prot · GR09110 · 2004-05-06 00:00:00 — När man kommer ned på individnivå kan det i vissa fall vara omöjligt att avgöra huruvida just den individen är same eller icke. Det är inget ovanligt. Det gäller en mängd olika grupperingar och begrepp som vi rör oss med i samhället. Problemet uppkommer när den här socialt definierade och oskarpt definierade etniska gruppen samer ska översättas till ett politiskt demos, ett politiskt myndigt folk. De politiska rättigheterna tillfaller inte gruppen som sådan utan de enskilda individerna. Man kommer till lägen där man måste avgöra huruvida en individ är same eller icke, det vill säga om individen har de politiska rättigheter som följer med att vara same, rösträtt till och sådana saker. Då uppkommer behovet av att definiera på ett annat sätt. Vi behöver någon typ av legaldefinition av vem som är same. Det räcker inte att säga att den som anser sig vara same är same, eftersom det vore uppenbart orimligt om någon från andra sidan jorden eller för den delen från södra delen av skulle hävda sig vara same men inte accepteras som same av den samiska befolkningen i övrigt. Alltså tillför man andra kriterier som har att göra med språk och dylikt. Det kan verkligen diskuteras om detta är den mest lämpade definitionen. Jag tror att varje sådan definition är problematisk. är vi där vi är. Det kan uppkomma tvister om huruvida en individ är same eller inte eller rättare sagt är berättigad till de politiska rättigheter som är knutna till den samiska nationella minoriteten. Då måste den tvisten lösas på något sätt. Förslaget här är att detta vid överklagande ska kunna överprövas av . Man kan tycka att det vore rimligt, i enlighet med en positiv grundinställning till de nationella minoriteternas rättigheter, att lägga den frågan helt och hållet inom det samiska sammanhanget. Men då skulle ett annat problem uppkomma, nämligen att en majoritet i , en majoritet av en politisk församling, ges makten över åtminstone till någon liten del det folk som senare ska pröva denna majoritets handlingar i ett allmänt val och välja ett nytt sameting. Det är principiellt tveksamt att en politiskt vald majoritet på detta sätt, åtminstone i teorin, ska kunna styra vem som ska välja dem i fortsättningen. I det fall som man har exemplifierat med hade en något mer vid definition av same, men man kan tänka sig situationer när en majoritet i agerar på motsatt sätt och vill begränsa rösträtten för vissa grupper eller individer. Jag tror därför att det trots allt är rimligt att lägga möjligheten till överklagande och avgörandet av ett sådant överklagande i en från oberoende instans. ligger väl i så fall väldigt nära. Jag vill slutligen lämna en kort kommentar till som ju inte riktigt drar konsekvenserna av sitt resonemang. Man skulle kunna tänka sig att finns kvar men inte är en offentligrättslig institution och inte lagreglerad. Det är teoretiskt möjligt. Det problem som jag har pekat på och som också och pekar på i sitt särskilda yttrande kvarstår ändå för detta privaträttsliga sameting. Det enda som händer är att vi här i kammaren slipper ägna oss åt det. Om vi vill ge nationella minoriteter den här typen av forum för att föra fram sina ståndpunkter och ta hand om sina egna angelägenheter något som jag tycker är riktigt tror jag inte att vi kan undvika de problem som berörs i det särskilda yttrandet. 14 () replik: Det finns ingen exakt avgränsning av vem som är och vem som inte är same. Där ligger det svåra, och där ligger problemet, säger . Det är just det som också har konstaterat. Därför har man hittat en bra lösning genom att i plenum fatta beslut om att föreslå valnämnden att en person ska föras upp på den preliminära röstlängden. Med det nya förslaget förstärks möjligheten att överklaga i och med att inte bara den som står utanför utan även den som står upptagen på röstlängden ges möjlighet att överklaga. I utskottets motivering är det tyngsta skälet att det nu är bråttom. Det är sametingsval . Därför finns det ingen anledning att göra några förändringar. Jag vill då fråga om han vill verka för möjligheten för att jobba efter den modell man jobbar efter . Det stora skälet nu är att det är så ont om tid eftersom det är sametingsval . Vill verka för ett öppnare sätt att definiera vem som är och vem som inte är same enligt sametingslagen? 