kommer att arbeta för att undvika den osäkerheten för näringsliv. 67 (): Innan jag ställer min fråga till miljöministern vill jag uttrycka min och stora glädje över att den har beslutat att underteckna Kyotoprotokollet. När vi diskuterar tillväxten talar vi ofta om att tillväxt är nödvändig för att vi ska kunna göra erforderliga miljösatsningar, som vi vet att ekonomisk tillväxt nästan undantagslöst för med sig ökad resursanvändning och mera avfall. Den stora utmaningen är att bryta det här sambandet. Ett instrument som diskuteras är utvecklingen av en integrerad produktpolitik. Det handlar om att redan i produktdesign och produktprocesser bygga in ett livscykelperspektiv när det gäller påverkan på miljön en ordning där fotavtrycken i miljön kan minimeras. Jag vill fråga miljöministern vad hon tänker göra för att driva på processen mot att ta fram en integrerad produktpolitik. 68 Miljöminister (): Låt mig först säga att vårt mål är att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring. har faktiskt i stort sett lyckats med detta, inte på varje område men på väldigt många områden. När det gäller till exempel utsläppen av klimatgaser och energikonsumtion har vi lyckats bryta sambandet. Vi kommer att ha en presentation av en utvärdering som har gjort av svensk miljöpolitik. En av de viktigaste slutsatserna är att vi har lyckats vara en förebild på detta område. Den integrerade produktpolitiken är ett av regeringens högst prioriterade områden som vi framför allt driver inom ramen för EU-samarbetet. För produktpolitik bör vi ha samma regler över hela EU. Där driver vi med full kraft detta arbete tillsammans med övriga medlemsländer. 69 (): Tack, miljöministern, för svaret att man driver de här frågorna med kraft i EU. Det gläder mig, och jag delar miljöministerns synpunkt att det är där som det viktiga arbetet ska ske. Det är det som gör mig lite orolig, inte för den insats men för situationen i kommissionen och i EU. Kristdemokraten gjorde en rapport efter det meddelande som kom från kommissionen vilken parlamentet med stor majoritet ställde sig bakom. Men kommer det signaler om att kommissionen tvekar att gå vidare med att utforma ett direktiv. Då vill jag fråga miljöministern vad hon tänker göra för att driva på inom EU för att ett direktiv kan komma om integrerad produktpolitik. Är det ändå inte viktigt att en proposition om den svenska inställningen och de svenska åtgärdsförslagen kan komma till del? 70 Miljöminister (): Som minister verkar jag framför allt inom ministerrådet, men vi har också på olika sätt kontakt med kommissionen och har varit drivande i den här frågan. Jag är helt enig om att det skulle vara mycket olyckligt om det inte lades fram ett förslag i den här frågan. Vad gäller den integrerade produktpolitiken har vi inte för avsikt att lämna någon speciell proposition om just den frågan, men hela frågan om kretsloppet och hur vi integrerar produkter och ser dem i ett livscykelperspektiv kommer tillbaka i regeringens proposition om miljömålen . En av de viktiga strategierna i miljöarbetet är just kretsloppsstrategin. I detta ingår de här frågorna, så vi kommer att återkomma till med förslag på det här området. 71 (): Jag är säker på att vi över alla partigränser här i är eniga om att ett livskraftigt näringsliv och livskraftiga företag är grunden för arbete för tillväxt och välfärd. Dessvärre upplever många företagare att alltför omfattande och komplicerade regelverk, tillsammans med höga skatter och arbetsgivaravgifter, gör det mindre attraktivt att driva företag och starta nya. Utredningar för att förenkla regelverket har kommit och gått, men de konkreta förslagen har varit väldigt få här i . I mitt hemlän visar statistiken för att nyföretagandet jämfört med har sjunkit . Likadant ser det ut på andra håll runtom i landet. Min fråga till näringsministern är: Är näringsministern beredd att ta fasta på den aktuella rapporten och komma med konkreta förslag för mindre krångliga regelverk, att sänka arbetsgivaravgifterna och på olika offensiva sätt bidra till ett bättre företagsklimat över hela vårt land? 72 Näringsminister (): Först vill jag vända mig mot mycket dystra svartmålande bild av läget för småföretagare, bilden av att det är ett elände att leva sitt liv som småföretagare. Den bild som man får när man tittar i verkligheten och statistiken är att det startas fler företag nu än och . Konjunkturen har gjort att det har gått lite upp och ned , men mycket tyder på att vi just nu är i en kraftig uppgång. Det är till och med så att får in så många ärenden för att registrera bolag att det har uppstått kraftiga förseningar och väntetider, för personalen hinner inte med den uppgång som har kommit och som man nu jobbar heroiskt med för att komma till rätta med. Förenklingen har allting verkligen blivit krångligare? Fråga företagare om de ägnar mer tid än åt blanketter, och jag tror att svaret är ganska entydigt: Det har blivit mycket bättre. tillhör de bästa i världen när det gäller att göra det enkelt att leva sitt liv som företagare. Men det räcker inte; vi går på offensiven för att gå vidare mot en kraftig ytterligare förenkling, absolut. 