prot · GR09108 · 2004-05-04 00:00:00 — För mig är en viktig komponent för kvalitet både högskoleutbildade förskollärare och välutbildade barnskötare. Förskollärarnas kunskap och pedagogiska kompetens utgör själva grunden för förskolans verksamhet och utveckling. Det har också varit min och regeringens utgångspunkt när vi medverkat till att förnya och förlänga utbildningen för lärare i förskolan. Utbildning ger alltid en högre kompetens. Kunskaper förvärvade genom såväl arbete som utbildning är av stort värde, både för den enskilde och för verksamheten. Den högre kompetens som man får genom utbildning måste också ge ett annat ansvar och utveckling i arbetet. Ett utmärkande drag för förskolan är arbetslaget som arbetsform. Förskollärare och barnskötare har olika utbildning och kompletterar varandra i arbetslaget. Tillsammans ser de till att sätta barnet i centrum. Tillgång till välutbildade lärare i förskolan är en viktig faktor för likvärdighet och för verksamhetens kvalitet. Den nya lärarutbildningen har goda intentioner och ger lärare i förskola och skola samma höga kompetens. Flexibilitet i utbildningen är positivt men får inte leda till att andra problem skapas. Ännu har ingen utexaminerats från den nya lärarutbildningen men vi får signaler om att alltför få studerande har för avsikt att arbeta i förskolan. Regeringen har gett tydliga signaler i regleringsbrev till lärarutbildningarna om behovet av lärare till förskolan. Högskolor och universitet med lärarutbildning har ett särskilt ansvar att beakta behovet av lärare till förskolan. Vi avser därför att senare i vår föra en dialog med lärosätena om vilka åtgärder de vidtar för att examinationsmålen för antalet lärare med inriktning mot och förskolan ska nås. Eftersom det är kommunerna som har ansvaret för verksamheten avgör de hur många förskollärare respektive barnskötare de anställer. Kommunerna ansvarar också för att ge goda anställningsvillkor så att de kan rekrytera och behålla den personal de behöver i förskolan. finns det kommuner som har samma ingångslön vid nyanställning för lärare i förskolan och . Ytterligare några kommuner diskuterar frågan. Det är en utveckling i rätt riktning. De kommuner som avbrutit projekt med vidareutbildning av barnskötare till förskollärare med hänvisning till den nya barnskötarutbildningen har missförstått syftet med utbildningen. Den är inget snabbspår för att bli förskollärare. Barnskötarutbildningen är en utbildning för att vi ska se till att de barnskötare som arbetar i förskolan har en erforderlig och nationellt likvärdig kompetens. Det är bra att ta vara på och vidareutveckla den erfarenhet som barnskötarna har om de väljer att vidareutbilda sig till lärare i förskolan. Därför kommer det i den nya barnskötarutbildningen att finnas utrymme för den som så önskar att läsa kurser som ger grundläggande behörighet för högskolestudier. Vi har förskollärare och barnskötare i förskolan , och det kommer att vara så under överskådlig framtid. Staten har ett ansvar för kvalitet och likvärdighet i förskolans verksamhet vilket innebär att det kan vara nödvändigt att på ett mer kraftfullt sätt än säkra lärarkompetensen i förskolan. Regeringen kommer att i en kommande proposition om kvalitet i förskolan ta ställning till frågan om förskollärarnas ansvar för den pedagogiska verksamheten. 53 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det finns en del inslag i det som jag uppskattar som det finns en del frågor som jag tycker är obesvarade. Situationen när det gäller förskollärare är verkligen minst sagt alarmerande. Det är endast cirka hälften av personalen på förskolorna som är utbildade förskollärare, och andelen lärarstudenter som väljer inriktning mot förskollärare har halverats . Statsrådet och jag är ju överens om att dagens förskola ska vara något mer än det gamla dagis. Förskolan ska medvetet arbeta med barnens utveckling, och särskilt den allmänna förskolan och förskoleklassen ska vara skolförberedande i en blandning av lärande och lek. Jag tror att det finns flera orsaker till den negativa utvecklingen med så få som vill bli förskollärare. har regeringen sagt nej till förslag att skriva in i läroplanen att förskollärarna ska ha ansvar för den pedagogiska utvecklingen. Det är negativt. Så länge en så lång utbildning inte motsvaras av att det sägs tydligt att förskolläraren har ett speciellt ansvar i förskolan är det klart att så många inte