prot · GR0971 · 2004-02-18 00:00:00 — Utgångspunkten var att vi skulle kunna använda oss av torv för elcertifikat därför att vi skulle kunna ersätta bland annat kol. Det handlade om kol i kraftvärmeverk som också producerar el. Det var viktigt att vi på det viset fick ett ytterligare alternativ för kraftvärmeverken. Detta har också behandlats i regeringen och i EU. EU har ställt upp på att det är helt förenligt med att också ha med torv som en del av de olika delarna i elcertifikatssystemet. Även om här var kritisk är det intressant att notera att i utskottet har även ställt upp på det. På den här punkten finns det fyra partier som står bakom regeringens förslag. Vidare föreslår vi i utskottets betänkande att vi ska underlätta för konsumenterna att jämföra olika elleverantörers certifikatpriser. Det föreslås en lagändring som innebär att elleverantörerna nu blir skyldiga att rapportera in sina avgifter till . Regeringen har även givit i uppdrag att göra en bred översyn av hela elcertifikatssystemet där det bland annat ingår att se över hur väl elcertifikatssystemet uppfyller de mål som fastslagits av och också regeringen. Redovisningen ska ske . Det första steget tas till , och den andra etappen blir till . Elcertifikatssystemet som sådant är ett nytt system som knappt har verkat . Vi vet att det finns en del saker som man behöver göra översyn av. Det gäller bland annat priset för våra elkunder. Det är den typen av frågor som har fått i uppdrag att se över. I det uppdrag som regeringen har lämnat ingår också att pröva frågan om fler elintensiva industrier ska omfattas av undantaget från kvotplikten. Det gäller i synnerhet smidesindustrin, som också uppvaktat utskottet. Det kan också handla om andra elintensiva industrier. Det kommer under det här året att prövas ånyo om man ska göra några fler undantag från kvotplikten. Ungefär en tredjedel av den elförbrukning som vi har i landet är undantagen från kvotplikten. Det är den elintensiva industrin. Det är inget godtycke, som har framförts här i debatten. Det handlar om att pröva noggrant vilka som ska vara undantagna från kvotplikten. För oss handlar det väldigt mycket om att hålla en hög sysselsättning i hela landet och att den elintensiva industrin får rimliga konkurrensförhållanden i förhållande till den industri den konkurrerar med i andra länder. Även i den här frågan handlar det naturligtvis om att ha en balansgång som fungerar på ett bra sätt, så att vi inte förorsakar sysselsättningsproblem för väldigt många av våra industrier. Noterbart i den diskussionen är också att det finns en relativt bred majoritet i kammaren för utskottets förslag. Förutom grunden, som är Socialdemokraterna, , ansluter sig också och till delar av förslagen. Jag har noterat att i de fyra delförslagen finns det alltid fyra partier bakom. och fortsätter däremot sin politik, som går ut på att marknaden ska sköta energipolitiken. Elmarknadens kunder ska själva göra sina val. Vill man köpa miljömässigt får man göra det, men det ska inte vara något krav. Tyvärr visar historien att om vi ska få en förändring av miljöpolitiken handlar det om att ställa krav och att stifta lagar. Energipolitiken är inget undantag. Det borde vara väl känt. Vi som utgör majoriteten är övertygade om att staten måste påverka elkunderna och styra energiproducenterna. Det är bland annat därför som regeringen har lämnat ett särskilt förhandlingsuppdrag till generaldirektör att förhandla med energiproducenterna för att få fram en överenskommelse lik den som finns i avseende hur vi ska få fram långsiktigt förnybar elenergi. Mot denna bakgrund vill jag avslutningsvis yrka bifall till näringsutskottets förslag om torv och elcertifikat och avslag på samtliga reservationer. 