73 (): Näringsministern väljer demagogi och retorik. Det var väl inte en stor svartmålning och eländesbeskrivning jag gjorde, utan det var en rapport från och Handelskammaren i . Det var konkreta siffror för första delen av 2004 som jag redovisade. Det är en minskning av nyföretagandet. Det är fakta. Sedan kan det vara bättre i vissa delar av landet, i tillväxtområden och tillväxtregioner. Men har vi ambitionen att hela landet ska leva måste vi väl ha en näringspolitik som omfattar hela landet. Då är just arbetsgivaravgifter och de krångliga regelverken de facto en väldigt viktig del. Jag noterar att näringsministern inte har några ytterligare konkreta förslag, utan han nöjer sig med den situation som är, och det beklagar jag. Jag trodde att vi hade en gemensam ambition att näringslivet i hela landet ska ges möjlighet att leva och utvecklas. 74 Näringsminister (): Jag konstaterar att vi har 30 00035 000 nystartade företag . Under den senaste borgerliga regeringen låg det på nivån 20 000. Näringspolitiken, och naturligtvis den ekonomiska politiken i övrigt, har lett till att vi nu har en tillväxt på i , att småföretagens kunder har pengar i plånboken. Reallönerna stiger mer än . Investeringarna är på väg upp. Framtidstron är på väg upp i näringslivet. Detta är det mest centrala och fundamentala som finns. Det hjälper naturligtvis till att vi kan sänka en och annan skatt och till och med ta bort en skatt arvs- och gåvoskatten och kraftigt minska förmögenhetsskatten och sänka inkomstskatten och annat. Även om vi nu genomför de här åtgärderna vill jag inte påstå att det är de här sakerna som är det allra viktigaste, utan det är att kunden har pengar att handla för, att räntorna är låga så att småföretagen inte går i konkurs för att banken bultar på dörren och vill ha sina pengar. Med ränta har småföretagen en bättre överlevnadsmöjlighet än . Det är de centrala frågorna för småföretagen. Det är vi säkert överens om. 75 (): Jag har en fråga till statsrådet . Jag hade först tänkt ställa den till , men jag tror att har mer pengar när det gäller det ämne som jag vill ta upp. Vi vill ju allihop ha i gång företag. Då är forskningen oerhört viktig. Vi har ingen planekonomi, så vi kan inte styra med skatter för att stimulera detta. Det bästa vi kan göra är nog att satsa på forskning; det tror jag att alla inser. Vi gjorde en gemensam satsning 1998 på gröna bilen hos . Sådant behöver mera av just . Men de mindre företagen har det jobbigt. De har inte råd att satsa så mycket. Vi behöver hjälpa dem med produktionsnära forskning. Kan vi tillsammans satsa lite mer pengar på forskning, vore det då inte välbetänkt, , att styra över en hel del av dessa pengar till den produktionsnära forskningen? Borde vi inte göra det tillsammans? 76 Utbildningsminister (): har alldeles rätt i att forskning spelar en allt större roll för ekonomisk tillväxt. Det gör det för vår exportindustri och för en växande tjänsteindustri, för stora och små företag. Det är alldeles klart att forskning ska finnas nära företag, men vi behöver också den typ av forskning som vi inte ser den omedelbara tillämpningen av men som kommer att vara en av de viktigaste kunskaperna som behövs i ett växande näringsliv. Det gäller att hitta balansen mellan den grundläggande, nyfikenhetsstyrda forskningen och den forskning som bedrivs tillsammans med näringslivet. När vi lägger fram den forskningspolitiska propositionen räknar jag med att vi kan ta initiativ till gemensamma insatser med näringslivet detta för att stimulera näringslivet att vilja satsa mer resurser på forskning. Näringslivet behöver också ta sitt ansvar. Där är fordonsforskning nämnde gröna bilen och också andra intressanta branscher väldigt viktiga. 77 (): Medan gräset växer dör kon. Grundforskning är mycket viktigt , men just nu behövs det snabba insatser för den produktionsnära forskningen. Min fråga var tydlig. Jag sade inte att man skulle styra över allt. Men man bör satsa mer av dessa 2 ½ miljarder på den produktionsnära forskningen. Se på brodern på kanten. Han behöver också en slant för att kunna göra någonting för verkstadsindustri. Det är många småföretag som ska möta konkurrensen från den polska verkstadsindustrin. Polska arbetare är duktiga. De har lägre produktionskostnad. Vad kan vi hjälpa dem med? Jo, med produktionsnära forskning. Kan tänka sig att styra över mer pengar till den produktionsnära forskningen? Jag vill inte ha något gräl här, men det går att svara ett ja. Sedan kan vi förhandla om summorna. Sådana institut som Eureko blöder. Det finns institut som knappt har några pengar kvar. Visst kan vi styra över pengar till detta. 