prot · GS0917 · 2004-10-20 00:00:00 — Naturkunskap är till sin natur ett integrationsämne. Det har ämnesmoment från både kemi, fysik, biologi och geografi. Det bör man beakta när man tittar på ämnets volym. Det är trist att man gång på gång möter ett allmänbildningsideal som nästan helt utesluter naturvetenskapliga kunskaper. Detta trots att den miljömedvetenhet som kommer att vara absolut nödvändig förutsätter ett visst mått av kunskap inom området om beslut som tas ska vara gripbara för en demokratisk debatt och ett demokratiskt beslutsfattande. har faktiskt både universitet och högskolor svårt att fylla utbildningsplatserna inom naturvetenskap och teknik. Det beror inte enbart på konjunkturläget, utan det är för få som väljer att studera NV-programmet. Ska vi få fler ungdomar intresserade av detta område är det viktigt att alla elever som slutar gymnasieskolan får en bättre grund än vad de har . Det är min personliga uppfattning. Ni i kommer att få problem om ni ska kunna formulera en gemensam utbildningspolitik, tror jag efter att ha sett den snårskog av yrkanden som har lämnats till det här betänkandet. Där finns allt från betoning av de affektiva målen till absoluta betoning av de kognitiva målen. Det finns faktiskt stora skillnader mellan och också. är på väg tillbaka till en skola som vi hade med klara, tydliga, rimliga alternativ som man kan välja mellan, men som är ganska hårt styrd uppifrån. vill ha några få obligatoriska kärnämnen, om jag har uppfattat det rätt. Därefter ska det vara högst personligt hur man utformar sin egen utbildning. Det är totalt motsägelsefullt. Till vill jag säga att jag blir så trött på att man fortfarande pratar om den grundläggande behörigheten som om man skulle kunna ta sig in på vilket utbildningsprogram som helst på högskolan. Det är inte sant. Det är inte för att ge den grundläggande behörigheten som vi har kärnämnena. Det är för att ge eleverna den grund som de behöver för att fungera på arbetsmarknaden, men också som medborgare i samhället. Det är fråga om livskvalitet också. Ge mig namn på några eller något utbildningsprogram i dagens högskola som endast kräver den grundläggande behörigheten. vill väl inte förneka människor möjligheten att som vuxna gå en kortare kurs på högskolan i något ämne som de har stort intresse för och behov av att få läsa? Vi har bara en reservation, och det är reservation 16. Den har vi tillsammans med , . Den rör att vi tycker att det elevfackliga arbetet ska vara meriterande och föras in i betygsdokumentet i gymnasieskolan. Den reservationen yrkar jag bifall till. 153 () replik: Min fråga till handlar om ämnesbetygen. Dessa tycker ni uppenbarligen är en ganska bra idé. Det tycker inte vi. Min fråga gäller: Hur ska det här systemet egentligen hänga ihop? Hur blir det med att sjösätta ämnesbetyg i ett kursrelaterat gymnasium? Hur gör man när kurserna inte tydligt hänger ihop? Hur blir det med det exempel som jag lyfte fram, datakunskap, där man inte kan se en tydlig och klar kunskapsprogression under vägen och där kurserna bygger på varandra? Hur gör man när det inte finns den här typen av stödåtgärder? Jag har mött ett mycket stort antal oroliga lärare som undrar vad som egentligen ska hända eftersom man inte har fått några som helst tydliga direktiv från statsmakterna om hur detta egentligen ska kunna genomföras när det väl är sjösatt efter voteringen här i kammaren. 154 () replik: Jag ska inte sticka under stol med att det finns en problematik med att skapa ämnesbetyg i en kursutformad skola. Detta var någonting som vi diskuterade mycket fram och tillbaka i , där jag satt med. Vi hade dock möjlighet att anlita experter, bland annat från , och de har bedömt att detta ska vara möjligt. kommer att få detta uppdrag. Det är svårt att se progressionen i alla ämnen, jag håller med om det, men experterna har funnit att det är möjligt att gå den här vägen. Man får försöka skapa ämnen som hänger ihop på ett bra sätt. Hur sedan direktiven från statsmakterna till lärarna kommer att se ut är alldeles för tidigt att säga. Vi har då ska jobba med de här frågorna. Innan vi har sett resultatet av detta kan det knappast komma några tydliga direktiv, varken till skolledare eller till lärare. 