157 () replik: Vid min lilla enkät till kraftproducenter sade de jag pratade med att de inte skulle övergå från torv till kol utan från torv till biobränsle om torv inte fick certifikat. Jag undrar: Vilka kraftvärmeverk är det som kommer att övergå till kol? Har några uppgifter om det? 158 () replik: Nej, jag har inga uppgifter om den saken för dagen. Däremot utgår jag från att de underlag som vi har fått fram är korrekta i den meningen att torvproducenterna har kontakter med ganska många som ska producera i kraftvärmeverken och att de underlag som har legat kring betydelsen av att ha med torven kommer att stämma även . Men jag har naturligtvis inte kollat med de olika producenterna . 159 () replik: Torvproducenterna är naturligtvis också starka intressenter i det här, så det känns ganska rimligt att prata med dem som det handlar om och som kommer att använda bränslet. Jag vill också ställa en annan fråga. släppte torvbranschen ut koldioxid, av koldioxidutsläpp. Om de får certifikat beräknas de släppa ut det dubbla. Tycker att det är förenligt med klimatpolitik? Tar inte det alltför stort utrymme från till exempel den handlande sektorn och de andra sektorerna i samhället, som måste anpassa sig framöver? 160 () replik: Det är viktigt att komma ihåg att om man inte ska elda med torv kommer man att elda med någonting annat. Det kommer naturligtvis också att påverka utsläppen. I den meningen kan det på det viset totalt sett bli mindre, men det är mycket som talar för att det blir mer utsläpp. Vi har de utsläppsrätter som gäller, oavsett vad vi tycker i just den frågan. Vi har en situation där det är ganska uppenbart att vi måste få fram alternativa energikällor, och då framför allt kunna använda de inhemska. Här utgör torv en resurs. Det är en ganska liten andel av de totala torvtäkterna som är tänkbar för att användas till kraftvärmeverken. Dessutom är det en långsam förnyelsebar energikälla. Av det skälet tycker vi att vi mycket väl kan pröva möjligheterna att använda torv. Det kommer inte att på något sätt ersätta allt annat som det kan eldas med i våra kraftvärmeverk, men det är ett tillskott i stället för att använda kol. Det är vår utgångspunkt. 161 () replik: Jag anser att de miljö-, hälso- och säkerhetsregler som vi har i , och som alla producenter har att följa, är ganska bra regler för att skapa en rättvis marknad. Jag menar att den el som kunden väljer, som är till fördel för kunden, på det sättet är alldeles utmärkt. Du verkar inte tycka det, och därför inför du elcertifikat. Är du beredd att gå längre för att eventuellt slå ut även producenter som uppfyller dessa säkerhets-, hälso- och miljökrav som vi har ? 162 () replik: Det är en marknad som ska handha elcertifikaten, och därmed kommer den frågan att lösas. För att få fram alternativa elkällor anser vi, till skillnad från , att det är viktigt att påverka producenterna att ta fram alternativa energikällor. Vi tycker att det är viktigt att använda dem som finns i landet och möjligheten, om vi tittar på den tekniska utvecklingen, att använda vattenkraft, vågkraft, som kan vara en ny energikälla, och inte minst vindkraft. Vi kan nu notera att man strax utanför nu har fått godkänt att starta nya vindkraftverk som kan ta fram el motsvarande en fjärdedel av den elproduktion som behövs för att man ska klara elen i . Här går man steg för steg i rätt riktning. Den utvecklingen vill vi skynda på. Det är därför vi vill införa elcertifikaten. 163 () replik: Jag tror inte att folkpartister har någonting emot att man vill påverka för att främja förnybar el. Men du påverkar inte, utan du använder din makt till att tvinga producenterna att producera den el som du vill favorisera framför andra energikällor. Där är skillnaden mellan Socialdemokraternas och energipolitik. 