prot · GR0992 · 2004-04-01 00:00:00 — Vi får en första test på det i slutet av det här året. 167 (): Jag noterade med intresse att statsministern tagit initiativ till ett fördjupat samarbete med de nordiska och de baltiska staterna inför det planerade toppmötet mellan och . Eftersom historiskt sett är vår stora granne i öster och vår historia milt sagt är något problematisk är jag nyfiken på hur agendan ser ut för detta delvis förnyade med en enorm marknadspotential och definitiva brister i fundamenten för vad man kan betrakta som en rättsstat. Hur ser agendan ut? Jag är också väldigt nyfiken på vilken dold agenda som möjligen kan rymmas i statsministerns inre när han har tagit det initiativet. Det måste ju finnas många svåra överväganden här, som kan leda fram till agendans fördjupning. 168 Statsminister (): Jag har ingen invändning mot den historiska beskrivning som ger av relationen EuropaRyssland och SverigeRyssland. Så är det ju. Vi har levt sida vid sida i historiska tider, och det har varit en relation som av och till har varit dramatisk, och ibland väldigt fruktbar. är vi inne i en situation då i grunden förändrar sitt samhälle, bort från det auktoritära, det kommunistiska och det förtryckande och i en riktning mot demokrati, marknadsekonomiska lösningar och förhoppningsvis också ett samhälle som präglas av rättvis fördelning. Den förändring som går igenom är utan motstycke i vår värld. är en kontinent som spänner över elva tidszoner, och det är en glest befolkad kontinent. På den kontinenten byter man ekonomiskt system, och man byter politiskt system. har man gjort det utan att ens ha en gällande lagstiftning. Det sker med demokratiska institutioners vägledning och beslutsfattande. Det är imponerande, men naturligtvis också fyllt med motgångar och svagheter. Vi är exempelvis oroade över pressens situation och över det debattklimat som har varit inför det senaste presidentvalet, och det har vi också uttryckt inom EU. Men det är klart att det är en potential för förbättringar som vi ser, framför allt, och jag menar att EU har blivit mycket mer lämpat att umgås med på en realistisk nivå när nu EU växer med de tio nya medlemsstaterna, som ju alla har sina erfarenheter av de ryska kontakterna. Det är klart att EU har blivit bättre på att få relationer till med den erfarenheten inom EU. De baltiska staterna har en utsatt situation. Vi har ofta en diskussion , , , som handlar om inte minst den ryska befolkningens situation. Vi tycker att de baltiska staterna lever upp till högt ställda krav och anstränger sig för att se till att den befolkningsgruppen har ett gott liv. Vi har anledning att bevaka många frågor. Potentialen är långt mycket större i positiv mening än i negativ mening. Att vi i den här delen av har möjlighet att ta initiativ och ett ansvar är alldeles uppenbart. 169 (): Tack statsministern för denna exposé över möjligheter och svårigheter som statsministern ser i umgänget med . Får jag peka på några saker som jag har noterat i samband med möten med företrädare för medier, press och folkrörelser som har besökt oss här i ? Pressituationen, situationen för radio och TV, är naturligtvis dramatiskt annorlunda än vad vi är vana vi. Kan utifrån sin tradition med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihet tillsammans med de nordiska länderna som har en motsvarande situation erbjuda de ryska medierna någon typ av utbildning eller regelbundna utbyten så att vi kan stärka de fria mediesträvanden som finns i ? Sedan skickar jag med kort i dessa samtal: Patenträttigheter och upphovsrättigheter, inte minst i musik-, film- och TV-branschen, är viktiga medföljeslagare i samtalen. 170 Statsminister (): Det sista vill jag verkligen understryka. Det handlar om arbete som någon har lagt ned, och sedan ska man ha rätt att njuta frukterna av det. Det ska inte fuskas bort genom att mer eller mindre stjälas i andra länder. Det är självklart att sådant ska skyddas. Det är möjligt att vi kan hjälpa ryska medier med medieutbildning. Jag har just nu ingen kunskap om att vi har sådana planer på gång. Det har funnits i anslutning till det tidiga 1990-talets i grunden samhällsförändrande situation. Det var ganska stora ansträngningar att utbilda journalistkåren i dessa stater, framför allt i gamla . Där var vi aktiva. vet jag inte om vi har den typen av utbildningsinsatser. Medierna i sig förstår det här. Det gäller också att se till att de ansvariga politikerna visar respekt för yttrandefriheten. Det är kanske där som utbildningsinsatserna är mer nödvändiga att göra. Då tackar kammaren statsministern för diskussionen om det europeiska toppmötet. 