155 () replik: Jag tycker att det är föga rättvist mot det här landets lärare att sjösätta en reform som man uppenbarligen inte har klart för sig åt vilket håll man egentligen tycker att den ska leda. Först och främst måste vi ha klart för oss att statsmakterna, regeringen, vänsteralliansen bestående av Socialdemokraterna, , anslår minimalt med medel för att genomföra en upplysning i lärarkåren om hur detta ska gå till. Jag är mycket orolig över vad som kommer att hända när lärarna utöver den arbetsbörda de redan har dessutom ska konfronteras med ett helt nytt sätt att sätta betyg, som dessutom själv här i talarstolen säger kommer att innehålla mycket stora svårigheter. Så tolkar jag nämligen det du sade. Jag tolkar det dessutom, vilket är ännu allvarligare, som att man egentligen inte har tänkt igenom hur det här ska gå till. Det var ungefär vad vi sade när den här propositionen kom . Om kunde lämna något positivt besked vore det snarare i den ända där vi moderater har pekat på hur man skulle kunna gå till väga, till exempel att man skulle kunna ge eleverna möjlighet att tentera under vägs gång. Målet är att komma bort från konkurrenskompletteringens vansinne, det vill säga att eleverna offrar hur mycket tid och kraft som helst på att dels läsa enklare kurser, dels gå på komvux efter det att man är färdig med gymnasiet. Vill man bort från den situationen måste man erbjuda möjligheter för eleverna att tentera under gymnasietidens gång och inte göra det efteråt. Detta sade ni dock nej till i utskottet. Ni avvisade det som vi framförde som en tydlig och klar propå från borgerlighetens sida. Varför då helt plötsligt stå här och säga att vi egentligen inte har klart för oss hur detta ska gå till, men alla de positiva förslag som ni framförde struntar vi i? 156 () replik: Jag tycker att kräver väldigt mycket när man i detalj ska kunna säga hur det här förslaget ska utformas. Jag var intellektuellt hederlig och sade att det finns svårigheter inbyggda i systemet när det gäller att skapa ämnesbetyg i en kursutformad skola. Det var hederligt. Varför gör vi det? Därför att vi vill ha betyg på större helheter, detta bland annat för att minska stressen hos eleverna. Vi vill också att det betyg man har när man slutar gymnasieskolan ska mäta de kunskaper som eleverna har med sig ut i ämnet, så att säga. Det är också viktigt. Det förbereder dem mycket bättre för högre studier. Det här med att tentera under vägs gång prövade vi . I början av min tid här i , , kunde man faktiskt göra det. Det tyckte många lärare och skolledare var väldigt besvärligt. Eleverna tenterade då i det de hade missat, och så missade de nya saker, och så växte bara problemen . Det var väldigt svårt med koncentrationen för eleverna, och det blev också väldigt rörigt och svårt för skolan att hålla isär alla de här möjligheterna. Därför valde man bort detta. Detta har alltså en gång varit ett starkt krav från lärarorganisationerna och lärarna som grupp. 157 () replik: talade om oenighet i alliansen. Jag tycker inte att det är så svårt att hitta en väldigt tydlig röd tråd när man läser våra reservationer och hör våra anföranden. Vi riktar in oss mot en mycket bättre yrkes- och lärlingsutbildning. Vi vill höja kunskapsmålen. Vi vill ha fler betygssteg. Vi vill ha en tydligt definierad examen för utbildningarna. Däremot kan man fråga sig hur det är med enigheten mellan stödpartierna och regeringen. För drygt stod och jag här och diskuterade gymnasieförslaget. Då stod bakom förslag om att halvera antalet gymnasieprogram, att slopa förkunskapskraven och att ungefär halva tiden låta teoretiskt och yrkesinriktade elever läsa samma ämnen. Min fråga är nu för det tycker jag vi har rätt att veta när säger att detta inte är någon genomgripande reform: Tänker fortsätta att arbeta för en genomgripande reform i riktning mot de förslag som hade? Både och jag deltog ju i kommittén, fast jag lämnade den i protest och applåderade dess förslag. 