15 () replik: Jag ska inte på förhand avvisa några diskussioner eller utesluta möjligheten att man kan komma fram till andra ståndpunkter efter en sådan diskussion. är min uppfattning den som jag försökte ge uttryck för i mitt anförande. Jag tror att det är olämpligt att låta en politisk församling av typ ha det slutliga avgörandet vad gäller röstlängdens utformning, eller rättare sagt om en viss individ ska anses ha politiska rättigheter eller inte. Jag tror att det är rimligare att i första steget låta det behandlas av den valnämnd som finns och i händelse av överklagande lägga avgörandet utanför den politiska församlingen. I det här fallet skulle det vara hos . Det är måhända inte den perfekta lösningen, men jag tror att det är den bästa lösning som går att uppnå just . 16 () replik: Anser att det är tillfredsställande att en person som jag tidigare gav exempel på som är av icke samisk härkomst och som lever i en sameby, blir ett med samebyn, accepteras som same av omgivningen i samebyn och själv identifierar sig som same inte har rätt att definiera sig själv eller bli definierad som same och tas upp på röstlängden och ha rätt att rösta när det gäller sametingsvalet? Det är en fråga som en person kan beröras av. Om man lever och verkar i en sameby till exempel påverkas man ju av de beslut som fattar. Anser att det är tillfredsställande att vi definierar på olika sätt? 17 () replik: Det är en helt annan fråga. Det är en fråga om hur man ska definiera gruppen samer. Om vi tar just detta exempel, tycker jag som utomstående att det inte förefaller orimligt att en sådan person skulle kunna tas upp på röstlängden. Men den nuvarande definitionen utesluter detta. Det är möjligt att man kan komma fram till en annan definition som inkluderar den här gruppen av personer. Det är jag definitivt inte emot, men jag har inte sett några sådana förslag och jag har inte själv några sådana förslag, måste jag erkänna. Jag vet att det har varit oerhört svårt att mejsla ut den här definitionen så att den är någorlunda acceptabel för så många som möjligt. Låt oss titta på det . Det finns inga sådana konkreta förslag. Vad vi här diskuterar är ju hur man ska lösa en tvist om en viss person ska upptas i röstlängden eller inte. I det här fallet tyckte att man borde vara mer generös och inkludera personer som annars skulle vara uteslutna. Det är lätt att sympatisera med den hållningen. kan vi hamna i motsatt läge där en person anser sig ha rätt att stå i röstlängden i enlighet med definitionen, men det överklagas av någon och en majoritet i säger att personen inte ska betraktas som same. Det är i sådana lägen jag menar att det finns ett värde i att det finns en överklagandemöjlighet till en instans som står fri från den politiska församling som sedan ska väljas av bland annat den person det är fråga om. 18 SKÅNBERG (kd) replik: Det är inget yrkande som skiljer och Vänstern. inbjuder till en diskussion som är behövlig när han säger att språktest verkligen kan diskuteras. Jag skulle vilja att utvecklar den tanken. Visst är det rent principiellt problematiskt med en rösträtt till en politisk församling kopplad till en språkkompetens. Jag har heller inget annat förslag, men jag vill gärna att frågan lyfts till det här sammanhanget. Eftersom jag kom före på talarlistan och kunde begära replik nu vill jag lyfta upp frågan till diskussion. sade att någon från andra sidan jordklotet naturligtvis inte kan komma och göra anspråk på att vara same. Även samer adopterar och kan ha ett koreanskt adoptivbarn, så riktigt så enkel är inte frågan. Skulle vilja utveckla frågan om språktesten? 