prot · GR0965 · 2004-02-06 00:00:00 — Vad gör att ni kan garantera svensk industri långsiktighet och förutsägbarhet med den utkantspolitik som ni föreslår? 43 PER (): hettar det till lite i debatten, och det är väl roligt. Det är synd att jag bara har och på mig. Statsrådet vet säkert att interpellationsdebatterna är till för att riksdagsledamöter ska ställa frågor till statsråden, inte för att statsråden ska komma till för att fråga ut riksdagsledamöterna. Näringsministern känner säkert väl till kontrollmaktens olika verktyg. Export är enligt näringsministern tydligen en utjämning mellan soliga år och mindre soliga år. Det är inte någonting som långsiktigt ska kunna skapa jobb, tillväxt och framtid för . Det tycker jag att det borde vara. Jag tycker att det skulle vara ett mål att , som har geografi och naturtillgångar för det här området, borde vara nettoexportör . Kanske har vi ett av så märkligt väder att vi inte skulle vara det. Jag håller med om att de små topparna ofta är den väldigt dyra energi vi har, när vi ska få fram resurser till den. Där finns det en tydlig skillnad. Huruvida det ena är en ytterkantspolitik och det andra inte låter jag vara osagt. Är det ytterkantspolitik att man inte ska lägga ned väl fungerande energianläggningar ? Det kanske är några företag som ska socialiseras och läggas ned för att de anses vara mindre bra. De ska ändå läggas ned så då kan man lika gärna börja . Är det ytterkantspolitik? Då står vi en bit ifrån varandra. Jag hoppas och tror att vi ändå kan mötas och fundera över om vi inte får en bättre tillväxt i om vi gemensamt kan bidra till en långsiktig energipolitik. 44 Näringsminister (): Per har ingen debattid kvar, så jag ska nöja mig med att informera om min syn på interpellationsdebatter. Per lever i föreställningen att jag är hitkallad för att svara på frågor. Jag kan upplysa att det vi ägnar oss åt är en interpellationsdebatt. Det står Debattregler som rubrik på de regler som är utformade för vårt meningsutbyte. Jag tolkar det som att vi ska debattera politiken. Vi har ett annat och svar. Det kan vi också använda oss av. Det vet jag att Per ibland gör. Att inte vill utsätta sin politik för debatt och granskning kan man förstå. Men på något sätt kanske man hade väntat sig en kommentar om hur man ska åstadkomma långsiktighet och stabilitet det som Per själv sätter i centrum i en parlamentarisk demokrati baserad på partier som kanske har av ledamöter bakom sig? Hur ser geometrin ut bakom en sådan stabilitet? Var ligger balanspunkten på brädan när vikten ligger längst ut? Det var den frågan jag försökte ställa. De Per har haft till sitt förfogande har uppenbarligen inte räckt för att reda ut detta för mig och för folk och väljare. Men vi kanske får tillfälle att återkomma till det vid andra debatter. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2003/04:255 om SJ och offentlig upphandling 45 Näringsminister (): Per har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att bolag som SJ ska följa lagstadgade regler om konkurrens, affärsmässighet och likabehandling som har beslutat om. Frågan är ställd mot bakgrund av att SJ har beslutat att inte tillämpa lagen om offentlig upphandling. Jag vill börja med att understryka att jag naturligtvis är angelägen om att de statligt ägda företagen efterlever den lagstiftning som gäller. Det yttersta ansvaret för detta har bolagens styrelse och ledning. Ett bolag ska självt göra en bedömning om det ska tillämpa lagen om offentlig upphandling eller om den inte är tillämplig i deras fall. I samband med bolagiseringen av SJ beslutade det nya bolaget att lagen om offentlig upphandling inte var tillämplig för dess verksamhet. Enligt uppgifter från SJ grundade man denna bedömning på lagen om offentlig upphandling, på om statliga företags tillämpning av lagen om offentlig upphandling samt på gällande EG-direktiv på området. Jag utgår ifrån att SJ har gjort en grundlig analys och att beslutet ligger väl inom ramen för gällande lagstiftning. Därmed är jag inte beredd att vidta några åtgärder. 