158 () replik: lämnade kommittén väldigt snabbt på grund av en prestigefråga. Det ska vi väl komma ihåg. Jag stannade kvar och försökte påverka kommitténs arbete så mycket som möjligt. Vi stod inte bakom hela förslaget i kommittén. Vi hade ett antal reservationer. Bakom förslaget stod Socialdemokraterna, givetvis, men också och . Jag får väl säga som centerpartisten i det här fallet: I en utredning sitter man som person, och partiet kan mycket väl ändra sig . Vi står nu bakom den här reformen. Detta var så långt vi kunde komma. Jag är ganska nöjd med reformen, om vi nu ska kalla den för det, som den ser ut med de förändringar som är gjorda. Jag tycker att det är bra förändringar. Sedan tror inte jag att gymnasieskolan ska vara statisk på något sätt. Vi kan nog förvänta oss nya och kanske mer genomgripande reformer . För min egen personliga del skulle jag inte ha någonting emot om de gick i linje med det som föreslog. 159 () replik: Tack för det svaret! Jag tycker inte att det är något fel att ändra sig. Jag tycker att det var väldigt bra att regeringen kastade det där förslaget i papperskorgen. Jag lämnade kommittén, men jag lämnade den inte så tidigt som antyder. Det var knappt innan den var slut, en tvåårig utredning, och då var det låst vid de här förslagen. Som jag tror att alla uppfattade fick vi nu ett svar av : kommer i fortsättningen i sin utbildningspolitik att arbeta i riktning mot de förslag som fanns i . Ert fortsatta långsiktiga mål är att släta ut gymnasiet ännu mer, att göra mindre skillnader mellan studieförberedande och yrkesinriktade utbildningar och att ta bort förkunskapskraven, helt enkelt att fortsätta på linje. Så uppfattade jag svaret, och det är väldigt bra att veta. och är verkligen väldigt oeniga i vår inställning. Men det är bra att veta var står. 160 () replik: Det blir lite egendomligt. Vi står bakom det här förslaget, , det är därför jag står här. Jag kan inte stå till svars för någonting som är ett icke-förslag. Det tycker jag är att snedvrida debatten. Men utvecklingen i samhället är väldigt snabb, och för min personliga del tror jag att det kommer att visa sig att kunskapsinnehållet kommer att kräva att eleverna får vänta med en del av yrkesutbildningen tills de har avslutat gymnasieskolan. Det är min egen personliga uppfattning av hur det kommer att bli. vill ju precis tvärtom. Ni vill minska kunskapsinnehållet, om jag har förstått det rätt. Ni vill återgå till det system som fanns , då man hade en yrkesskola som var tvåårig. Ni har inte observerat att kravet på människor ökar i samhället. Precis som jag sade tidigare är det fråga om människors livskvalitet också. De ska kunna delta i det offentliga samtalet och vara med i debatten. De ska ha de kunskaper som gör att livet på något sätt är fullständigt. De ska få tillgång till kultur, till studier, till allt det som är den lilla extra kryddan i livet. Det är det också som gymnasieskolan ska förbereda för, inte bara för yrkeslivet. Livet är så mycket större än det. 161 () replik: Det måste vara skönt att ingå i en kartell där man åtminstone upplever att man är överens om det mesta. Men de förhandlingar inför öppen ridå som vi har fått höra under budgetförhandlingarna tyder i alla fall på någonting helt annat. Jag kan garantera att alliansen kommer att lösa de problem som eventuellt finns. Vi är fyra olika partier. Vi har olika förslag. Men vi ska förhandla ihop oss, och det ska bli väldigt spännande och roligt. Jag utgår inte från en drömd verklighet utan jag utgår från verkligheten när jag kommer med förslagen att inte alla ska behöva ha en allmän behörighet till högskolan när de slutar gymnasiet. Om det inte vore så att 9 000 elever hoppade av redan första