164 () replik: Det är en skillnad i den meningen att vi tycker att det är viktigt att riksdag tar ett ansvar i den här frågan. I den församling som jag har varit med i tidigare, kommunfullmäktige i , har vi tvingat fram att alla ska använda sig av fjärrvärme om fjärrvärmen är möjlig och på det viset stoppa alla de små oljepannor som har funnits i den staden tidigare och få en bättre miljö totalt sett för befolkningen. Det har skett på samma sätt i många andra städer i . Det här handlar om precis samma sak. Man ska påverka kunder, och man ska lagstifta för att tvinga producenterna att ställa om till en ny ordning, som innebär att vi kan använda oss av förnyelsebar elenergi. Det är det politiken handlar om. Tyvärr ställer inte upp på den politiken, utan tror mer på en låtgåpolitik. Det kommer inte att fungera i , och det kommer inte heller att fungera i något annat land. Se er om i världen hur det ser ut! I alla länder som vill påverka energipolitiken stiftar de demokratiska församlingarna lagar och upprättar regler för att få en sådan ordning till stånd. 165 () replik: har talat sig varm för att vi ska få fram mer förnyelsebara energikällor. Men det intressanta är att torv knappast tillhör den kategorin. Inte ens regeringens utredare anser detta utan motiverar torv som certifikatberättigad källa därför att det är bättre att man använder torv än att man använder fossilt kol. Det är uppenbarligen några andra målsättningar som ligger bakom att man nu har skapat ett särskilt lagrum för torv i den här certifikatslagstiftningen. Dessutom tycker jag att det är intressant att notera att man med den här typen av certifikat planterar in politiskt godtycke. Gjuteriindustrin är behandlad på ett sätt när det gäller kvotplikten medan smidesindustrin har fått en annan behandling, trots att de i princip producerar samma slags varor. Den här typen av politiskt godtycke är inte bra. Det skapar egentligen ett ganska stort utrymme för påtryckningar, för lobbyverksamhet av olika slag, vilket vi inte tycker om. I andra länder kan det till och med få mera obehagliga uttryck såsom korruption och liknande. Man kan styra på annat sätt än via certifikat och tvång och lagreglering. Priser funkar faktiskt också ganska bra. 166 () replik: Jag kan börja med det . Visst kan priser fungera, och det är också det som elcertifikaten bygger på. Man sätter ett pris, och utifrån det priset handlar man på marknaden. Därmed kommer marknaden att avgöra vilka förnyelsebara energikällor som är de mest lämpliga i konkurrens med varandra. I den meningen är det här en ganska vanlig svensk företeelse. Det är en blandekonomi som även ska fungera inom elcertifikatssystemet. Det är riktigt att smidesföretagen inte fanns med. Vi blev också uppvaktade av representanter för nio stycken smidesföretag. Vi har därför sagt i vårt betänkande att frågan ånyo ska utvärderas av . Vi får se vad man kommer fram till. Men jag vill vända mig mot talet om att det handlar om ett godtycke. Det är inget godtycke. Det hade varit ett godtycke om vi bara hade sagt ja till de nio smidesföretagen. Det hade varit ett godtycke om vi hade sagt: Ni ska omfattas. Ni ska inte ha någon kvotplikt. Vi vill faktiskt ha en ordentlig utvärdering av den frågan, precis på samma sätt som när vi behandlade frågan i utskottet. Då gick vi igenom det förslag som regeringen hade lagt fram och gjorde vissa smärre justeringar avseende kvotplikten, avseende olika branscher. Det handlar framför allt om att hantera branscherna på ett så likvärdigt sätt som möjligt. Det är den viktiga frågan. Jag vill hålla fast vid den linjen. Det är viktigt att vi gör så också nu när det gäller den prövning som gör. Sedan får vi återkomma till saken. Vi är inte låsta i den meningen, men vi vill ha ett så rättvist system som möjligt. Framför allt vill vi inte ha ett godtyckligt system. 167 () replik: Om det inte är godtycke vad är det då? Är det försumlighet? Är det enögdhet? Är det påtryckningar? Jag tycker att det här verkar vara godtycke i allra högsta grad. Det är just därför som jag tycker att det här med certifikaten är så negativt. Jag kan känna en viss sympati för certifikat som ett sätt att styra en bransch, men när det sker på det här sättet tycker jag inte om det, därför att det gör marknaden beroende av politiska ställningstaganden, och det är inte bra. Sen säger man att man ska behandla branscher på ett likvärdigt sätt. Jag tycker att det är en utmärkt policy, men det vi har hört och sett är väl bara ett ytterligare exempel på att man med certifikat gör precis tvärtom. 