46 PER (): SJ är ett statligt bolag. Ekonomiskt är det illa skött. Servicemässigt är det ömsom vin, ömsom vatten. Man har varit nästan sist på marknaden att införa någon typ av resegaranti för ersättning till kunderna när de har problem, det vill säga man har uppfört sig som ett klassiskt monopolföretag. Det som är glädjande när det gäller SJ är att det är trevligt att åka tåg man kommer ju ofta från stadskärna till stadskärna och att det är en bra och trevlig personal. Men de stackars svenska skattebetalarna ska nu se hur 1 ska föras in i SJ från bolag som , Vin & Sprit och Systembolaget som ju ägs av skattebetalarna. Nästan behöver SJ alltså för att hålla sig på benen. När jag läser svaret får jag nästan intrycket att ministern tycker att lagen om offentlig upphandling inte är en bra lag utan att den utgör ett problem och ett hinder. Jag skulle säga att ett bolag som behöver nästan 2 miljarder av skattebetalarna för att klara sin verksamhet har problem. Lagen om offentlig upphandling handlar väldigt mycket om att se till att använda skattebetalarnas pengar så väl som det bara går. Det handlar om att öka konkurrenstrycket i näringslivet. Det handlar om att skapa transparens och öppenhet så att man kan se vad skattebetalarnas pengar används till. Det är för att undvika nepotism och olönsamma affärer med kompisar som man har den här typen av lagstiftning. Därför tycker jag att det är lite förvånande att ministern bara säger: Det där är en styrelsefråga, det fixar de, själv har jag inga kommentarer och tänker inte göra någonting. På något sätt tycks det finnas ett omvänt ägarskap i de bolag som ministern har åsikter om. I dem där man äger , där ministern så att säga är högsta ägarrepresentant, ska styrelsen sköta allting. Men i dem där staten äger är ministern ute och säger: Ni borde göra si, ni borde göra så, ni borde ha så många kvinnor och så många män i styrelsen, ni borde sköta det på det här sättet. Är det inte konstigt att en regering ägnar mer tid åt att tala om vad bolag där man äger ska göra än vad bolag där man äger ska göra? Lagen om offentlig upphandling är ju någonting som mycket väl skulle kunna läggas in i ett ägardirektiv om regeringen tyckte att hela eller delar av SJ:s verksamhet är sådan att den passar in. Såvitt jag vet gör man en samhällsnyttig tjänst, huvuddelen av kapitalet är tillskjutet av staten och mer än halva styrelsens ledamöter utses av staten. Det är väl tre av de rekvisit som finns i lagen för varför lagen borde vara tillämplig. 47 Näringsminister (): Jag kan möjligen hålla med om att mitt svar var lite formellt hållet om vad som gäller i lagen. Det beror på att jag uppfattade frågan som en formalistiskt ställd fråga om vad jag gör för lagtolkning. Jag ska gärna i den här debatten föra lite mer allmänna resonemang kring hur jag ser på den här frågan. har bestämt vad som ska gälla för offentlig upphandling. Såvitt jag förstår är det väldigt bred enighet om vilka regler som ska gälla i fråga om transparens med mera för att säkerställa rättssäkerhet för dem som lämnar anbud till offentliga myndigheter, effektivitet i användningen av skattepengar och annat. Men man är också överens om att verksamheter som bedrivs i konkurrens inte ska ges vare sig speciella förmåner eller speciella bördor därför att de bedrivs av en statlig aktör. Den syn som präglar detta är att det ska vara konkurrens på lika villkor. Det är en fundamental värdering som jag tror att alla partier här i i princip har ställt sig bakom. Det gäller i alla möjliga sammanhang, elförsörjning och vad det nu vara månde. diskuterar man vilka gränser som ska gälla för det ena och det andra, men det är ganska finlirbetonat. I fallet SJ gäller ett regelverk där det inte är av bestämt att SJ ska göra på det här viset. I stället är det av bestämt att det är upp till SJ att självt avgöra, med hänsyn till konkurrensläge och annat, om man vill göra på det här viset. Det är bolagets styrelse som har att göra den bedömningen. Jag har talat med bolagets styrelses ordförande. Jag har säkerställt att upphandling bedrivs med effektivitet och oväld, utan nepotism och på ett sätt som är rimligt för ett företag som arbetar i konkurrens. Det är rimligt att konkurrenter inte får den insyn i räkenskaperna som det är rimligt att