19 () replik: Tack för repliken. Den ger mig möjlighet att förtydliga mig. Det jag sade om andra sidan jordklotet är naturligtvis irrelevant i sammanhanget. Min poäng var bara att om man har en definition som säger att den som anser sig vara same är same och har rätt att rösta till öppnar man för den personen att bli upptagen på röstlängden. Det handlar kanske bara om ett fåtal individer. Det är uppenbart inte rimligt att Skånberg i den mån han inte har samiskt påbrå eller någon annan som enligt alla gängse definitioner och enligt samerna själva inte är same skulle kunna bli upptagen på röstlängden. Då måste man definiera det på något annat sätt. I lagen har man då valt språket. Jag måste tyvärr erkänna att jag inte har så mycket mer att komma med. Det är också en del av min poäng. Jag tror att det är oerhört svårt att komma på någonting bättre. Om man läser lagen och läser mellan raderna ser man att det ytligt sett är språket och ett någorlunda objektivt fastställbart kriterium. Men man ser också att bakom detta ligger en tanke om biologiskt arv. Men man kan ju inte skriva om sådant. Det är en viktigt diskussion att föra vidare. Jag tror att det här är det bästa vi kan uppnå . Det är någorlunda accepterat av alla dem som är berörda. Låt oss fortsätta på den linjen. Vi kan gärna fortsätta diskussionen också, i detta sammanhang eller andra. 20 SKÅNBERG (kd) replik: Det är ett problem när man måste läsa mellan raderna i en lagtext. Jag kan dela bedömningen att detta med biologiskt arv nog är det som inte sägs men som förstås här. Men så är det ju inte. De är ingifta och har ingen biologisk härkomst av samer, utan de har förvärvat sig rätten genom att de har en språkkompetens eller har föräldrar eller tidigare generationer som hade språkkompetensen. Jag vill att tillsammans med övriga debattanter utvecklar detta med om det är acceptabelt att tänka sig språktest för rösträtt i en politisk församling till och med när det gäller en ärvd sådan kompetens. 21 () replik: Nej, språktest förefaller mig ytterst främmande i det här sammanhanget. Det är väl därför som lagen är skriven som den är. Det står ju gör sannolikt att. Den förutsätter att det finns en acceptans och en tolerans från alla inblandade och att man inte försöker leda i ett slags process varje enskild individ eller så. Trots allt som vi varit inne på kan tvister förekomma. Då ska vi ha ett system för att lösa dem. Där har det föreslagits att vi ska göra på nämnda sätt med som sista instans. Återigen: Det är inte ett perfekt eller oproblematiskt system. Men jag tror att det är det bästa som vi kan åstadkomma. Problemet kommer att kvarstå så länge vi har grundproblemet med att översätta den oskarpt definierade etniska gruppen till ett skarpt definierat politiskt demos. Min lösning är inte den som åtminstone antyder, nämligen att avskaffa . Då lever jag hellre med de här problemen. 22 (m) replik: har rätt i att det är svårt att fastställa exakta gränser här för vem som ska kunna anses vara same och inte same. Problemet kommer, mycket riktigt, att kvarstå oberoende av om vore offentligrättsligt reglerat eller privaträttsligt reglerat. Däri har också rätt. Bekymret uppstår i och med att det nu är offentligrättsligt reglerat. Då måste man också ha en lagmässig definition som inte minst vid överklagande de då behandlande myndigheterna och har att utgå från. Låt mig för övrigt påminna om att faktiskt också har en politisk sammansättning, precis som . var ju lite orolig för att de ensamma skulle få avgöra det här vid en tvist. Blir det en privaträttslig reglering eller mer inslag av en privaträttslig reglering överlåter man frågan, precis som vi framhåller i vårt särskilda yttrande, åt samspelet mellan den enskilde och det samiska samfundet. Det gäller ju inte bara utan också samfundet. Vi tror att samfundet har bättre förutsättningar att skapa sig interna regler och definitioner för vem som ska kunna anses tillhöra den samiska ursprungs- eller minoritetsbefolkningen än i så fall en myndighet en valmyndighet eller en länsstyrelse. Vi tror heller inte att det samiska samfundet skulle släppa in någon som enligt de egna definitionerna inte var så att säga en värdig medlem i detta samfund. Risken för att någon kommer från eller till exempel, som var inne på alltså från andra sidan av jordklotet för att göra anspråk på att vara same tror vi mycket väl skulle kunna prövas av det samiska samfundet självt som skulle kunna skaffa sig tågordningar och strukturer för att bedöma den här saken. 