168 () replik: Vi kan titta på elskatter till exempel. Den elintensiva industrin har lägre skatter av konkurrensskäl, just av de skäl som du själv anför, . Det handlar om att det är konkurrens från företag i andra länder och att det då är viktigt att vi i det här avlånga landet med höga transportkostnader tittar över vilka kostnader de svenska företagen har, och då får vi titta på elpriset. Det är bland annat det som har skett, och det är det som också sker, när det gäller om man ska ha kvot eller inte. Vi vill nog hålla fast vid det här. Jag hävdar fortfarande att jag inte tycker att det är godtycke. Jag tycker att vi försöker få fram så tydliga underlag som möjligt som gör att de som kan betala kvotavgiften ska göra det. De som inte bör göra det av konkurrensskäl ska slippa. 169 (): Vi har haft elcertifikatssystemet . Det vore naturligtvis fel att säga att allting är löst och att allting är perfekt, men man måste säga att vi, trots allt, redan kan se positiva konsekvenser när det gäller utveckling. Bidragssystemet, som vi försökte med tidigare för att få till stånd en ökad produktion av miljövänlig el, har bytts ut mot ett marknadsdrivande system. Vind- och biobranscherna har snabbt anammat att vi nu har certifikatssystem. Och industrin som producerar pappersmassa har redan tagit beslut det gäller miljardinvesteringar om att trimma sina anläggningar så att man kan producera el till sig själv men också ut på nätet. Detta är utmärkt. Vi märker också ett ökat intresse för våra certifikatssystem från våra nordiska grannar. Det är bra därför att certifikatssystemet mår bra av att bli större, få en större marknad över huvud taget. Jag vill kommentera ett par av reservationerna. Det finns i reservation nr 1 en mycket intressant kombination av moderater, folkpartister och miljöpartister. Utöver att det är en intressant kombination undrar man lite grann hur de resonerar. Jag har lyssnat på en del av talarna, och då förstår jag att torv nog är bland det värsta de vet, men torv är ändå ett inhemskt bränsle. Enligt de uppgifter vi har är det inte värre än kol, och det behövs i kraftvärmeproduktionen för att det ska bli ett bra utslag, alltså ett bra resultat av produktionen. Man kan undra varför just ett visst uttag av torv, ett inhemskt bränsle, skulle vara så dåligt. Är det inte tvärtom rätt bra att vi kan utnyttja våra egna tillgångar, framför allt när vi vet att det i det här landet är så pass hårda miljökrav i fråga om hur och när man får bryta torv? I reservationen 5 noterar jag faktiskt med viss glädje att inte längre anser att det är möjligt att öka med som man har sagt tidigare. säger man visserligen att det går att ha en väsentlig ökning av det förnyelsebara, men man har åtminstone strukit siffran 25, och det är ett steg i rätt riktning. Vi vet ju alla att bakom siffran 25 ligger att man tänker sig att vi i ska bygga ut ett antal älvar ytterligare, och det vill såvitt jag förstår inte någon av oss i kammaren. Därför är det bra att har kommit till sans på den punkten. Jag hoppas att man också i övrigt inser att den inriktning som vi just nu har vad det gäller energiomställningen ändå är ganska tuff. Det handlar om nya , eller kanske ännu mer, ifall vi märker att certifikatssystemet drar i väg åt det hållet. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 170 () replik: Enligt källor är torv mindre emitterande än kol. Det var intressant. Min källa har jag i . Varifrån kommer källor? Sedan skulle jag också vilja fråga vilka kraftvärmeverk som kommer att övergå från torv till kol om de inte får certifikat för torv. 171 () replik: över huvud taget är ju ett inhemskt bränsle. Det är vi överens om. Vi kan också vara överens om att det är förnyelsebart även om man kanske inte kan jämföra med annat biobränsle, men det kan också växa . Det är en mycket svår terräng när det gäller att jämföra torv med skog som kanske står för länge och som börjar vara negativ ur CO2-synpunkt och så vidare. Men vi har torv i . Vi utnyttjar en viss liten del. Vi ser till att inte utnyttja all den tillväxt som sker . Det borde kunna motivera att vi åtminstone i vårt eget nationella certifikatssystem låter torven ha en möjlighet att konkurrera. 