prot · GS0941 · 2004-12-01 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Utökning av antalet suppleanter i bostadsutskottet Valberedningen hade enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag tillstyrkt att antalet suppleanter i bostadsutskottet skulle utökas från 23 till 24. Kammaren medgav denna utökning. 3 § Val av extra suppleant i bostadsutskottet Företogs val av extra suppleant i bostadsutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i bostadsutskottet () 4 § Meddelande on ändring i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att kl. 9.00, tidigareaviserad som reservdag, skulle interpellationssvar lämnas. 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2004/05:TU1 betänkande 2004/05:NU2 6 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU6 Nationaldagen ny helgdag 1. utskottet 2. res. (v, mp) Votering: 254 för utskottet 38 för res. 9 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 44 m, 38 fp, 26 kd, 17 c För res. : 1 fp, 25 v, 1 c, 11 mp Avstod: 1 s, 4 fp, 2 kd, 2 mp Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. KU5 Ändringar i riksdagsförvaltningens instruktion Kammaren biföll utskottets förslag. KU7 Förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län och Punkt 1 (Förlängning av regionförsöken) 1. utskottet 2. res. 1 (c) Votering: 274 för utskottet 18 för res. 1 8 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 38 m, 41 fp, 28 kd, 25 v, 13 mp För res. 1: 18 c Avstod: 1 s, 6 m, 1 fp Frånvarande: 14 s, 11 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. 1 (Regeringens skrivelse och synen på statligt ägande) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 168 för utskottet 133 för res. 1 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 25 v, 13 mp För res. 1: 44 m, 43 fp, 28 kd, 18 c Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Punkt 2 (Kommission för en översyn av statliga bolags agerande) 1. utskottet 2. res. 3 (fp) Votering: 171 för utskottet 48 för res. 3 82 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 1 m, 1 kd, 25 v, 1 c, 13 mp För res. 3: 3 m, 43 fp, 2 kd Avstod: 40 m, 25 kd, 17 c Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Generellt om statens ägarutövning) 1. utskottet 2. res. 6 (m, fp, kd, c) Votering: 168 för utskottet 133 för res. 6 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 25 v, 13 mp För res. 6: 44 m, 43 fp, 28 kd, 18 c Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Punkt 6 (Bolagsledningarnas löner och ersättningar) 1. utskottet 2. res. 11 (kd) Votering: 167 för utskottet 28 för res. 11 106 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 25 v, 12 mp För res. 11: 28 kd Avstod: 44 m, 43 fp, 18 c, 1 mp Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU7 Skärpta regler mot penningtvätt Punkt 4 (Påföljd för överträdelse) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m) Votering: 213 för utskottet 87 för res. 1 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 27 kd, 25 v, 18 c, 13 mp För res. 1: 44 m, 43 fp Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU2 Ändringar i mönsterskyddslagen Kammaren biföll utskottets förslag. AU2 Diskriminering inom det sociala området på grund av sexuell läggning Punkt 1 (Yrkande om avslag på proposition 2004/05:22) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 272 för utskottet 28 för res. 1 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 44 m, 43 fp, 25 v, 18 c, 12 mp För res. 1:28 kd Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 5 mp Punkt 2 (Sammanhållen lagstiftning) 1. utskottet 2. res. 2 (m, kd) Votering: 229 för utskottet 72 för res. 2 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 43 fp, 25 v, 18 c, 13 mp För res. 2: 44 m, 28 kd Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Punkterna 35 Kammaren biföll utskottets förslag. 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SkU1 Anslagen till , kronofogdemyndigheterna och , m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU9 Beskattning av utomlands bosatta 1. utskottet 2. res. (fp, m, kd, c) Votering: 166 för utskottet 133 för res. 