23 () replik: Det är sant att också , styrelse, har en politisk sammansättning. Men det är ett annat politiskt demos. Det är det som är poängen det är alltså inte samma. Den typ av problem som vi här diskuterar är i viss mening olösliga. Det kommer alltid att på ett eller annat sätt vara orena lösningar på dem. Jag tror inte att de problemen är lättare att lösa av det samiska samfundet än av något annat samfund. Jag tror nämligen att problemen och svårigheterna är desamma. Jag har inte sett det som någon överhängande fara att en mängd personer som inte är samer kommer in i röstlängden, utan jag bara påpekade att om man har den minimalistiska definitionen att var och en som anser sig vara same är same och har rätt att rösta är det fritt fram för var och en som tycker att det är intressant att vara med i sammanhanget. Jag tror inte att det där fungerar. Den fara som vi här talar om är snarare det motsatta, nämligen frestelsen för en politisk majoritet inom att utnyttja den här möjligheten att definiera till att utestänga personer och säga: Ni är inte riktiga samer. Kanske kommer de att rösta på något sätt som man inte tycker om. Den frestelsen ska man inte utsätta ett politiskt organ som för. Jag säger inte att den risken är stor eller ens finns i närheten. Men ingen församling ska behöva misstänkas för att utnyttja sin tolkningsrätt på detta sätt. 24 (m) replik: I så fall är ni dubbelriktade. Att man både inte vill ha och vill ha med människor som företräder olika politiska uppfattningar och värva dem för sitt syfte eller utestänga dem är en risk, menar jag, som kan finnas i båda riktningarna. Jag är enig med om att det här problemet kommer att kvarstå oberoende av, kan vi säga, den rättsliga ställning man är beredd att ge och det övriga samiska samfundet. Men som huvudprincip tror vi att man bör överlåta åt de här minoritetsgrupperna själva att utifrån ett individperspektiv avgöra originaliteten så att säga i större utsträckning än vad det här förslaget ändå medger. 25 () replik: Jag har väl egentligen inte så mycket att tillägga. Men kanske för tydlighetens skull kan jag säga följande: Att jag ser de här problemen betyder inte att jag ens reflekterar över möjligheten att upphäva offentligrättsliga ställning. Jag tror att det är helt nödvändigt att ha en sådan ordning för att uppfylla de konventioner som har anslutit sig till och för att ge det samiska folket den politiska röst som jag faktiskt anser att samerna har rätt till. Då får vi den här typen av problem, och de problemen hanterar vi på ett så rimligt sätt som möjligt. Lösningen är inte att smita ifrån dem genom att avskaffa som offentligrättslig institution. 26 (): Mycket har väl redan klargjorts tidigare i debatten. Samerna är ett av ursprungsfolken i . Det är viktigt att vi stärker deras självstyrelsemöjligheter. FN:s decennium för ursprungsfolken skapade förutsättningar och möjligheter att göra det i form av , som har på nacken. Inte heller här har vi nått en slutpunkt, utan det här är en del av mångfalden i framtidens . Det är också en del av demokratin på flera nivåer. berör fler frågor än som det tas fasta på i det här betänkandet. Jag vill bara notera den del i betänkandet där den könsneutrala lagstiftningens betydelse lyfts fram. Detta har inte, fru talman, tidigare kommenterats. Det är dock viktigt att man när man får ta ställning till helheten verkligen ser över lagstiftningen också i den här delen, så att samer kan vara av båda könen kan vara även bisexuella, transsexuella eller homosexuella