prot · GS0937 · 2004-11-25 00:00:00 — Min erfarenhet är att sällan eller aldrig vägrar bistånd till hyror och hyresskulder i de fall en familj haft otillräckliga inkomster. Det är andra problem som ställer till med vräkningarna. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med problemet med hemlöshet bland barn? 50 Statsrådet (): Jag tycker i likhet med att det är otillfredsställande att det kan vräkas så mycket som 1 000 barnfamiljer, och kanske upp mot 2 000 barn. Precis som säger ska det aldrig behöva gå så långt. Det ska finnas ett system ett samarbete mellan hyresvärdarna och som gör att man kan ingripa tidigare och se till att undvika och förebygga den situationen. Man kan ju själv tänka sig in i situationen att ett barn blir vräkt från sitt hem. Barnet tappar sin fasta punkt, får magasinera sina leksaker, kan inte ta hem kamrater, skäms när man i skolan får frågor om var man bor. Det är ett oerhört trauma man som barn blir utsatt för när man vräks. När jag fick de här uppgifterna tillsatte regeringen en särskild utredare som skulle se över vad det är som brister i samarbetet mellan socialtjänst och hyresvärd och i systemet. Vad kan vi göra åt det? När det betänkandet är klart är jag beredd att gå in med lagändringar och andra åtgärder för att se till att systemet stramas upp. 51 (): Tack för svaret. Det gläder mig att statsrådet och jag ser med samma allvar på den här frågan. ska det till en utredning igen. Det innebär att det tar väldigt innan man sätter ned foten. Som jag ser det saknar verktyg att hjälpa familjer som har tillräckliga inkomster eller redan har fått socialbidrag till hyran. Man skulle kanske ur ett barnperspektiv kunna kränka den vuxnes integritet lite och ha befogenheter att ta hand om ekonomin över . Jag skulle vilja höra hur statsrådet ser på en sådan lösning. 52 Statsrådet (): Det är en sådan punkt som jag skulle vilja se mer utredd. Det är en sådan del i politiken som jag gärna skulle vilja utveckla mer. Det är faktiskt just en av de frågor som vi har bett att få mer belyst för att se om vi kan göra något. Jag tror att vi också måste bli bättre på att se på hemlöshetsproblemet i övrigt och se hur stor omfattning vi har på hemlöshet. Vi vet till exempel inte exakt hur många som är hemlösa, hur många som är uteliggare, hur många som är barn, hur många som är män, hur många som är kvinnor. Jag har därför bett att skapa ett system så att vi år för år kan följa hur problemet utvecklas. Det är inte värdigt en välfärdsstat att människor tvingas bo i portuppgångar eller att vi vräker barnfamiljer. Det är något som vi absolut måste komma till rätta med. Detta är två pusselbitar. 53 (): Jag har en fråga till den, kanske inte , allmänkunnige . Svensk vapenexport har ju ofta kantats av hyckleri. Vi har haft förbud mot vapenexport till länder i krig. fördubblades vapenexporten till följd av att vi sålde just till länder som gick in i ett folkrättsvidrigt krig mot . Vi har förbud mot vapenexport till diktaturer. Ändå har vi sålt vapen till diktaturer som bryter mot de mänskliga rättigheterna. Vi ger bistånd med ena handen och vapen med den andra. Människor som borde ha rest sig från sin fattigdom får i stället se hur deras länder köper svenska vapensystem. De som har varit med längre än jag kan peka på många och större skandaler inom vapenområdet. inträffade ytterligare en. Trots att varit pådrivande för att få en konvention som förbjuder spridandet och framtagandet och forskandet kring personminor visar det sig att har forskat om minor och utvecklat den forskningen tillsammans med . Jag vill därför fråga finansministern vilket förtroende han tror att kan få i internationella relationer när man å ena sidan driver på för sådana här konventioner och å andra sidan kommer på sig med att ha brutit mot dem. 54 Finansminister (): Det är riktigt som säger: har varit väldigt pådrivande för att få fram denna väldigt viktiga konvention. Bruket av landminor utgör i mångt och mycket ett brott mot mänskligheten. Vi kan se det i de krigshärdar som finns runtom i världen. Är det så att en svensk myndighet bidrar, om än indirekt, till att forskning sker rörande minor är det självklart väldigt allvarligt. Jag råkar veta att försvarsministern är djupt engagerad i den här frågan, och jag utgår från att hon kommer att vidta de åtgärder som är lämpliga. Självfallet ska inte strida mot den konvention som vi själva har varit med om att driva fram. 55 (): Det känns tryggt. Clintonadministrationen, den tidigare amerikanska regeringen, hade sagt att alla minor som tillverkade skulle vara borta till 2008. Detta har Bush ändrat på. Då ska minsann inte understödja det genom att samarbeta med minprogram. Det känns skönt att ministern klargör att han och försvarsministern är engagerade för att se till att sådan här forskning inte ska ske och att ska följas. Kommer det att synas också på andra vapenexportområden att det vi säger är det som gäller, alltså att vi inte exporterar vapen till diktaturer eller till exempelvis de länder som är i krig i ? 