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 25 v, 13 mp För res. : 44 m, 43 fp, 28 kd, 18 c Frånvarande: 16 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp SkU10 Mervärdesskatt vid omsättning av gas och el, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU13 Genomförande av ändringar i moder- och dotterbolagsdirektivet Kammaren biföll utskottets förslag. SkU15 Utökade möjligheter till överföring av periodiseringsfonder och expansionsfond, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SfU2 Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Punkt 1 (Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 176 för utskottet 39 för res. 1 82 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 6 m, 33 fp, 4 kd, 4 c För res. 1: 1 kd, 25 v, 13 mp Avstod: 37 m, 10 fp, 21 kd, 14 c Frånvarande: 15 s, 12 m, 5 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mp (), , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och (alla fp) samt Per () anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Stöd till flickor som fyllt ) 1. utskottet 2. res. 3 (kd, m, fp, c) Votering: 168 för utskottet 132 för res. 3 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 25 v, 13 mp För res. 3: 43 m, 43 fp, 28 kd, 18 c Frånvarande: 14 s, 12 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Punkt 11 (Handläggningstider) 1. utskottet 2. res. 10 (c) 3. res. 11 (mp) Förberedande votering: 18 för res. 10 13 för res. 11 270 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 223 för utskottet 20 för res. 10 59 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 41 fp, 28 kd, 25 v För res. 10: 1 s, 19 c Avstod: 44 m, 2 fp, 13 mp Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 15 (Kvinnor i asylprocessen) 1. utskottet 2. res. 16 (v) Votering: 263 för utskottet 38 för res. 16 1 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 44 m, 42 fp, 28 kd, 19 c För res. 16: 25 v, 13 mp Avstod: 1 fp Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 4 mp Punkt 16 (Förvar) 1. utskottet 2. res. 17 (kd, v, c, mp) Votering: 217 för utskottet 85 för res. 17 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 44 m, 43 fp För res. 17: 28 kd, 25 v, 19 c, 13 mp Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 4 mp Punkt 18 (Utredning om barns asylskäl) 1. utskottet 2. res. 20 (kd, c) Votering: 254 för utskottet 47 för res. 20 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 44 m, 43 fp, 25 v, 12 mp För res. 20: 27 kd, 19 c, 1 mp Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 4 mp Punkt 19 (Ansvaret för ensamkommande barn) 1. utskottet 2. res. 21 (s) Votering: 180 för utskottet 122 för res. 21 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 9 s, 44 m, 43 fp, 28 kd, 24 v, 19 c, 13 mp För res. 21: 121 s, 1 v Frånvarande: 14 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 4 mp , , och (alla s) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 24 (Barns bästa) 1. utskottet 2. res. 28 (kd, fp) Votering: 198 för utskottet 85 för res. 28 18 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 44 m, 25 v För res. 28: 43 fp, 28 kd, 14 c Avstod: 5 c, 13 mp Frånvarande: 15 s, 11 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU6 Konvention mellan och förenta stater om social trygghet Kammaren biföll utskottets förslag. KU8 medverkan i landstingens sjuktransporter Kammaren biföll utskottets förslag. Föredrogs betänkande 2004/05:KU1 Utgiftsområde 1 (prop. 2004/05:1 delvis och redog. 2003/04:RS2). 1 (): Ett av de centrala målen under detta utgiftsområde är demokratimålet. är det särskilt angeläget att påpeka att det sker stora saker i . Man kan inte längre stjäla ett val utan att befolkningen reser sig. Det är en stor sak om det blir ett verkligt demokratiskt val i . Det sprider sig nu ett hopp i många av de före detta sovjetiska republikerna som är självständiga länder. Efter den stora förändringen 19891991 ska det nu komma en verklig demokratisering. I åtskilliga av dessa länder har det var en mer formell demokratisering. I praktiken har korruption och även rent valfusk gynnat de sittande regimerna. Frågan är inte avgjord . Men det är ett stort och viktigt händelseförlopp som sker nästan i vårt grannland . Därmed går jag över till det betänkande som vi har att presentera. Det är två saker som jag vill kommentera. Den ena gäller reservation nr 4 om presstödet som jag härmed yrkar bifall till. Vårt resonemang är att presstödet infördes en gång därför att man ville säkra en mångfald i pressen. Men det är många inte minst inom branschen som menar att effekten snarare har gått i motsatt riktning. Presstödet har kanske bidragit till att konservera föråldrad teknik och föråldrade sätt att redigera tidningarna. Därmed har vi i stället sett en pressdöd. Många tidningar har ju lagts ned . Varför säger man det? Det normala är ju att ett stöd ska främja en sak, det är därför som det införs. Väldigt mycket av pressen växer nu fram som