78 Utbildningsminister (): Nej, vi behöver inte gräla. Jag tror inte att menar att vi inte ska ha rejäla resurser till grundforskningen, det som kommer att vara avgörande för på lite . Se bara på läkemedelsindustrin. Den har betytt oerhört mycket för utveckling. Den kommer av att vi har medicinska fakulteter som jobbar med resurser för att fritt söka kunskap och som har ett intresse av att samverka med näringslivet. Glöm aldrig detta! Det förhåller sig på samma sätt med materialforskningen där man fritt söker kunskap och får insikter som kommer att hjälpa vår basindustri inom metall och stål. Det hade aldrig fungerat om man hade haft ett kortsiktigt perspektiv. Jag vet att är en klok karl, så han inser detta. Utöver rejäla satsningar på grundforskning ska vi naturligtvis också se till att vi får en bra samverkan med näringslivet. Som minister har jag varit mycket engagerad i industriforskningsinstitutens utveckling. Vi har bidragit till omstrukturering och till extrainsatser. Det är ett intressant område också framöver. Avdrag för hushållsnära tjänster 79 (): Jag har en fråga till finansministern. kommer att besluta om ett införande av ROT-avdrag, alltså ett skatteavdrag för hushållsnära tjänster, fast bara för sådana tjänster som rör byggsektorn, inte andra hushållsnära tjänster. Man ska kunna göra avdrag för att få sina fönster målade, men inte för att få dem putsade. I införde man ett annat avdrag för hushållsnära tjänster. Det är inte bara ett ROT-avdrag, utan det rör sig om ett mer komplett system som också handlar om övrigt, till exempel städning och gräsklippning. Min fråga till finansministern är: Om skulle införa ett liknande system som man har i med avdrag för hushållstjänster, hur bedömer finansministern då utvecklingen för tjänstesektorn med tanke på hur många nya jobb och företag det skulle kunna bli? 80 Finansminister (): För regeringen är jobben den viktigaste frågan i höstens budgetproposition. Vi gör en jättestor satsning via mer pengar till kommuner och landsting, via skattesänkningar, via arbetsmarknadspolitiken och via bättre villkor för de små företagen. Ett av de områden som vi prioriterade var att öka byggsysselsättningen. Det går kanske två så många arbetslösa byggnadsarbetare jämfört med arbetslösheten i genomsnitt. Vi har infört ett stort antal ROT-avdrag just för att stärka byggsysselsättningen. Det är naturligtvis viktigt att dessa insatser kan riktas på ett sådant sätt att det blir fler jobb och mindre arbetslöshet i byggsektorn. Motsvarande situation finns ju inte i hushållssektorn där man inte har någon tredubbel arbetslöshet. Där handlar det om en helt annan diskussion. Det gäller att skapa jobb i första hand för kvinnor. Då har vi framför allt velat satsa på sjukvården och förskolan som får särskilda pengar som ska gå till många nya jobb för exempelvis barnskötare och förskollärare. 81 (): Jag ska väl tacka för svaret, men finansministern svarade tyvärr inte på min fråga. Jag ska formulera om mig så här: Om ministern visste att den svarta städbranschen i omsätter , om ministern visste att den vita städbranschen omsätter 120 miljoner, om ministern visste att man i har gått från 30 000 anställda i den här branschen 2000 till över 90 000 anställda 2002 alltså en skillnad på 60 000 jobb och om ministern visste att räknar med att det skulle kunna bli ungefär 30 000 nya jobb i med ett hushållsavdrag, skulle ministern då kunna tänka sig att fundera över att möjligtvis göra en utredning för att se på förutsättningar för, konsekvenser av och möjligheter med att införa ett hushållsavdrag också i ? 82 Finansminister (): Att skapa nya jobb är en fråga om ett få fram flera jobb i näringslivet, industrin och privata tjänstesektorn men också i den offentliga sektorn. Kommuner och landsting har möjlighet att skapa nya jobb inom sjukvård och skola. När det gäller den privata tjänstesektorn är inte huvudinriktningen att skapa nya jobb via statliga subventioner, utan det ska ske genom en ökad konsumtionskraft hos medborgarna. Den ökar vi nu på många sätt och vis genom att exempelvis sänka skatten för vanliga låg- och medelinkomsttagare. Jag tror inte att det är rätt väg att gå att skapa skatteavdrag som ökar i värde ju högre inkomst man har. Fördelningspolitiskt är det alldeles fel metod. Det är inte den typen av privata tjänster som ska växa . Vi behöver privata tjänster som växer inom högteknologiska områden. Det understöder vi med forskning och andra utbildningsinsatser. Det är den typen av kvalificerade tjänster som ska växa . 