12 § (forts. från 9 §) Allmänna helgdagar m.m. (forts. KU15) 172 (): har proklamerat detta år som det år när man ska hedra minnet av slaveriets offer, de människor som kämpade mot slavhandeln och de första aktivisterna i fråga om mänskliga rättigheter. Jag tycker att ska vara med. Jag vill gärna berätta varför. Jag vill börja . Det var det år kungen instiftade med det välkända valspråket Snille och smak. startar han ett bolag för att köpa och sälja människor. Västindiska kompaniet bildades med kungen som största aktieägare med monopol att köpa och sälja människor från till . Inte heller har bett om ursäkt för slavhandeln. Det är något som jag beklagar. Men det hindrar inte att vi uppmärksammar . Det är det minsta vi kan göra. Det är därför jag är besviken på att utskottet nu avstyrker min motion. Det må hända att utskottsmajoriteten inte tycker att det är påkallat med ett riksdagsbeslut, men nog hade det varit hedervärt att i skrift markera vikten av att uppmärksamma dagen i synnerhet när FN har fattat beslut om saken. Slavhandeln skilde sig från andra typer av slaveri på det sättet att den utgick från att somliga människor är mera värda än andra. Den utgick från hudfärgen. Den utgick från rasismens ideologi. Denna monstruösa teori om människovärdet legitimerade orättvisor och förtryck i en sällan skådad skala. Slavhandeln kan inte förstås om man inte förstår dess rasistiska grunder. Slaveriet var, har alltid varit och kommer alltid att vara ett brott mot mänskligheten. Att uppmärksamma som då man hedrar minnet av slaveriets offer är inte bara för att komma ihåg utan också ett sätt att koppla ihop det historiska med det aktuella. Slavhandel existerar även . Den kallas för trafficking. dras 1,2 miljoner barn in i människohandel över hela världen. Till kommer på grund av en mycket stor efterfrågan ca 120 000 kvinnor och barn för att säljas för sexuella ändamål. Bara till beräknar att det kommer 200500 kvinnor och barn. Handeln med barn och kvinnor har utvecklats till ett av de största globala problemen. Gynnad av dåligt bevakade gränsövergångar och avancerad kommunikationsteknik har trafficking blivit en i allt högre grad lönande verksamhet med transnationell utbredning. Människohandeln är i princip lika stor som drog- och vapenhandeln. Till skillnad från droger och vapen kan människokroppar säljas om och om igen. De är varor i en gränsöverskridande affärsverksamhet som genererar miljarder dollar och tillåts operera ostraffat. De som faller offer för trafficking blir sålda, lurade, tvingade eller på annat sätt försatta i situationer de inte kan ta sig ur. Att länka ihop dessa två ting är att ta ansvar för det gemensamma mänskliga samvetet och slå vakt om att det mänskliga släktet är ett släkte. Det hade varit klädsamt om utskottet hade skrivit lite mer om vikten av att hedra minnet av slaveriets offer. 173 (): Jag är glad över det breda stöd som min motion har fått om att inrätta dag. Jag vill därmed yrka bifall till reservation nr 4. är ett stort namn utomlands. Runtom i världen uppmärksammas hans insatser på många olika sätt. Vägar och torg uppkallas efter honom, han tillkännages hedersmedlemskap och skolor undervisar om hans insatser. Dessvärre får man ibland uppfattningen att detta inte gäller i eget land. Det är som om man fortfarande skäms för den handlingsförlamning och undfallenhet som kännetecknade den hantering av fallet efter hans försvinnande. Ett resolut ingripande då hade kanske till och med räddat hans liv. räddade med fara för sitt eget liv tiotusentals judar från en säker död i nazisternas läger. Hans aktion slutade med att han kidnappades i och fördes till till fängelse, där han troligen fick utstå tortyr och kanske avrättades. Det finns många sätt för oss svenskar att uppmärksamma en av vår tids mest hjältemodiga medborgare. Här i avsätter vi för att uppmärksamma barnen, kvinnorna, miljön, FN etcetera. Det är mycket bra. Jag anser att det vore på sin plats att också avsätta för att hedra , då vi kunde aktualisera kampen mot nazism och rasism och för fred och människovärde. Det vore ett naturligt sätt att visa en senkommen uppskattning av en av de största svenska hjältarna . vill jag lägga till att den kamp som utkämpade mot nazism och antisemitism är någonting som fortgår, och det behöver kämpas för detta också. I en nyligen publicerad , Manifestations of anti-Semitism in Union av och från on Anti-Semitism, hävdas det att är ett av de EU-länder där antisemitismen ökar mest. Därmed vill jag yrka bifall till motionen och reservationen om att införa en dag. 174 (): Jag och