året, om det inte vore så att det individuella programmet är det näst största, om allt var frid och fröjd hade vi inte behövt ändra något. Men det här är det som väldigt många elever uppger som en press på sig, att de ska klara denna behörighet, att de ska läsa samma kurser som de som har större lust att läsa helt enkelt. Jag tycker inte att du kan försvara det här, men du kan ju göra ett försök till om du vill. Sedan vill jag gärna också ha Vänsterns synpunkter på den situation vi har i skolan med skolk, kränkande behandling, elever som slår lärare, ibland kanske tvärtom också. Jag vet att det inte är så i alla skolor, men det är ett stort antal gymnasieskolor där detta förekommer. Behövs det nya verktyg, eller är allt frid och fröjd? Det har ju inte föreslagits någonting i den här propositionen. 162 () replik: Det är konstigt att man kallar de här kunskaperna för behörighet till högskolan. Det är det ni markerar. För min del är kunskaperna i svenska, engelska och matte grundläggande kunskaper, liksom i samhällskunskap, i historia och i religion, allt det som är kärnan, de 800 poängen. Det tror jag är väldigt viktigt för unga människor att ha med sig ut, oavsett om de ska studera vidare på högskolan. Då har man ofta mycket mer med sig. vet likaväl som jag att man inte kommer in på något längre utbildningsprogram utan att också ha särskild behörighet. Då krävs mycket mer. Även de ungdomar som inte väljer att gå vidare till högre studier behöver denna utbildning för att de ska kunna hantera sin livssituation på ett bra sätt. De ska kunna ha den livskvaliteten, delta i det politiska samtalet på samma villkor. De ska ha den grunden. Kanske kan de läsa en enstaka kurs under sitt liv utan att behöva gå till komvux och komplettera för det. Det tycker jag är en allmän rättighet och måste höra ihop med det livslånga lärandet. Jag ska inte fördjupa mig i det som gäller alliansen, jag kan bara konstatera att ni ganska mycket betonar, och det uppskattar jag, de affektiva målen i skolan, medan väldigt mycket betonar de kognitiva målen. Det är en sak i utbildningssynen som skiljer er åt. 163 () replik: Jag håller helt med om att kunskap behövs. Men jag upprepar: Finns det inga problem ? Varför lämnar alla dessa elever skolan? Vad gör de i stället? Får de den här kunskapen ? Blir de behöriga till högskolan? Då vore det ju inga problem. Men de hoppar ju av. De lämnar skolan. De är inte där. är närvarande, svarade den rektor som var intervjuad i . Då anser inte jag att de får den här kunskapen. Och anser jag att vi måste vidta andra åtgärder. Jag ställde också en fråga till , men jag hörde inte ett ljud om det. Behöver lärarna och skolledarna andra, nya typer av verktyg för att komma till rätta med skolk och olovlig frånvaro och för att skapa trygghet? Det är en grundförutsättning för att eleverna ska kunna lära sig över huvud taget och få den här behörigheten som alla naturligtvis skulle önska att fick. 164 () replik: Vi ska få ett förslag till en ny skollag, och väldigt många av de verktyg syftar på tror jag att vi kommer att ta ställning till i samband med det. Men det är klart att förhållandena i alla skolor är långt ifrån bra. Det är klart att vi inte kan acceptera skolk, och det är klart att vi ska ha nolltolerans när det gäller mobbning. Givetvis är det på det sättet. Men man måste också komma ihåg det är ingen ursäkt, men det är en förklaring att skolan ensam inte kan klara de här problemen. De beror ju på segregationen i samhället, utanförskapet, det sexualiserade våldet, det sexualiserade rummet, kommersialiseringen och reklamen. En mängd annat påverkar också: de alltmer ökande inkomstklyftorna mellan olika grupper, torftiga miljöer som många ungdomar kommer från, nedslitna skolor och väldigt lite av framtidshopp för dem som inte platsar. Många ungdomar som jag har talat med säger: Jag vet vad jag kommer att gå ut till. Det är arbetslöshet. Det finns ingenting annat för mig. Det är djupt tragiskt, och