vill satsa på den utbildningen. Så länge lönen på många håll fortfarande skiljer sig obetydligt från outbildad personals är det klart att det inte alltid känns meningsfullt med tanke på de höga studielånen. Kanske är det en öppning att statsrådet i sitt svar säger att regeringen kommer att ta ställning till frågan om förskollärarnas ansvar för den pedagogiska verksamheten. Min första fråga blir om jag kan tolka det svaret som en öppning mot att det skrivs in i läroplanen att förskollärarna har ett särskilt ansvar. Jag nämnde också i min interpellation ett exempel från kommun, där man vid uppsägning tänkte tillämpa gemensam turordning för all personal i förskolan, sist in först ut, oavsett utbildning. Jag vet inte hur det har blivit i , men om den principen skulle ha tillämpats där hade det inte blivit många förskollärare kvar eftersom de, enligt uppgift, är unga och nyutbildade i den kommunen. Min andra konkreta fråga till statsrådet blir: Anser statsrådet att man i förskolan ska ha olika turordningskretsar beroende på utbildning, så att högskoleutbildad personal inte behöver sägas upp till förmån för icke pedagogiskt utbildad personal? I övriga skolan har det varit en självklarhet. Hur blir det i förskolan? Det är positivt att säger att det är fel när en kommun som till exempel meddelar att man avbryter vidareutbildningen till förskollärare på grund av den nya vidareutbildningen av barnskötare från gymnasieskolan. Men tendensen är klar över hela linjen. Få väljer förskollärarinriktning på lärarhögskolorna. Kommunerna satsar inte på vidareutbildning till förskollärare. Förskollärare får ingen särställning vid uppsägning på grund av sin utbildning. Om det här fortsätter kommer hela idén med den nya pedagogiska förskolan att bli förfelad. Det behövs ett kraftfullt ställningstagande från statens sida för att förskolläraryrket ska bli attraktivt igen. Jag skulle gärna vilja ha svar på två frågor. Ska förskollärarna sägas upp enligt egen turordning där de inte jämställs med övrig personal? Vill statsrådet formulera ett tydligt uppdrag i läroplanen att kommunerna ska anställa förskollärare i tillräcklig omfattning? 54 Statsrådet (): Jag vill komma med några olika reflexioner. Jag har i mitt svar beskrivit för att det senare i vår nu återstår inte så många veckor blir en sammankomst med samtliga lärosäten för att samtala med läroutbildarna på högskolor och universitet, inte om huruvida de avser att hitta sätt att stimulera lärarstuderande att jobba i förskolan utan hur de avser att stimulera detta. Det finns många sätt som man kan tänka sig. har tidigare föreslagit en särskild ingång i utbildningen. Jag utesluter inga vägar. Jag är väldigt nyfiken och mycket intresserad av att höra hur lärosätena har tänkt att hantera den här situationen. I tre regleringsbrev och i flera budgetpropositioner har detta varit en målsättning från regeringens sida riktad till högskolor och universitet. Jag vill läsa upp vad det står i budgetpropositionen , nämligen: Regeringen har lagt fast examinationsmål för utbildning av bl.a. lärare med inriktning mot tidiga år. Med hänsyn till behovet av lärare i förskolan har högskolorna med lärarutbildning ett särskilt ansvar att beakta behovet av lärare som utbildar sig med inriktning mot förskolan och vidta nödvändiga åtgärder för att möta behoven. Det är detta som lärosätena ska stå till svars för. håller på att göra en undersökning. Man frågar studenter som påbörjade sin lärarutbildning och 2002 var de har för avsikt att arbeta någonstans. Det är en utvärdering som kommer att offentliggöras , tror jag, och det kommer naturligtvis att bli mycket intressant att få ta del av detta. Då ingen ännu har lämnat den nya lärarutbildningen så är det de starkaste indicier som vi har att gå på, även om jag delar oro och jag hör och ser de signaler som vi får från många olika håll. Däremot vill jag bestämt säga att det naturligtvis inte är önskvärt att minska andelen förskollärare, utan man bör bibehålla de nivåer som vi har haft , där ungefär hälften eller kanske något mer har varit förskollärare. Det kan låta som en mycket dramatisk förändring när det gäller andelen förskollärare. hade andelen förskollärare minskat från , och det är återigen naturligtvis inte önskvärt, men det är inte dramatiskt i den storleksordningen som man hör i debatten. Det pedagogiska ansvaret ställer en fråga om. Naturligtvis är det så att chefen för förskolan