utskottet har stor förståelse för att det finns olika intressen för att ska uttala intresse av att manifestera olika viktiga historiska händelser genom att uppmärksamma dem . Utskottet har emellertid valt att hålla fast vid den princip man har haft , nämligen att konstatera att det finns ett stort behov av detta men att det också är så att vi koncentrerar oss. Vi har en uppskattning i , och vi satsar exempelvis på FN-dagen, som i sig inrymmer hela det demokrati- och mänskliga rättighetsperspektiv som de båda föregående talarna här har givit uttryck för. Jag begärde ordet också på grund av det senaste inlägget, där det påstods och det är riktigt att den här redovisar en ökning av antisemitiska brott i . Jag kan dock konstatera att i sin rapport noterar en ökning av en rad brott, men just ingen ökning på det antisemitiska området. Jag tycker att det är angeläget att det återspeglas också i protokoll . I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag. 175 () replik: Det stämmer, som sade, att det har kommit en ny rapport , som jag såg på text-TV. Vad som sägs där är att det är en nivå, och det räknades upp olika antisemitiska handlingar. Det här är fortfarande någonting att ta allvarligt på, att det är så mycket av antisemitism, någonting som vi måste agera mot. Just det är ett exempel på att vi bör införa dag. På samma sätt som vi har dagar då vi uppmärksammar barnen och kvinnors situation runtom i världen, tycker jag att det är på sin plats att vi inrättar för att uppmärksamma insats och då kan aktualisera kampen mot nazism och rasism och för fred och människovärde. 176 () replik: och jag och alla kammarledamöter, tror jag är överens om att vi ständigt måste föra kampen mot antisemitism och främlingsfientlighet och det som inryms i de begreppen. Därom råder inga tvivel. Mitt inlägg tidigare handlade inte om att man ska negligera det här. Vad jag vänder mig emot är att nämner och säger att är ett av de länder där antisemitiska brott ökar kraftigast. håller plötsligt med mig om att det är en nivå. Den är oroande nog, men jag tycker att det är viktigt att ha en korrekt omvärldsbeskrivning. Det är ingen ständigt pågående ökning. Det finns antisemitiska brott och antisemitiska strömningar, och de ska bekämpas med alla medel, oberoende av om vi har en dag eller någon annan dag. Utifrån den svenska författningen finns det ingen grund för att inte bekämpa den här typen av verksamhet. 177 () replik: Jag skulle vilja läsa ur en annan rapport, , som publicerades . Den visar att lärare på förortsskolor i de svenska storstäderna rapporterar om öppet judehat bland arabiska och muslimska elever. Det kan ta sig uttryck i vägran att studera judendom, beundran inför eller förnekande av Förintelsen. Antijudiska åsikter förekommer även bland elever med till exempel högerextrema eller nazistiska sympatier. Det förekommer antisemitism bland arabiska och muslimska elever. Detta måste tas på allvar någonting som vi måste se som ett problem. Då menar jag att ett sätt att uppmärksamma detta är att just införa en dag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 13 § Kommittéberättelse 2004 Föredrogs betänkande 2003/04:KU22 Kommittéberättelse 2004 (skr. 2003/04:103). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 14 § Unga lagöverträdare 178 (): Vi moderater har en helt annan uppfattning om hur unga lagöverträdare ska hanteras än vad som redovisas i det betänkande vi nu ska debattera. Jag tänkte börja med att visa några exempel ur verkligheten. är och är ledargestalt i ett löst ungdomsgäng i . Han har begått ett stort antal grova brott. Polisen har tagit honom för ett flertal av dem, bland annat grova stölder. För honom och hans kompisar visar samhället en anmärkningsvärd nonchalans. Trots att han bevisligen har stulit och inte visat någon tendens till att ändra sitt beteende bor han kvar hemma. Tror myndigheterna att hans familj ska kunna hjälpa i det här fallet? Knappast hans mamma sysslar nämligen med häleriverksamhet. Vad sänder detta sätt att hantera på för signaler till de fältassistenter som följer hans framfart, de poliser som gång på gång haffar honom för allt grövre brottslighet? Vad sänder samhället för signaler till och hans kompisar, som inte har kommit lika långt som i sin brottskarriär? Och framför allt: Vad får hans brottsoffer för uppfattning om vårt rättssamhälle? En annan bild fanns beskriven i . heter en pojke som av rädslan för hämnd från brottsoffren har slutat med kriminalitet. Han berättar hur det var när han var . När de rånade brukade det räcka med att be om sakerna; offret blev oftast vettskrämt och