172 () replik: Jag fick inte svar på någon av mina frågor. Jag håller med om att torv kan växa . kan växa väldigt . Det är det som är problemet. Det är inte ett cirkulärt förhållande där det bryts ned och emitterar sin koldioxid för att sedan växa upp igen och ta upp koldioxiden. växer och växer, dock mycket långsamt. emitterar, med de siffror som jag visade tidigare, mer koldioxid än olja, stenkol och till och med brunkol. Hur kan man då kalla det förnybart? Jag undrar också om tycker att det är oproblematiskt om torvbranschen med certifikaten ökar sina utsläpp från av koldioxidutsläpp? Är det verkligen lämpligt? 173 () replik: Jag försöker ändå problematisera frågan lite grann. Det är inte så enkelt som att säga att torven växer , aldrig slutar att växa och så vidare. Det är också problem med att torvmossar släpper ut metan. Det har vi heller inte undersökt särskilt mycket. , om du tycker att torven är så dålig och vi ändå har fått rätt uppgifter att torven behövs i stället för att ha kol, innebär det att du tycker att vi ska börja importera brunkol för att klara av det här? Vad gäller påståenden att vi skulle öka andelen av CO2-utsläppen från har jag inga direkta kommentarer. Det får man väl fråga expertisen om. Men just nu räknar vi på att torven ingår i utsläppshandelssystemet med cirka en miljon ton. 174 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkande NU8. Som det sades förut av finns det positiva tecken på att certifikatssystemet fungerar. Då måste vi ge det möjlighet att utvecklas och följa utvecklingen, vilket också kommer att ske. tog ställning för att torv ska bli berättigat till elcertifikat. Efter att EU:s konkurrenssekretariat godkände detta är det dagens riksdagsbeslut som återstår för att det här certifikatssystemet ska kunna införas från . Jag tycker att det är ett bra förslag. Även om torven i det här sammanhanget inte betecknas som förnybar energikälla är det ett faktum att torv ständigt nybildas om än långsamt. betecknade också materialet som ett långsamt förnybart biomassabränsle. I finns stora torvtillgångar. Det handlar om en inhemsk energikälla som jag tycker att vi bör ta till vara på ett ansvarsfullt sätt. Det är en tillgång som kan räcka . Vi kan också se att andra länder i som och använder sig väldigt mycket mer av torv än vad vi gör i . Klimateffekterna är naturligtvis besvärliga och bör diskuteras. Men pekade på att torvens klimateffekter kan växla mellan att vara jämförbara med kolets till att vara likvärdiga med träbränslets. Jag ska läsa ur : Att utnyttja torv från redan dränerad torvmark eller från myrar med särskilt hög metanavgång är från klimatsynpunkt de bästa alternativen och kan innebära ett totalt bidrag till växthuseffekten som liknar det som gäller för skogsbränsle även sett i ett relativt kort perspektiv. Det är alltså viktigt vilka torvtillgångar man utnyttjar och hur man går till väga. Det går att påverka även detta. I sammanhanget bör man också påpeka att torvbranschen har stor betydelse för den regionala utvecklingen. En viktig anläggning finns i , miljöbränsle med ett 70-tal anställda. Det är väldigt mycket för den orten och väldigt betydelsefullt. Just nu är företagets framtid osäker eftersom som äger företaget inte är intresserade av att fortsätta verksamheten. Förhoppningsvis finns det andra aktörer i branschen som är beredda att ta över. I den här anläggningen kan man producera briketter som är en blandning av torv, sågspån och flis och väldigt användbara i dagens system. Jag tror att torven har förutsättningar att spela en viktig roll i det långsiktigt hållbara energisystem