och rektorn för enheten har det övergripande pedagogiska ansvaret för verksamheten. Hur vi på annat sätt ska kunna stärka det pedagogiska ansvaret och det pedagogiska arbetet från förskollärarnas sida är någonting som jag avser att återkomma till i förskolepropositionen . När det gäller lön och övriga arbetsmarknadspolitiska frågor är det klart att det är frågor just för arbetsmarknadens parter. Det vore mycket märkligt om jag, i kammaren eller i annan form, meddelade om man skulle kringgå LAS eller inte. Beträffande var högskoleutbildade. Man använde sig av LAS och var tvungen att säga upp viss personal, som mycket riktigt beskrev, och man ligger på . Så någon dramatisk försämring av andelen högskoleutbildade har ännu inte sett. Återigen: Vad gäller lönefrågor finns det faktiskt skillnader. Den stora skillnaden är ju dels mellan outbildade och förskollärare, dels mellan förskollärare och dem som jobbar i skolan. Det är någonting som många kommuner har uppmärksammat och också funderar över hur man nu ska kunna möta. Jag tror att det ändå kommer att bli lyckosamt för förskolan med den gemensamma utbildningen. Den kommer, tror jag, att driva fram mindre löneskillnader mellan förskola och grundskola. 55 (): Det statsrådet sade om uppsägning är ändå rätt intressant. säger att hon inte vill uttala sig om hur kommunerna behandlar LAS och så vidare, men det är klart: Skulle man ha ställt frågan om en vanlig lärare på till exempel tror jag inte att statsrådet skulle ha tvekat att säga att en lärare på inte sägs upp enligt samma ordning som assistenter, till exempel elevassistenter eller andra, utan det är en annan ordning. På något sätt haltar alltså det här. Har man sagt att förskollärarutbildningen är en speciell behörighet ska man också kunna utlysa tjänster som så att säga skiljer sig från andra tjänster i förskolan. Annars är det fortfarande så att förskollärarna skiljer sig från alla andra lärargrupper i skolan, om man inte skiljer på övrig personal och förskollärare. Den nya lärarutbildningen har uppenbarligen misslyckats med att intressera studenterna för förskollärarutbildningen. Det verkar som om den kommer bort i den nya utbildningen där man läser så mycket gemensamt, oavsett vilken lärarinriktning man har tänkt sig. Jag tycker att det var intressant att statsrådet sade att hon inte utesluter någonting, inte ens tanken att göra en egen ingång i utbildningen för förskollärare. Skulle regeringen hamna i den slutsatsen skulle jag verkligen applådera, för det var ju en av de mycket stora brister i den nya lärarutbildningen som kritiserade, nämligen att man inte behövde ha en inriktning mot vilket slags lärare man ska bli när man börjar studera. Det är en av orsakerna till att just förskollärare har kommit bort. Jag uppfattar naturligtvis inte detta som ett löfte på något sätt, men det var intressant att inte vill utesluta den möjligheten. Då kan jag till och med börja hoppas på att regeringen faktiskt börjar inse att allting inte var så bra med den här lärarutbildningen, som på många andra sätt inte heller har blivit så lyckad. Jag tror inte att det går att på det här sättet satsa åt så helt olika håll som regeringen gör. Har man sagt att den nya pedagogiska förskolan ska ersätta det gamla dagis så måste man också satsa helhjärtat på välutbildad personal. Jag återkommer också till frågan om vad regeringen egentligen vill göra för att komma till rätta med bristen på förskollärare. Det handlar som sagt om lärarutbildningen, men det handlar också om att arbetsgivare måste våga säga att utbildning ska löna sig. Det handlar också om modet att våga säga att olika yrkesgrupper har olika roller i förskolan. Jag uppfattar som sagt var en del öppningar i den här debatten, men jag tycker inte att jag får tydligt besked om hur den här negativa utvecklingen ska brytas. En annan fråga som jag vet att många ute i kommunerna är mycket intresserade av är regeringens löfte om en särskild satsning på personal i förskolan. Det talas om 1 miljard i den så kallade vårbudgeten. drar man tillbaka 3 miljarder av de så kallade Wärnerssonpengarna. De gamla Wärnerssonpengarna var ju inte så lyckade eftersom kommunerna faktiskt inte kunde använda dem specifikt för utbildade lärare. Många har frågat mig jag kan inte svara på det, så jag vill gärna fråga : Det här nya bidraget till förskollärare, kommer det att utformas på ett annat sätt? Kommer det att utformas så att man prioriterar utbildad personal? Jag skulle uppskatta om statsrådet också kunde hinna med att svara på det. Min andra fråga, förutom frågan om bidrag till förskollärarna, är om kan tänka sig en formulering i läroplanen som tydliggör förskollärarnas ansvar. Jag skulle vara tacksam för att få ett svar på den också. 