rena annonstidningar. Man har en inkomstkälla, nämligen annonser. Många menar att det kanske hade varit klokare att tidningarna tidigare hade sökt sig till denna källa, framför allt när man avskaffade reklamskatten. Det är kanske reklamskatten som gör den stora skadan för tidningarna därför att annonsmarknaden är den inkomstkälla som de verkligt små och väl spridda tidningarna i har. Vi ser dem växa fram över hela landet på små orter. Det är dem som man ivrigt går till postlådan efter eller tar på disken i affären. Det är därför vi menar att det nu är dags att avveckla presstödet och reklamskatten. Vi vill göra det i två steg. Låt mig också ta upp det stora förslaget vi har. Det gäller anslaget till de som får. Det förefaller lite underligt att har vuxit så kraftigt. Jämför man har det anställningsmässigt vuxit med , eller för att vara exakt. Och det gäller de delar av som inte är eller kommittéväsendet, utan övriga delar. Ser man tillbaka på tioårsperioden kan man fråga sig varför det har vuxit så snabbt. För exakt hade vi den kanske största legislativa belastningen någonsin i . Det var nämligen då vi slutförhandlade i EU. Vi överförde också EU:s samlade lagstiftning, acquis communitaire, som det heter, till den svenska lagstiftningen. Det var en oerhört tung lagstiftningsbörda. Vi slutförde medlemskapsförhandlingarna. Vi hade parallellt med detta ett mycket starkt aktivt engagemang i ; det var ju stora förändringar på gång då. Framför allt hade vi också en situation med Unprofor i före detta som krävde mycket energi. Det var en svår situation då, och en FN-operation som inte gick så väl. Vi hade en stor flyktingtillströmning det största antal flyktingar som vi någonsin har haft i . Mer än var tionde person var 1994 en flykting från före detta . Det var alltså stora arbetsuppgifter som hade då. Man ställer sig därför en fråga. har vi ett betydligt lugnare skede, inte minst i EU. Vi har en lagstiftningsprocedur i EU, men takten är mycket rimlig; vi har kanske tio lagstiftningsärenden som kommer via EU. Varför har då vuxit så kraftigt? Det har skett när andra delar både av offentlig och privat sektor har haft mycket kraftiga nedskärningar. I privat sektor har koncernkontor och sådant ofta skurits ned oerhört kraftigt. Man har dragit ned på de centrala funktionerna därför att man förskjuter mycket mer av beslutsrätten ut till verksamheterna. har alltså exklusive UD och kommittéväsendet vuxit oerhört kraftigt. Det är en fråga som man måste gå in i djupare, och det är en av orsakerna till att vi menar att man kan dra ned på . Dessvärre har regeringen i en annan del haft en egenartad politik. Vi har fått ett behov av ett mycket starkare engagemang i , naturligt nog med tanke på händelserna 19891991. EU-medlemskapet har inneburit att diplomatiska närvaro i måste öka. Vi måste finnas i alla europeiska länder, i princip. Det är rätt och det är riktigt. Men det ska inte innebära att vi därför ska dra ned utanför . Den konstiga politiken har lett till att man har dragit ned utanför för att kunna öka i . Det är ett svårförståeligt tänkande hos regeringen som om det europeiska engagemanget skulle innebära att vårt ansvar utanför skulle minska! Det är tvärtom så i globaliseringens tid att vårt ansvar ökar överallt. Kontakter ökar överallt i alla länder i världen, naturligt nog. Låt mig ta ett exempel. Vi hade en princip om att skulle ha en diplomatisk närvaro i alla länder kring , och talar jag om den icke-europeiska södra delen, från till . I den europeiska delen har vi ju närvaro. har vi dragit ned på detta, som vi har ett behov av en dialog mellan civilisationerna. Det gäller allt detta som följer i debatten om terrorism och våra relationer med islam. Det är en mycket märklig prioritering som har skett inom ramen för . Inte nog med att man har ökat mycket kraftigt. Där man åtminstone borde ha vidhållit vår närvaro eller kanske till och med ökat den utanför har man dragit ned. Detta är orsaken till att vi från moderat håll är så kritiska till utveckling . Vi har andra prioriteringar, och vi tycker att detta borde ha skett på ett annat sätt. Det är också därför vi har de förslag som vi har när det gäller budgeten. Jag yrkar återigen bifall till reservation 4. 