gav genast ifrån sig allt de ville ha. Om inget hände kunde de dela ut en örfil. Om inte det fungerade fick offret titta på ett vapen, till exempel en kniv. Men ibland slog de offret tills det låg ned. Det gjorde de när offret vägrade lämna ifrån sig det de ville ha. och ibland teleskopbatong var det som gällde. Det gav känslan av att våga råna nästan vem som helst. I slutet hade de också en pistol. Men den behövde de bara visa en gång. Någon vård fick aldrig , bara en kontaktperson: fanns aldrig när jag behövde hjälp. Med detta som bakgrund, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 1 under punkt 1. Vi menar att grundvalarna för rättssamhället är i gungning. Med den utveckling som vi ser riskerar barnen att växa upp utan en fungerande kompass för vad som är rätt och fel. Barn utsätts för våld av allt grövre slag. Det blir också fler barn som begår brott. Oavsett om man är offer eller gärningsman leder bristen på reaktioner från vuxna människor och rättssystemet till stora förluster, mänskliga såväl som samhälleliga. Vi riskerar dessutom att skapa grogrunder för antidemokratiska tendenser och underlätta rekrytering till kriminella organisationer. Men framför allt riskerar vi framtiden för alltfler barn om vi inte tar tag i de problem som är så uppenbara. I betänkandet, herr talman, talas det om den utredning som håller på att ta fram nya sätt att komma till rätta med unga lagöverträdare. Den ska snart lägga fram sina förslag, men det här riskerar att bli ännu en pappersprodukt utan verklighetsförankring. Jag ska i mitt anförande ta upp två aspekter. Den första gäller att man inte har någon möjlighet att föreslå alternativa lösningar. Direktiven är glasklara. Det är vård inom som gäller, också fortsättningsvis. Vi vet utifrån alla tillgängliga studier att det är ett dåligt sätt att hjälpa unga brottslingar från brottets bana. har en stor uppgift i att stödja och hjälpa, men att genomföra verkningsfulla påföljder är en omöjlig uppgift för dem. Det måste till andra åtgärder för att man ska få unga kriminella att komma till insikt och sona sina brott men också för att hjälpa dem till ett liv utan kriminalitet. Vi vet att det är undantagen som inte återfaller i brott. Den absoluta huvuddelen av ungdomsbrottslingarna som vårdas inom återfaller i brottslighet. Snacka om misslyckande! Vad säger majoriteten socialdemokrater, miljöpartister, vänsterpartister om dessa fakta? Hur medmänskligt är det att bara se på medan barn efter barn utmejslas till livstidskriminella för att ni inte vill erkänna eller acceptera att er modell inte längre fungerar? Vi har lämnat många goda heltäckande förslag till alternativa lösningar. Den andra aspekten gäller att utredningen endast ska hålla sig till åldersgruppen . är en 15-åring redan en fullfjädrad livstidskriminell. Vi måste reagera mycket tidigare och kraftfullare. Kan det vara så att majoriteten tror att är ett exceptionellt fall? Om det vore så väl. Jag läste en skrämmande rapport som är framtagen av Länskriminalpolisen i om rekryteringen till kriminella gäng i . Bland de nästan 2 000 personer som var skäligen misstänkta för brott fanns det åtta barn födda . Åtta tioåringar var registrerade för tio olika brottsanmälningar. Det som dessa barn, som gick i tredje eller fjärde klass i skolan, var skäligen misstänkta för var stöld, skadegörelse och misshandel. Vilka framtidsutsikter har en tioåring som borde lära sig om landets åar, lira boll eller leka pussjage på skolgården men som i stället ägnar sin dag åt droger och att planera nästa brott? Så här ser det inte ut bara i min valkrets. Jag tror att varenda kollega här i salen kan hitta liknande exempel i sin egen. Vad gör då majoriteten åt de barn som inte fyllt ? Vad är er handlingsplan? Vi moderater har presenterat vår. Det enda ni tycks göra är att avslå våra förslag. Ingen föds till brottsling, herr talman. Barnens utveckling är ett resultat av hur samhället behandlar barn och det sammanhang de växer upp i. För de barn som redan är i farozonen för ett liv i kriminalitet behövs kraftfulla insatser för att stoppa dem i deras framfart och för att hjälpa dem att hitta ett meningsfullt liv utan kriminalitet. Föredrogs justitieutskottets betänkande 2003/04:JuU19 Unga lagöverträdare. (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats AU3 Avgift till den kompletterande arbetslöshetskassan m.m. Punkt 1 (Avgift till den kompletterande arbetslöshetskassan) 1. utskottet 2. res. 1 (m, kd) Votering: 215 för utskottet 71 för res. 1 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 37 fp, 23 v, 18 c, 13 mp För res. 1: 42 m, 2 