56 Statsrådet (): kompletterar sin interpellation med några frågor, och jag ska försöka svara på dem. Jag är väldigt glad att det finns ett så stort intresse hos för just förskolefrågorna, för jag tror att vi har mycket att göra. Jag tror inte att förskolans kvalitet enbart handlar om andelen förskollärare, men jag tror att det är betydelsefullt. Jag tror att status i förskolan också handlar om att vi utfärdar allmänna råd, att vi börjar med kvalitetsredovisningar för förskolan, att vi talar om jämställdhet i förskolan, att vi talar om nattomsorg, att vi talar om att alla barn ska ha rätt att finnas i förskolans verksamhet, oavsett vad föräldrarna har för daglig sysselsättning och att vi talar om hur viktigt det är att vi öronmärker pengar till förskolans kvalitet och till mer personal. Jag tror att det att sätta förskolan i fokus på många olika sätt är en viktig del för att stärka förskolans kvalitet. Behörighetsfrågan kommer att beröras i skollagen, och det är klart att behörighetsfrågan också påverkar det som ställer frågor om när det gäller vem som sägs upp i vilken ordning och i olika kategorier. Men återigen: Behörighetsfrågan kommer att beröras i skollagen, och innan den är fastslagen har jag inga andra kommentarer till det. Däremot vill jag säga att det finns anledning att fundera över hur lärarutbildningen fungerar för att utexaminera lärare som jobbar i förskolan, men jag är inte beredd att kasta ut barnet med badvattnet och säga att den har misslyckats och att det inte var en bra lärarutbildning. Vi ska inte glömma bort vad bredden kan betyda. Vi ska inte glömma bort att det kan vara väldigt betydelsefullt att förskollärarna kan hävda att de faktiskt har samma utbildning som de som undervisar i förskoleklasser eller de tidiga åren i , att man med just de argumenten sannolikt kan driva fram mer lika, kanske till och med lika, ingångslöner, att det kan påverka behörigheten och att också det påverkar statusen att man får en bredd i sin utbildning som gör att man inte fastnar i en viss skolform, ett visst led eller en viss nivå i utbildningssystemet. Vi talade om en pedagogisk förskola. Jag vill inte säga att vi har en förskola som ägnar sig åt pedagogik till skillnad mot den vi tidigare hade som ägnade sig åt omsorg. Vi har en förskola som ägnar sig åt lärande och omsorg på lekens grund, det vill säga en kombination av dessa två. Man gjorde det även tidigare. Det är klart att läroplanen gör den pedagogiska delen mycket synligare än vad man tidigare gjorde, och när det gäller förskollärarnas pedagogiska ansvar avser jag att återkomma till det i den förskoleproposition som läggs fram . Jag ska säga några korta ord om satsningen på 6 000 fler förskollärare, barnskötare och andra vuxna. Jag vill verkligen betona det, därför att det handlar inte om att en grupp ska anställas. Varje kommun måste naturligtvis se över vilka kategorier som man menar bör anställas och var någonstans i kommunen. När det gäller Wärnerssonpengarna och personalförstärkningar för skolan försvinner inte pengarna. 3 miljarder är nu kommunernas att förfoga över på ett friare sätt. och många andra brukar förespråka i många sammanhang att vi inte ska öronmärka pengar. Däremot återstår 2 miljarder som är riktade. Pengarna till förskolan är riktade . Det sägs i vårpropositionen. I övrigt är inte fördelningssystemet klart. Det kan vara lämpligt i ett sådant här sammanhang att skicka en signal till kommunerna att det inte handlar om ett fullständigt annorlunda system som gör att det slutar med 1 000 fler vuxna i förskolan. Det ska sluta med 6 000 fler vuxna i skolan på ett eller annat sätt. Vi ska naturligtvis lära av de goda och dåliga erfarenheter vi sett när det gäller personalförstärkning i skolan. 