om så skulle vara detta för att inte få en lagstiftning som ser ut som om det bara finns han. Jag skulle vilja beröra det som har tagits upp tidigare i debatten, nämligen frågan om möjligheterna att överklaga när det gäller röstlängden och . Vi tycker från sida att det är viktigt att när vi decentraliserar offentlig makt och ansvar att vi då också säkerställer ett starkt skydd för enskilda individer mot godtycke och övergrepp. Det må gälla oavsett vem man är eller var man befinner sig i samhället. Det måste också naturligtvis gälla dem som betraktar sig som samer. I det här sammanhanget finns frågan om hur man som person överklagar ett beslut när det gäller röstlängden och valnämndens bedömning. Vi är i grunden eniga med om att det är olämpligt att ett icke-samiskt organ avgör om en person är same eller inte. Men vi tar också fasta på vad som sägs av i yttrandet, nämligen att man utgår från att besvärsmöjligheten till blir en temporär lösning och att en fortsatt dialog kan forma en annan ordning för att säkerställa skyddet för den enskilde individen. Det utgår vi från att man kommer att kunna göra med god vilja från storsamhället och från det samiska samhället. Det har låtit i den tidigare debatten som att det är en oerhört stor vallgrav mellan olika åsikter. Men vi ser från vår sida goda möjligheter att fortsätta och komma vidare. Ambitionen är att skapa rättssäkerhet för den enskilde, möjligheter för den enskilde och ett decentraliserat och förstärkt självstyre för den samiska gruppen. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 27 SKÅNBERG (kd) replik: Jag vill bara ge en chans att klara ut frågan om samerna är homosexuella eller bisexuella. Det är måhända, är min gissning, en liten rest från debatten vi hade om homosexuellas eventuella rättigheter att vigas. Den frågan hör väl egentligen inte hemma i den här debatten. Här handlar det om att skriva in det står på s. 15 i betänkandet han eller hon i lagstiftningen. Det har egentligen ingenting med homosexualitet hos samer att göra. Därför ger jag en möjlighet att förtydliga det. 28 () replik: Visst har vi pekat på i regelverken och lagstiftningen, Skånberg, att man ska skriva så att det är könsneutralt. Det är viktigt. finns det i min markering en signal om att det som gäller diskriminering i andra sammanhang naturligtvis också måste gälla även denna grupp. 29 SKÅNBERG (kd) replik: Då blir det problematiskt om man i könsneutral lägger in betydelsen neutral i fråga om sexuell orientering. Så använder vi inte ordet könsneutral i lagtext. Det och jag förmodar majoriteten har ställt sig bakom är att lagtexten naturligtvis ska vara könsneutral. Det ska vara han eller hon så att inte någon är utestängd, men vi har därmed inte sagt någonting om samernas sexuella läggning. 30 () replik: Det var inte min avsikt att vi skulle göra det i lagstiftningen. Det är alldeles klart. Däremot har vi den generella grundlagsdiskussionen. Det var snarare den jag anströk till i diskussionen. 31 () replik: Jag tänkte prata lite grann med om frågan om rättssäkerhet. Med det beslut vi ska fatta stärks rättssäkerheten. är det inte bara den som står utanför röstlängden som har möjlighet att överklaga utan även en person som redan finns med på röstlängden kommer att få möjlighet att överklaga. När vi nu stärker denna möjlighet borde det finnas möjlighet att vara öppna för egna tankar om vem som skulle kunna tas upp i röstlängden, det vill säga öppna upp den snäva definitionen av vem som är same eller inte same. Är inte detta ett alldeles utmärkt tillfälle när vi ändå stärker möjligheten till överklagande att lätta upp den så snäva definitionen av vem som ska och inte ska tas upp i röstlängden? 