2 (): Det råder högkonjunktur i . har fått 31 helt nya statliga myndigheter. Det är en ökning . har 234 statliga myndigheter, som omsätter och har 192 000 anställda. är en av dessa myndigheter, som föreslås få i anslag. Det är en ökning , och det har skett en ökning av antalet anställda med . En stor del av ökningen ägde rum i samband med att var ordförande i . Då fick på ett bräde för att ta hand om de frågor som uppstod då ledde Europeiska unionen. De pengarna har inte återförts, utan de har i praktiken legat kvar inom ordinarie anslag. Det har inte framkommit något slags redovisning av hur dessa pengar används. Är det verkligen motiverat att de pengarna finns i ? Om man tittar på flera av de indikatorer som gäller för hur arbetar och vilken arbetsbelastning det har ser man att flera visar på att arbetsbelastningen tvärtom har minskat . Det gäller exempelvis antalet regeringsärenden, antalet författningsärenden och även antalet diarieförda ärenden som finns på . Då är frågan: Är det verkligen rimligt och motiverat att har ökat sina kostnader och att antalet anställda har ökat ? Mitt svar på frågan är: Nej, det är inte motiverat. Det är rimligt att också får rationalisera och effektivisera sin verksamhet. Fram till dess att man kan visa att antalet ärenden och arbetsuppgifter ökar på ett sätt som gör det motiverat att ha fler anställda och mer pengar är det rimligt att man tvärtom går i motsatt riktning. Därför föreslår en besparing på på anslaget. Det är flera olika utgiftsposter som vi har att hantera under utgiftsområde 1 . Jag ska ta upp några av dessa i ett axplock. Presstödet är en post som vi har uppe till behandling i det här avsnittet. uppfattning är att presstödet i princip bör avvecklas. Det konserverar föråldrade strukturer på pressmarknaden. Det snedvrider konkurrensen. Vi ska också komma ihåg att vi har en helt annan mediesituation än vi hade när presstödet infördes. Vi har en utveckling och en situation som ser helt annorlunda ut. Vi har helt nya kanaler för att uttrycka oss. Vi har Internet, och vi har olika elektroniska medier som skapar en helt annan mångfald på mediemarknaden än den som fanns när presstödet en gång infördes. Det finns goda skäl att nu ta steget fullt ut och avveckla presstödet. Det finns också en mindre utgiftspost som jag brukar tala om i samband med att vi diskuterar rikets styrelse. Den rör av skattebetalarnas pengar, och det gäller den myndighet som finns för forskning om EU-frågor. motsatte sig att myndigheten en gång skulle inrättas. Med tanke på den myndighetsexpansion som har ägt rum under de senaste fyra fem åren kan man säga att vi inte har fått skäl att ändra vår uppfattning i frågan. Det är felaktigt ur en principiell synvinkel att det finns en särskild statlig myndighet som ska ägna sig åt EU-forskningen och som ligger direkt under Statsrådsberedningen. Det skapar stora problem när det gäller forskningens frihet att man har en myndighet som är så tätt knuten till Statsrådsberedningen ytterst. Därför föreslår vi att myndigheten avvecklas. I det här skedet av budgetprocessen ägnar sig inte oppositionspartierna åt att peta i de olika anslagen, utan vi för bara en diskussion. Eftersom våra budgetramar har blivit avslagna i ett tidigare skede petar vi inte i de olika detaljerna. Vi har dock några skarpa reservationer i det här betänkandet. En sådan gäller de synskadades möjligheter att ta del av taltidningar och talböcker. har vi en föråldrad teknik som skapar stora problem för synskadade som vill ta del av taltidningar och talböcker. Där har utvecklingen gått alldeles för långsamt menar . Därför föreslår vi ett tillkännagivande till regeringen om att den här utvecklingen måste snabbas på och att måste arbeta för att samma teknik ska kunna användas för både taltidningar och talböcker. Vi har också en reservation i betänkandet som gäller inrättandet av en enhet för främjande av demokrati i efter ett mycket framgångsrikt tjeckiskt exempel där man har jobbat effektivt med att samordna biståndsverksamheten för att just främja demokrati. Jag står självfallet bakom de reservationer som har i betänkandet, men yrkar för tids vinnande, som det brukar heta, bifall endast till reservation nr 3. 