57 (): Att jag tar upp så många olika frågor beror på hur vi på många sätt upplever det. Man gör en satsning på att jämställa förskollärarna med övriga lärare. Det ska vara en kvalificerad högskoleutbildning. Regeringen förlänger utbildningen med en termin, med högre studieskulder och så vidare. särskiljer man förskollärarnas utbildning på en rad punkter som jag har räknat upp här från övrig lärarutbildning. De har inte samma respekt för sin kompetens och sin behörighet. Lärarutbildningen har misslyckats när det gäller förskollärarna om antalet som tänker sig att bli förskollärare har halverats bara på ett drygt år. Lärarutbildningen har också problem som vi inte hinner ta upp som till exempel att blivande gymnasielärare får praktisera på dagis, och så vidare. Men det hinner vi inte ta upp . Jag tycker ändå att det är intressant att lite grann öppnar en dörr på glänt för att diskutera förbättringar av lärarutbildningen. Vi har berört ett antal frågor här. Det gäller lärarutbildningen, arbetsgivarens attityd och läroplanen som fortfarande svävar på målet. Några riktig klara svar har jag inte fått genomgående. Men jag har ändå fått uppfattningen att statsrådet kommer att återkomma med någon form av förslag på olika nivåer för att det ska bli fler utbildade förskollärare till våra förskolor. Vad jag saknar är en större tydlighet från regeringen när det gäller lärare över huvud taget. har vi den situationen att av förskollärarna och av de övriga lärarna inte har en utbildning. En sådan kris kräver snabb handling. behöver helt enkelt ett genomtänkt reformpaket för att få lärare till skolan och förskolan. Där har jag inte uppfattat någon riktig handlingskraft i regeringens agerande. Jag vill ändå tacka statsrådet för debatten där vi lyft fram olika problem om lärarrekrytering. Jag tror att debatten kommer att fortsätta på många olika nivåer. 58 Statsrådet (): Jag hoppas att debatten fortsätter på många nivåer. Det gäller inte minst den kommunala nivån där jag menar att många av de verktyg finns som står till kommunpolitikers och arbetsmarknadens parters förfogande. Det är klart att det spelar roll hur lönerna ser ut. Det är klar att det spelar roll hur arbetsmiljön ser ut. Det handlar om arbetssituationen, planeringstiden och status och respekt. Det handlar om hur man utformar sina tjänster och möjligheterna att kombinera en tjänst i skola och förskola. Det är klart att det finns mycket sådant att göra. Men det är upp till arbetsmarknadens parter. Jag vill än en gång säga att vi med skollagen avser att ta tag i flera av de frågor som påtalar här. Det gäller såväl behörighet som det pedagogiska ansvaret och även samordning och samarbete mellan förskola och skola. Om går de första eleverna ut från den nya lärarutbildningen. Då kan vi dra riktigt kraftfulla slutsatser. är ett gott exempel. Man har en särskild förskoleingång, och man har tre sökande per plats. Man kan inte säga att alla har misslyckats. Det är uppenbart att det finns de som lyckas. Men det finns dessvärre många som inte har klarat av det uppdrag som regeringen har givit i såväl proposition som examinationsmål och regleringsbrev. Jag har stora förväntningar på den sammankomst med samtliga lärosäten som äger rum . Jag vill avsluta med att säga att vi har en internationellt väldigt erkänd förskoleverksamhet. Man ser det inte som att enbart hälften har högskoleutbildning och resten saknar adekvat utbildning. Vi har utbildad personal, men man har olika utbildning. Det tycker jag att vi ska värdesätta. Vi ska se till att alla de som jobbar i förskolan med våra barn har bästa möjliga kompetens. Där är både förskollärare och barnskötare viktiga och betydelsefulla. Men vi har naturligtvis inte en förskola med en läroplan utan förskollärare. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2003/04:149 till skatteutskottet Motioner 2003/04:U25 till utrikesutskottet /04:Ub3Ub6 till utbildningsutskottet 12 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2003/04:UU10 betänkanden /04:FiU23 och FiU29 betänkande 2003/04:UU11 betänkande 2003/04:SfU13 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU14 Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2003/04:100 ekonomiska vårproposition 2003/04:Fi22 av m.fl. (m) 2003/04:Fi23 av m.fl. (fp) 2003/04:Fi24 av m.fl. (kd) 2003/04:Fi25 av m.fl. (c) 2003/04:Fi26 av () 2003/04:Fi27 av m.fl. (kd) 2003/04:Fi28 av m.fl. (m) 2003/04:Fi29 av m.fl. (c) betänkande 2003/04:KU18 Ändringar i sametingslagen, m.m. betänkanden /04:NU11 Vissa elmarknadsfrågor 2003/04:NU12 Vissa utrikeshandelspolitiska frågor 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:1150 av ()till utrikesminister och 2003/04:1151 av ()till statsrådet praxis om Kosovominoriteter Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.