medborgarna har när det gäller till exempel upphandling av skolmåltider, där det inte råder samma skäl för att inte medge full insyn. Jag kan inte stå på en bolagsstämma och kräva att , eller SAS för den delen, generellt ska vika ut denna typ av interna företagsfrågor bara för att de har statligt kapital i sin balansräkning och säga att alla konkurrenter ska få full insyn i exakt hur de definierar det ena och de andra och hur de arbetar kommersiellt. Så långt är inte jag beredd att gå. Jag tycker att det vore en helt orimlig ordning att till exempel skulle redovisa precis hur man gör när man upphandlar det ena eller det andra, till exempel reklamkampanjer, när i tiden man tänker gå på offensiven på marknaden och annat. Och vad som skiljer från SJ i det här fallet förstår jag inte. Staten har skjutit till i båda fallen, de är bolag som arbetar i konkurrens och de är bolag som har en rejäl granskning av sitt fögderi av regeringen, av en styrelse som ska vara oberoende och brett sammansatt av både män och kvinnor samt av näringsutskott och konstitutionsutskott. De är oerhört väl granskade. Nepotism och ineffektivitet i upphandlingen finns det också många metoder att gripa in mot, så i det avseendet känner jag mig ganska trygg. Det hindrar inte att misstag kan ske, liksom de för övrigt kan ske också i myndigheter som entydigt omfattas av lagen om offentlig upphandling. Låt mig påpeka att denna tolkning av hur lagen är skriven och vad den har för innebörd görs av . Den har i det här fallet gjorts enhälligt. Där ingår representanter för till exempel . 48 PER (): Jag tror att det finns saker som vi behöver göra när det gäller lagen om offentlig upphandling. Med den tolkning som näringsministern har kan man ju lägga i stort sett vilken verksamhet som helst på bolag och sedan säga att den är konkurrensutsatt, åtminstone till viss del. Posten tror jag nämndes. Posten har av marknaden för lätta brev. Är det de här småskuttarna, de små aktörerna inget negativt om dem som gör att Posten inte ska omfattas av lagen om offentlig upphandling? SJ har ju ett de facto-monopol av järnvägstrafiken eller något sådant, åtminstone persontrafiken. Borde det inte finnas några gränser för när saker och ting ska omfattas av lagen om offentlig upphandling? Bolaget bestämmer om lagen ska följas eller inte. Är det inte lite ovanligt, näringsministern, att bolaget självt avgör om en viss lag ska vara tillämplig på företaget eller inte? Finns det fler lagar som är gjorda på samma sätt, det vill säga att bolagen själva bestämmer om de ska omfattas eller inte? 49 Näringsminister (): Jag kan berätta för näringsutskottets vice ordförande att lagar stiftas i den här församlingen, i . Det är upp till mig och regeringen att se till att lagarna genomförs. Per Bills fråga till mig om vad det finns för olika lagar som ni har stiftat här i kanske ska riktas åt annat håll. Vad gäller den här speciella frågan ger Per bilden av att regeringen närhelst man vill mörka någonting och skymma sikten bara kan bilda ett bolag och så slipper man tillämpa lagen. Så enkelt är det ju inte. Regeringen har inte befogenhet att ombilda statliga myndigheter eller affärsverk till bolag hursomhelst. Den beslutsmakten ligger här i . Jag tycker inte att transparens är någonting dåligt som man ska undvika och ha manövrer för att komma ifrån. Det handlar om helt andra avvägningar. Det har varit en utomordentligt svår och besvärlig process att göra bolag av SJ. Det är besvär som jag inte tror att någon egentligen önskar sig. Man har gjort det i syfte att undvika insyn. har valt när man stiftat lagen att göra det på det sättet att den inte är av den arten att den omfattar SJ eller Posten. Om har en annan åsikt kan ändra på den lagen. Men ser lagen ut som den gör, och har bestämt hur den ska vara. Det är den lagen som faktiskt gäller i , och det är den som vi har att rätta oss efter. Posten och SJ har, såvitt jag förstår, inte brutit mot lagen. Ingen har gått till domstol och fått domstolen att säga att SJ har gjort en felaktig lagtolkning. Därför är mitt svar att jag inte har någon anledning att ingripa i den här frågan så att SJ blir betraktat som en statlig