som vi måste bygga framöver. En stor del av yta är täckt med torv. Endast en promille av den torvmarken används för att producera . fungerar väl som bränsle om den blandas med trä i kraftvärmeverk. Det har man visat på många håll, senast vid Mälarenergi i . Genom sameldning av dessa inhemska bränslen kan man undvika import och stärka handelsbalansen på så sätt också. Just kombinationen torv och trä har visat sig fungera väl, inte minst när det handlar om att minska problemen med den aska som uppstår vid förbränningen. Användningen av torv i kraftvärmeverk främjar alltså användningen av träbränsle, vilket är positivt för miljön. Flera stora kraftvärmeverk använder torv som bränsle, och fler överväger att göra det. Jag tycker att det finns goda skäl att se torven som en viktig del i den långsiktiga energipolitik som vi håller på att bygga upp. 175 () replik: säger att torv är förnybart trots allt. Trots att den emitterar mer koldioxid än olja, stenkol och till och med brunkol. Det är intressant att man då vill klassa den som förnybar. Som jag nämnde tidigare står torv nu för av våra koldioxidutsläpp i . Om torven blir certifikatberättigad kommer branschen att fördubbla sin marknad. Det är vad de räknar med. Då skulle den alltså stå för av våra koldioxidutsläpp. Tycker att det är rimligt med hänsyn till industri, sysselsättning och så vidare? 176 () replik: betecknade torven som ett långsamt förnybart biomassabränsle. Det är ingen tvekan om att torven förnyas, men det tar väldigt . Jag läste också ur utredningen vad gäller att torv kan ge olika påverkan på växthuseffekten. Det måste man naturligtvis väga in när man väljer vilka torvmarker man kommer att bryta framöver. Det är viktigt att man håller nere effekten. Jag är övertygad om att torvbranschen också är intresserad av att göra det. Jag ser torven som en viktig del av många andra delar i en långsiktigt hållbar energipolitik för framtiden. Det är också viktigt för sysselsättning och regional balans att vi kan använda de stora resurser vi har i det här landet för att producera energi. 177 () replik: Jag skulle också gärna vilja veta om känner till vilka kraftvärmeverk som kommer att övergå från torv till kol om torv inte får certifikat. Min lilla enkät tyder på att de inte kommer att göra det utan övergå till biobränsle. 178 () replik: Jag har inte gjort den enkät som har gjort, men jag vet att det är flera kraftvärmeverk som planerar att använda sig av torv framöver om det blir elcertifikatberättigat. Jag tycker att det är positivt att vi använder inhemsk energi, gärna i kombination med träbränsle. Då får vi det bästa material som kan användas i kraftvärmeverken. Inte minst kombinationen som gör att man kan minska problemen vad gäller askan och så vidare är viktig ur miljösynpunkt. Det hoppas jag att även tycker skulle vara bra. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2003/04:NU8 och elcertifikat (prop. 2003/04:42). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 19 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU6 Frågor om trossamfund Punkt 1 (Huvudmannaskapet för begravningsplatser för icke-kristna) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, v, mp) Votering: 210 för utskottet 73 för res. 1 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:120 s, 44 m, 1 fp, 29 kd, 16 c För res. 1: 35 fp, 1 kd, 22 v, 15 mp Frånvarande: 24 s, 11 m, 12 fp, 3 kd, 8 v, 6 c, 2 mp Punkt 2 (Huvudmannaskapet för begravningsverksamheten i övrigt) 1. utskottet 2. res. 2 (mp, v) Votering: 245 för utskottet 38 för res. 2 1 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 44 m, 34 fp, 29 kd, 17 c För res. 2: 1 fp, 1 kd, 22 v, 14 mp Avstod: 1 mp Frånvarande: 23 s, 11 m, 13 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 2 mp Punkt 5 (roll i samband med statens hjälp med avgiften till trossamfund) 1. utskottet 2. res. 4 (fp, v, mp) Votering: 211 för utskottet 72 för res. 4 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.