56 Finansminister (): har ett mycket rigoröst system för prövning av vapenexport. Det är en särskild myndighet som gör denna prövning. har antagit lagar och regler som ställer upp mycket tydliga restriktioner för när vapenexport får ske. Det hindrar emellertid inte att denna fråga måste belysas och prövas så att det inte sker några brott mot de lagar, regler och restriktioner som själv har satt upp. Frågan om landminor är av oerhört stor betydelse. Den kommer försvarsministern att följa mycket intensivt. Svensk gruv- och mineralnäring 57 (): har jag haft möjlighet att besöka Swemins höstmöte. Det är en förening som förenar gruvor och mineral- och metallproducenter i . Återigen fick man veta vilken ledande nation är inom gruv- och mineralhanteringen. Sedan kan jag som stolt norrlänning ibland bli bekymrad när vi för att motivera att vi ska få olika former av stöd från EU:s regionala fonder beskriver oss som tillhörande en permanent handikappad geografisk region. Det tycker inte jag. Mot bakgrund av roll som ledande gruv- och mineralnation skulle jag vilja fråga statsrådet : På vilket sätt driver frågor inom gruv- och mineralområdet på den europeiska nivån? 58 Statsrådet (): Det gör vi på flera sätt. Det är precis som säger: Vi är ledande inom EU när det gäller att vara en gruvnation, och vi har anledning att tro att vi ska behålla den ledningen. De prognoser som Bergsmannen och Bergsstaten ger oss är oerhört positiva när det handlar om möjligheten att utvinna nya mineraler. Inom EU driver vi först och främst arbetet med strukturfonderna och de frågor som är kopplade till företagsstöd och statsstöd i den del som berör denna för oss jätteviktiga näring. Det andra perspektiv vi har är näringspolitiken i vid mening och de handelshinder som finns mellan länder och som försvårar våra möjligheter att exportera våra mineraler till resten av världen. Det gäller alltså såväl statsstödsreglerna och principerna som villkoren för att utvinna mineralerna och kunna utveckla gruvnäringen som självklart också möjligheterna att sedan sälja det vi utvinner till andra kontinenter. På båda de arenorna är samarbetet inom EU angeläget för oss. 59 (): Sedan har vi ju ett kunnande och en kompetens som också i sig är någonting värt att sälja. Statsrådet har ju också ansvar för den regionala utvecklingspolitiken. I det sammanhanget kan jag säga att det är tur att gruvor och mineraler är ganska svåra att flytta, för annars skulle vi kanske ha flyttat även det. Förekomsten av naturtillgången malm och ger också en möjlighet att utveckla verksamheter inom kunskaps- och tjänstesektorn och inom tillverkningsindustrin. Min följdfråga blir därför på vilket sätt ministern arbetar med att naturtillgången malm och bättre kan nyttjas för att skapa en positiv regional utveckling. 60 Statsrådet (): Det gör jag först och främst genom att underlätta för seriösa aktörer i att kunna starta gruvdrift. I den proposition om gruv- och minerallagen som vi gått till med har vi understrukit detta väldigt noga: ser vi många mindre aktörer som haft svårt att bli tagna på allvar och kunna starta sin verksamhet. Det är vi angelägna om att våra myndigheter hjälper till att underlätta. Om det är seriösa företag spelar det ingen roll om de är små eller stora. De ska ha samma förutsättningar att utveckla detta. Sedan har rätt: Gruvnäringen är svår att flytta. Den är till och med så svår att flytta att det är lättare att flytta en hel kommun. Den verkligheten står vi också inför i en av de gruvor som ska fortsätta att utvinna . 61 (): Jag har en fråga till statsrådet . Vi har i en av hårdaste lagstiftningar när det gäller kvinnlig könsstympning. antogs den lag som gäller och som också reglerar att det faktiskt är olagligt att ta med sig barnen utanför och utföra könsstympning. Trots detta har vi inte haft ett enda fall som lett till åtal. kom en nationell handlingsplan som riktar sig till många av de grupper som jobbar runtom och som möter de här människorna. Det jag skulle vilja fråga är om det någonstans i detta arbete också finns en tanke på att jobba med en informationskampanj mot de riskgrupper som finns där vi vet att barnen löper stor risk att bli utsatta för det här övergreppet. 