myndighet som har att iaktta den typen av regler. Som sagt, Per , om de lagar som ni har stiftat här i är dåliga och inte ger ett resultat som ni riksdagsledamöter och lagstiftare är nöjda med är det upp till er att göra om den. Jag lovar er att blir den annorlunda ska jag se till att den lag som då gäller kommer att följas av de statliga bolagen. Men så länge det är som det är nu får ni finna er i att jag följer dagens lag och inte någon annan lag. 50 PER (): Jag ska vara kortfattad i mitt sista inlägg. Ministern skulle mycket väl kunna följa lagen och lägga på vissa de facto-monopolföretag tuffare krav. Det är inte att bryta mot lagen att göra på det sättet. Jag är ödmjuk när det gäller lagstiftning. Jag tror att väldigt många lagar behöver ses över och förbättras. Det är inte så att och regeringen är så omnipotenta att det man kommer fram till bör skrivas in i sten och sedan för alltid vara på ett visst sätt. Jag tror att vi ska ha en ödmjukhet för att vi ibland kan behöva skriva om lagar för att de bättre ska fungera i den miljö som finns för tillfället. Jag tror att den här lagen bör ses över. 51 Näringsminister (): Jag tolkar det som att Per är överens med mig om att i dagens läge är det rätt av mig att tillämpa den lag som gäller nu och inte den lag som Per tycker man ska införa . Om det blir en diskussion om en ändring kan frågan väckas på nytt. Låt mig återkomma till en fråga som Per ställde men som jag inte hade tid i mina tidigare inlägg att bemöta. ska jag göra det i form av ett svar då Per inte har någon debattid kvar. Det gäller anklagelsen att jag är passiv på de områden jag själv kan påverka som jag hötte med pekfingret åt andra företag där jag inte har något inflytande. Ett uttryckligt exempel var könssammansättningen i bolagsstyrelserna. Jag tycker att det är beklämmande att börsbolagens styrelser är så homogent sammansatta. Jag tycker att det är ett ekonomiskt problem och ett tillväxtproblem med snäva styrelser med torftigare diskussioner, och jag tror att det leder till sämre beslut. Det är inte tomma ord att i allmän retorik peka finger åt andra. Det här är ett synsätt som har genomsyrat förvaltandet av de statliga aktierna i de statliga bolagen. Man är nu uppe i kvinnor i de statliga bolagsstyrelserna. Det kan jämföras med någonstans kring i de börsnoterade bolagen. Jag kan försäkra att det inte lett till sämre styrelser, och det har inte lett till sämre lönsamhet eller sämre tillväxt. I själva verket är det så att vi har uppgifter om, 2002, har den statliga företagsgruppen bättre resultat än börsbolagsgruppen som helhet. Tack för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM60 Förslag till direktiv om tjänster på den inre marknaden, till näringsutskottet 11 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2003/04:L11 och L12 till lagutskottet /04:Sf21Sf27 till socialförsäkringsutskottet /04:A5 och A6 till arbetsmarknadsutskottet /04:Sf20 till socialförsäkringsutskottet /04:MJ38MJ45 till miljö- och jordbruksutskottet /04:MJ33MJ37 till miljö- och jordbruksutskottet Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2003/04:66 Reklamtid i TV 2003/04:K14 av m.fl. (m) 2003/04:K15 av m.fl. (mp) 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:701 av ()till statsrådet vid hedersrelaterat våld 2003/04:702 av ()till statsrådet i anslutning till graviditet 2003/04:703 av ()till miljöminister handläggningstider för husbyggen /04:704 av ()till miljöminister och massdöd bland gamar 2003/04:705 av ()till jordbruksminister i 2003/04:706 av ()till jordbruksminister på ursprungsmärkning av importerat fågelkött 2003/04:707 av ()till jordbruksminister svenska äggnäringen 2003/04:708 av ()till justitieminister inom skolans område 2003/04:709 av ()till justitieminister och våld 2003/04:710 av ()till justitieminister råd för kvinnofrid 2003/04:711 av ()till justitieminister av tingsrätter 2003/04:712 av ()till justitieminister av förarbevis 2003/04:713 av ()till statsrådet 2003/04:714 av ()till statsrådet resurser till 2003/04:715 av ()till finansminister på Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 39 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.