83 (): Jag har en fråga till kulturministern. Kulturen har alltid ett egenvärde. Det hoppas jag att vi är överens om liksom vi uppenbarligen var överens att kulturen kan ha betydelse för tillväxten. Se bara på och andra orter som satsar på kultur! I regeringsförklaringen som skulle handla om tillväxt fanns ordet kultur över huvud taget inte med. fanns den med i några meningar, dock inget om kultur och tillväxt. Så till min fråga. För tillväxt krävs bland annat att sjukfrånvaron minskar. Det finns klara forskningsresultat som visar att deltagande i kulturaktiviteter får oss att må bättre liksom utövande av motion. Jag vill då fråga kulturministern på vad sätt han anser att kulturen mer konkret får stöd i regeringens budgetförslag som delfaktor för tillväxt också i det förebyggande hälsoarbetet. 84 Kulturminister (): Som jag sade i ett tidigare frågesvar omsätter kulturbudgeten . Det är mer . Vi tillför kultursektorn 200 nya friska . Den stora reformen är fritt tillträde till de statliga museerna. Vi ökar tillgängligheten. Det går som en röd tråd genom kulturbudgeten att öppna upp de institutioner vi har för fler, så att fler kan tillgodogöra sig det kulturarv och de skatter som finns inte bara på våra museer utan också på de andra kulturinstitutionerna. Jag tror att vi är helt överens. Kulturen har en särskild betydelse för att skapa ett samhälle som växer inte bara i ekonomiska termer utan även i mänskliga termer. 85 (): En rent konkret åtgärd är att verka för att samma skatteförmån för anställda och företagare som finns när det gäller till exempel motionskort också skulle kunna gälla för ett kulturkort. Jag har en följdfundering om de friska 200 miljonerna. Men jag tror att det är 92 miljoner som handlar om pris- och löneuppräkning, och det är ungefär hälften av vad löneutvecklingen egentligen ger. Med den politik som regeringen vill föreslå måste man framöver spela sju man i en oktett på musikinstitutionerna. Men om man nu har hälften av de 200 miljoner som kulturministern pratar om, alltså 100 miljoner, är det då verkligen det bästa sättet att använda dem för fri entré för vuxna vid statliga museer som i huvudsak är placerade i ? Vad tror kulturministern att det innebär för regionala, kommunala och privata museer, framför allt här i men även på andra ställen? Hade det inte varit bättre att dela uppfattning att alla offentligt finansierade museer, oberoende av var de finns i landet, kunde få möjlighet att genomföra fri entré för barn och ungdomar upp till med hjälp av statligt bidrag? 86 Kulturminister (): Det är inte för stockholmarnas skull som vi har infört den här reformen. Vi har ett i . Vi har ett världskulturarvsmuseum i . Det här är hela svenska folkets egendomar. Det är självklart så att vi har tittat på erfarenheterna från och från stora succéer. Publiken har verkligen strömmat till. Nya grupper har kommit till de här museerna. De är inte slutna på samma sätt. Detta är en, i ordets bästa mening, reform för hela svenska folket. Vi har ett gemensamt kulturarv, och det ska vi värna och vårda. Därmed är frågestunden avslutad. Jag tackar företrädarna från regeringen och samtliga ledamöter som har deltagit i frågestunden. Tack så mycket! Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2003/04:176 Privilegier och immunitet för inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken 2004/05:Ju8 av () 2004/05:Ju9 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2003/04:177 Ändringar i mönsterskyddslagen på grund av EG-förordningen om gemenskapsformgivning 2004/05:L5 av m.fl. (m) 2004/05:L6 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 2003/04:179 Transplantationer räddar liv 2004/05:So2 av m.fl. (m) 2004/05:So3 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 2003/04:180 Tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv /05:A1 av m.fl. (m, fp, kd, c) med anledning av prop. 2003/04:182 Skärpta krav för närradiotillstånd m.m. 2004/05:K1 av m.fl. (m) med anledning av skr. 2003/04:178 Handlingsplan mot den ekonomiska brottsligheten 2004/05:Ju10 av m.fl. (fp) 2004/05:Ju11 av och () med anledning av redog. 2004/05:RRS3 Rikssrevisionens styrelses redogörelse angående UD och Sida i utvecklingssamarbetet /05:U1 av m.fl. (c) 2004/05:U2 av och () 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:62 av de ()till utbildningsminister i undervisningen 2004/05:63 av ()till finansminister av ideella organisationer 2004/05:64 av ()till kulturminister 300-årsjubileet av födelse 2004/05:65 av ()till finansminister på vin 2004/05:66 av ()till justitieminister kriminalisera smygfilmning 2004/05:67 av i (m)till utrikesminister i