3 (): Som inledde med att säga är demokratipolitiken oerhört viktig. Det är också på det här området som regeringens mål för demokratipolitiken beskrivs. Vi har tyckt att de är lite väl torftiga. Det är i och för sig inte något fel på dem som står här, men man borde utvidga och fördjupa målbeskrivningen när det gäller synen på demokrati. En demokrati kan inte bestå utan grundläggande värden. Vi tycker nog att man skulle fokusera på människovärdet och de mänskliga fri- och rättigheterna när det gäller demokratimålen. Vi har varit ensamma om att kräva detta . Utskottet har inte förstått vitsen med att fördjupa sig på de här områdena. hänvisar man till föregående års ställningstagande. Det som man skrev då var ganska intressant. Jag tror inte att vi förde så mycket debatt om detta. Vi fokuserade på andra delar i debatten . Där sägs det att utskottet tog avstånd från tanken att i målbeskrivningen för politikområdena lägga fast en för alla människor gemensam syn på frågeställningar som förs fram i motionen. Man hade läst motionen väldigt illa. Det finns inte något sådant ställningstagande i motionen och inte heller i årets motion. Vi måste ju ha en gemensam värdegrund för att fungera. Vi måste ha en gemensam syn på människovärdet för att vi ska kunna utveckla en demokrati. Det är något bekymmersamt att utskottsmajoriteten inte inser att det behövs en värdegrund. Om jag vill föra en dialog till exempel med och han svarar med att skjuta ned mig upphör ju dialogen. Det finns ingen demokrati i det synsättet. Människovärdet är oerhört centralt för att vi ska kunna utveckla demokratin. Det talas ju också tidigare i utskottsbetänkandet om kvalitativa indikatorer. Jag tror att man måste få in ett kvalitetstänkande när det gäller synen på demokrati. Det kan inte vara ett mekanistiskt demokratibegrepp som vi ska ha, utan det måste vara grundat på de grundläggande värdena. Där tycker jag att man borde utveckla demokratimålen ytterligare. var det en riksdagskollega från ett annat parti som betecknade som rättspositivistiskt. Han tyckte att egentligen var en ganska flummig naturrätt som man inte borde ansluta till. Jag frågade honom om han trodde på ett människovärde. Han svarade ja. Då frågade jag om han trodde på ett specifikt människovärde. Han svarade ja. Då frågade jag honom hur han ville motivera detta, och då blev han svaret skyldig. Det finns en grundläggande syn här, och den måste finnas. Det måste finnas värden bakom demokratin. Jag tror att vi bör fundera vidare på det i olika sammanhang. Därför vill jag yrka bifall till reservation 2. I vår budgetmotion för utgiftsområdet har vi spaltat upp några olika frågeställningar. I motsats till ett par andra partier i har vi en positiv syn på presstödet. Men under har det funnits ett överutrymme inom anslaget på grund av att tidningen försvann. Det har funnits en kapacitet där som man inte har utnyttjat. överför man 24 miljoner till utbyte av radiotidningsmottagare. Det kan vi acceptera. Sedan finns det ytterligare ett utrymme på 1011 miljoner. Vår bedömning har varit att det borde utnyttjas för att ge stöd till de postdistribuerade tidningarna som har en väldigt besvärlig situation. säger utskottet att man bör låta titta på detta. Det kan i och för sig vara befogat. Men problemet är att ska jobba . Sedan dröjer det ytterligare tid innan man kan genomföra ett beslut. Man kan kanske genomföra den förändringen , om man nu tycker att det är en positiv åtgärd. Det kan var för sent för många tidningar. Det är ett oerhört bekymmer, och har Posten också bekymmer. Man skulle ha kunnat löst det med ett exemplarstöd på per tidning. Det skulle ha varit till stor hjälp för de tidningar som är postdistribuerade. Vi har under också pekat på utveckling. Vi tycker att man har lassat över alldeles för stora resurser på . Vi har varit med i utskottet och kunnat konstatera att det fanns en mycket stark motivering för att man skulle satsa speciella resurser . Om vi tittar på anslagsutvecklingen ligger vi en bra bit över den nivån , och då är vi inte ordförandeland för EU. Därför är det befogat att dra ned på de här resurserna. Det finns också bekymmer i resultatredovisningen. Det finns kanske också en viss slapphet. Det är mycket möjligt att vissa departement behöver större resurser medan andra kanske skulle kunna dra ned. Det är en sak som regeringen måste bedöma och ta tag i. Vi menar att anslagen borde ha minskats betydligt i sammanhanget. Men vi har lämnat ett särskilt yttrande på det här området, som andra har varit inne på, genom att vi har en ganska meningslös diskussion när det gäller budgetprocessen. Budgetprocessens andra steg borde reformeras. Och eftersom talmannen nu presiderar vill jag gärna skicka med att borde titta närmare på budgetprocessens andra steg. Det är ingen bra form som det är . Vi har också en reservation när det gäller utrikesförvaltningens organisation där vi bland annat pekar på att man borde ha ett ökat samarbete med EU i olika situationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 2. 4 (): Som tidigare framgått har kammaren tagit ställning till ramarna budget , .