därför har vi nu tagit ett krafttag för att försöka lösa en del av de här problemen. Det vi kan göra här i är sådana saker som vi nu säger, att satsa ganska stora resurser på att förstärka IV-programmen. (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU3 Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Punkt 1 (Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus) 1. utskottet 2. res. 1 (fp) Votering: 231 för utskottet 44 för res. 1 5 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 38 m, 27 kd, 22 v, 12 c, 14 mp För res. 1: 4 m, 39 fp, 1 c Avstod: 5 c Frånvarande: 26 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 8 v, 4 c, 3 mp och (båda m) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Skattereduktion för hushållsnära tjänster m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, m, kd, c) Votering: 154 för utskottet 126 för res. 2 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 22 v, 14 mp För res. 2: 42 m, 39 fp, 27 kd, 18 c Frånvarande: 26 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 8 v, 4 c, 3 mp SkU4 medverkan vid statlig trängselskatt 1. utskottet 2. res. (fp, m, kd, c) Votering: 152 för utskottet 126 för res. 1 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 22 v, 14 mp För res. : 42 m, 39 fp, 27 kd, 18 c Avstod: 1 s Frånvarande: 27 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 8 v, 4 c, 3 mp SkU5 Skatteavtal mellan och Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § (forts. från 6 §) Utveckling av gymnasieskolan (forts. UbU13) 165 (): Om du som ansvarig politiker får skarpa varningssignaler att något inte står rätt till i en verksamhet har du ett ansvar att göra något åt det. Det gäller speciellt om du har en position där du direkt kan agera. Men regeringen har sett att alltfler elever lämnar skolan med sämre kunskaper. Drygt var femte elev lämnar utan tillräckliga kunskaper. Regeringen borde ha reagerat mycket tidigare, men så är inte fallet. Varför frågar sig inte regeringen hur det kommer sig att så många elever lämnar utan tillräckliga kunskaper, utan att kunna läsa, räkna och skriva ordentligt? Varför frågar sig inte regeringen hur det kommer sig att det individuella programmet på många håll är det andra eller tredje största gymnasieprogrammet? Varför frågar sig inte regeringen hur man utifrån de fakta som finns kan förbättra situationen för elever? En skola som blir mer och mer kunskapssegregerad ser jag som en av de största hoten mot den uppväxande generationen. Då måste ansvariga politiker agera kraftfullt för att stärka målen för alla elever. och gymnasieskolan står inför en rad utmaningar, men de brottas också med en rad problem. Det är problem som är större än vad som kan lösas med hjälp av den framlagda propositionen Elva steg för utveckling av gymnasieskolan. Vi har som ett exempel sett att av dem som började gymnasieskolan var det som fick slutbetyg . gjorde en analys av dagens gymnasieskola. Den visar på att gymnasiet är könsuppdelat, där det finns specifika flick- och pojkprogram. Det är stora statusskillnader mellan de olika programmen. Det finns en social snedrekrytering. Att komplettera på komvux har mer eller mindre ingått i planen för många elever . Betygsstressen har varit vardag för många av eleverna. En sådan gymnasieskola kan inte bara accepteras. Det är faktiskt ett grovt misslyckande för regeringen, det vill säga en regering som har makten att verkligen förändra men som uppenbarligen saknar viljan att göra det. Det behövs mer än lite förändringar här och där för att lösa de problem som finns och göra skolan bättre för eleverna. Regeringen har tidigare konsekvent kört med en efterhandspolitik, att laga och lappa i slutet i stället för att förebygga från början. Man har inte vågat ompröva och inte vågat ta förändringsbeslut som spelar roll för elever och lärare. Gymnasieskolan behöver förändras och förbättras i sig, alltså inom gymnasieskolans väggar. Men de stora förändringarna tror jag