fp, 27 kd Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 2 (En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring) 1. utskottet 2. res. 3 (kd) Votering: 216 för utskottet 27 för res. 3 43 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 38 fp, 23 v, 18 c, 13 mp För res. 3: 27 kd Avstod: 42 m, 1 fp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 3 (Inträdesvillkor) 1. utskottet 2. res. 4 (v, mp) Votering: 249 för utskottet 37 för res. 4 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 39 fp, 26 kd, 18 c För res. 4: 1 kd, 23 v, 13 mp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 4 (Allmänt om arbetslöshetsförsäkringen m.m.) 1. utskottet 2. res. 7 (c) Votering: 186 för utskottet 18 för res. 7 82 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 8 m, 39 fp, 2 v, 13 mp För res. 7: 18 c Avstod: 34 m, 27 kd, 21 v Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 9 (Företagares rätt till a-kassa) 1. utskottet 2. res. 11 (c, m, fp, kd, mp) Votering: 139 för utskottet 139 för res. 11 71 frånvarande Talmannen konstaterade att rösterna var lika delade. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:116 s, 23 v För res. 11: 42 m, 39 fp, 27 kd, 18 c, 13 mp Frånvarande: 28 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp I omröstningen vid sammanträdet var rösterna lika delade. Ärendet bordlades därför i enlighet med 5 kap. 7 § riksdagsordningen. Då nu åter vid denna votering uppkommit lika röstetal skulle kammaren enligt samma bestämmelse ta ställning till om ärendet nu skulle återförvisas till utskottet. Om minst hälften av de röstande förenade sig härom skulle ärendet återförvisas. Beslutades inte återförvisning skulle avgöra vilken mening som skulle vara beslut. Kammaren biföll återförvisning med acklamation. SoU7 Genomförande av EG-direktivet om kliniska prövningar av humanläkemedel samt andra läkemedelsfrågor Punkt 2 (Förslag angående legala ställföreträdare för icke beslutskompetenta patienter) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, fp, c) Votering: 161 för utskottet 125 för res. 1 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 1 m, 23 v, 13 mp För res. 1: 41 m, 39 fp, 27 kd, 18 c Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Jämställdhetsaspekter) 1. utskottet 2. res. 5 (mp) Votering: 173 för utskottet 13 för res. 5 100 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 1 fp, 26 kd, 22 v För res. 5: 13 mp Avstod: 42 m, 38 fp, 1 kd, 1 v, 18 c Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 10 (En säker och rationell förskrivning och användning av läkemedel) 1. utskottet 2. res. 9 (fp) Votering: 217 för utskottet 50 för res. 9 19 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 27 kd, 23 v, 1 mp För res. 9: 38 fp, 12 mp Avstod: 1 fp, 18 c Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 16 (Färgämnen m.m. i läkemedel) 1. utskottet 2. res. 15 (mp) Votering: 273 för utskottet 13 för res. 15 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 39 fp, 27 kd, 23 v, 18 c För res. 15: 13 mp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 17 (Producentoberoende information och utbildning till hälso- och sjukvårdspersonal) 1. utskottet 2. res. 18 (v, mp) 3. res. 19 (c) Förberedande votering: 38 för res. 18 18 för res. 19 229 avstod 64 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 150 för utskottet 36 för res. 18 100 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 27 kd För res. 18: 23 v, 13 mp Avstod: 1 s, 42 m, 39 fp, 18 c Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 20 (Läkemedelsförsörjning i hemsjukvård) 1. utskottet 2. res. 21 (kd, m, fp, c) Votering: 158 för utskottet 126 för res. 21 2 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 23 v, 11 mp För res. 21: 42 m, 39 fp, 27 kd, 18 c Avstod: 2 mp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 23 (Läkemedelsreklam) 1. utskottet 2. res. 22 (v) Votering: 249 för utskottet 37 för res. 22 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 39 fp, 26 kd, 18 c För res. 22: 1 kd, 23 v, 13 mp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU19 Åtgärder mot barnäktenskap och tvångsäktenskap Punkt 1 (Lagförslagen) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 257 för utskottet 27 för res. 1 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 42 m, 39 fp, 23 v, 18 c, 13 mp För res. 1: 27 kd Frånvarande: 22 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 2 (Tillstånd att ingå äktenskap ) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, c) Votering: 229 för utskottet 57 för res. 2 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.