32 () replik: När jag läser betänkandet och de texter som har funnits tillgängliga tolkar jag att det finns en bedömning i att valnämnden har alltjämt att göra prövningen. De frågorna kommer vi att komma tillbaka till. Definitionen förändras inte på det sättet. Därmed har valnämnden fortfarande möjligheter att göra en prövning precis som har gjorts hitintills. Det centrala är frågan om överklagandemöjligheten och att det är ett icke-samiskt organ som pekas ut. Här delar vi bedömning att det i längden inte är en bra lösning. Vi utgår, precis som , från att man ska kunna komma vidare och hitta en bättre tingens ordning. 33 () replik: Jag vill också spinna vidare på frågan om överprövningsmöjligheten. har framfört att man vill ha en egen överprövningsmyndighet under . Är det och åsikt också eller har man andra tankar på hur man skulle kunna organisera detta? 34 () replik: I den här delen får vi anledning att återkomma. Jag tycker inte att det finns skäl att stänga dörren i frågan. Låt oss föra en diskussion tillsammans med och söka en lösning som stärker rättssäkerheten för den enskilde och som alla känner sig tillfreds med. Jag har än så länge en öppen inställning. Låt oss diskutera. 35 () replik: säger stärker rättssäkerheten. Jag förstår tankar att det är en samisk angelägenhet att bestämma vem som ska vara med, och man vill vidareutveckla detta. Jag kan delvis vara öppen för att föra en dialog om de frågorna. Anser att det inte är rättssäkert på det sättet som hanterar detta? 36 () replik: Nej, det gör jag inte. Det finns inget underlag för detta. Däremot finns det en signal och det tycker jag är rimligt att försöka hitta en lösning inom hägn. Det finns inget från vår sida som säger att det måste vara punkt slut. Jag utgår från att det inte är Socialdemokraternas uppfattning heller. Det ska finnas en möjlighet att föra en diskussion för att hitta en lösning som tillgodoser det som har till uppgift att sköta och säkra på ett sätt som bättre svarar mot önskemål. 37 (): Det mesta har sagts, men låt mig ändå komma med några kommentarer utifrån det betänkande vi behandlar. Inrättandet av var en stor seger för samernas självbestämmande och ett gott steg i den svenska minoritetspolitiken. Det var också en stor fråga för och den gröna rörelsen. Det finns där flera frågor kvar om minoritetspolitiken. Jag understryker gärna det arbete vi gör för att ska skriva under 169. Om den handlar dock inte den proposition som har föranlett dagens betänkande. Det handlar inte heller om hela , utan det handlar bara om en del av den. Det viktigaste som framkommer i betänkandet som också var inne på är att vi slår fast att lagstiftningen måste vara könsneutral även i det här fallet. Man kan utifrån gröna ståndpunkter resonera rätt länge om de förändringar i sametingslagen som föreslås i propositionen och i betänkandet genomförs. Jag tänker då närmast på frågan om införandet av en spärr vid valen till , om definitionen av vem som är same, om möjligheten att överklaga röstlängden och också om hur i stort ska organiseras. Man måste inse att det inte är vi som äger frågan från början, det är inte vi som behandlar den först. Den proposition som vi har att ta ställning till bygger ju på flera avvägningar, dels avvägningar mellan ideologi och praktik, dels avvägningen mellan viljan att få ett bra, fungerande sameting och att få ett bra demokratiskt och effektivt organ och dels givetvis avvägningar mellan statens intressen och samernas intressen. Sammanfattningsvis tycker vi att regeringen och utskottet har gjort bra avvägningar, och vi tycker att vi får stöd för den ståndpunkten när vi läser yttrande över regeringens proposition. Vi yrkar därför bifall till förslagen i betänkandet. 38 () replik: Jag vill ställa samma fråga till som jag har ställt till några av de andra här. Tycker att det är tillfredsställande att vi i olika typer av lagstiftning, som beslutas av den här församlingen, definierar vem som är och vem som inte är same på olika vis? 39 () replik: Du kommer att få ungefär samma svar från mig som du fick när du ställde frågan tidigare. Det här är en process. Vi tittar på lagarna utifrån olika utgångspunkter. Lagarna har att reglera olika saker. Den här lagen reglerar frågan om vilken som ska uppföras på röstlängden vid valet till .