finns på annat håll också. Gymnasieskolans problem kommer till stor del från , eftersom så många elever inte får med sig tillräckliga kunskaper därifrån. Vi i för en politik som utgår från den enskilde eleven i varje skolform. Vi stärker också helhetssynen i lärandet. Vi säger att skolan måste ta mycket större hänsyn till att elever är olika, att elever lär på olika sätt, att elever behöver olika typer av hjälp och stöd för att nå kunskapsmålen och att elever tar olika på sig att lära. Kravet på skolan ska vara att alla elever lämnar skolan med tillräckliga kunskaper. Har vi inte klarat det har vi misslyckats. Som ansvarig politiker måste man se till att alla får förutsättningarna att lyckas, ingenting annat. De viktigaste inslagen, som jag ser det, för att stärka gymnasieskolan ligger för det första i att måste ge en bättre plattform för elevernas fortsatta utbildning. Det går inte att fortsätta att skjuta över de problem och de misslyckanden som finns i till gymnasieskolan. Då krackelerar det, oavsett vilken skolform man kommer fram till i gymnasiet. Vi säger också att ska utgå från kunskapsmålen mer än vad den gör . säger man att tiden, alltså de nio åren i , är mycket viktigare än de kunskapsmål som finns där. Vi säger att kommunen och skolan har ett åtagande som inte är avklarat förrän eleven har nått målen. Vi vill förändra skolplikten så att det blir en kunskapsrätt för den enskilde eleven i stället. För det andra vill vi att alla elever verkligen ska få det stöd och den hjälp som de har rätt till. Det ska de få . Vi tycker att de individuella studieplanerna är oerhört viktiga i det arbetet, för att få fram en mer individanpassad skola och för att planerna ska följas upp, utvärderas och revideras kontinuerligt. För det tredje vill vi införa en flexibel skolstart, att gå ifrån den fyrkantiga dagens skola där elevens ålder styr mer än kunskaps- och mognadsnivån. Det innebär att en del elever kan gå lite fortare fram i skolan och andra tar lite på sig. Det innebär att man kan börja förskoleklass, grundskola och gymnasium , inte bara höstterminen det år man har en viss ålder. Då får vi en verkligt individanpassad skola. Kommer vi till rätta med det här har mycket stora möjligheter och förmåga att stötta eleverna att nå kunskapsmålen, och då har vi vunnit oerhört mycket. Då kan vi få en skola där eleverna lär sig att läsa, räkna och skriva tidigt, i stället för att ta igen det i gymnasieskolan när man är . Det här är vår politik, och den är väldigt skild från den politik som förs , när regeringen snarare säger att man accepterar faktum, att man satsar oerhört mycket på det individuella programmet och att det ska stanna kvar. Man gör efterhandslösningar i stället för att stärka och förebygga i . Men målet måste vara att få bort det individuella programmet, att det helt enkelt ska bli onödigt. har vi haft det individuella programmet, och man kan säga att grundtanken med det bara delvis har uppnåtts. Från början skulle det vara en ganska kort, intensiv period där man kunde komplettera ämnen och få kunskaper för att kunna komma in på ett nationellt program, men har det mer blivit ett helt alternativ för ett annat nationellt program på gymnasieskolan. En av orsakerna är att fler och fler elever kommer till gymnasieskolan med stora kunskapsluckor. På flera skolor fungerar det individuella programmet ändå bra, men på alltför många skolor fungerar det inte alls. Avhoppen från gymnasiet och från det individuella programmet är stora. Många elever känner helt enkelt att det inte finns någon stimulans att fortsätta med vidareutbildning. Vi ska sträva efter att utveckla ett utbildningssystem som kan möta de krav som finns från människorna men också från samhället i dess helhet. Vi behöver därför högt ställda krav på gymnasieskolan. Men de här kraven på goda och likvärdiga kunskaper innebär inte att varje elev ska nå kunskapsmålen på samma sätt. Tvärtom innebär de att undervisningen sker på olika sätt.