62 Statsrådet (): Det tar upp är en del av det patriarkala våld som vi ser i världen och som vi också ser i . Vi arbetar med dessa frågor inte minst med svenska män och svenska kvinnor, men också med invandrade kvinnor och invandrade män. Det är självklart att man i ska följa svensk lag. Jag tror inte att det finns någon tanke eller idé om att dra bort detta från rättsväsendet. Jag vill naturligtvis göra allt jag kan när detta yttersta uttryck för en manlig överordning kommer till stånd för att det också kommer till en domstol. Det är för mig självklart. 63 (): Att detta är lite extra aktuellt just nu beror på att man har kunnat gömma sig bakom att det förut inte var förbjudet att ta med sig barnen utomlands och utföra övergreppen. Det är i alla fall slutsats när det gäller varför man inte kunnat leda några fall till åtal. Det man nu känner är att de barn som växer upp med denna hårdaste lagstiftning på området helst inte ska behöva hamna i den situationen att övergreppet redan är begånget innan vi sätter åt dem som begått övergreppet. I går man in och gör gynundersökningar i riskgrupper. Det vet jag inte om vi är mogna för här i . Att däremot vända sig direkt till de här grupperna med riktad information tror jag skulle vara ett otroligt viktigt instrument för att garantera det uppväxande släktet att inte behöva leva med ett livslångt handikapp. 64 Statsrådet (): Jag tycker att det är bra att tar upp den här frågan. Den påminner mig lite om det som har famlat i när det gäller så kallat hedersrelaterat våld, där vi inte vill peka ut en grupp men där vi inte kan vara tysta. Jag tror att det är bra att vi för en debatt, får opinionsbildning och ser till att våra lagar följs. Jag ska själv vara värd för en konferens om så kallat hedersrelaterat våld då vi bjuder in människor som är aktiva från stora delar av världen. Jag tycker att vi ska arbeta på samma sätt med den fråga som du tar upp. 65 AXEL DARVIK (fp): har 3 000 industrijobb lämnat . får man intrycket att regeringen inte bryr sig så mycket om att dessa jobb försvinner, att vi inte behöver några industrijobb framöver utan att vi bara ska ta hand om utveckling i . Den som är lite insatt i frågan ser dock att produktion och utveckling till stor del hör ihop. Ska man kunna ha högkvalificerade jobb behöver man också ha industrijobb i produktionen. Jag undrar om skolministern är beredd att ompröva en del av den tidigare skolpolitiken där alla elever på gymnasiet ska ha som mål att bli akademiker och i stället utveckla yrkesutbildningarna, höja deras status och verkligen ge dem målsättningen att jobb efter gymnasiet ska vara målet. 66 Statsrådet (): Regeringens inställning är att alla våra ungdomar ska få en god grund att stå på när de går ut i arbetslivet. I denna ingår att man har en god kunskapsbas. Det yrkesliv vi har men också det framtida yrkeslivet ställer höga krav, vilket arbete det än må vara. Regeringens inställning har varit att se till att alla ungdomar också får en fullgod gymnasial utbildning så att de kan göra sina val själva och inte hamnar utanför arbetsmarknaden därför att de inte har en god grund att stå på. Jag är medveten om att är för en annan linje som handlar om att vissa elever inte behöver vissa kunskaper. Den linjen stöder inte regeringen. Det handlar inte om att alla ska bli akademiker utan det handlar om att alla ska kunna få en god kunskapsbas att stå på , oavsett vilken framtid de väljer för sig själva. 67 AXEL DARVIK (fp): Skolministern säger att alla ska ha en grund att stå på. Vi ser att en fjärdedel av alla elever på gymnasieskolan inte klarar av skolan. Man får icke godkänt och man hoppar av. Detta tycker inte jag är en grund att stå på. Jag ser stora problem med den utslagningsskola som vi har . Jag skulle vilja ha en skola där man också kan erbjuda yrkesutbildningar som verkligen sätter målet att man ska ha jobb efteråt, att man uppvärderar de här utbildningarna, att man har mål som är relevanta för utbildningen och där kärnämneskurserna tydligt är kopplade till yrkesutbildningen och att det är det som ska styra. Man kan ha olika typer av examina. Man kan ha en studentexamen, och man kan ha en yrkesexamen. Jag hoppas att skolministern är beredd att tänka om här. Detta är oerhört viktigt. Industrin lämnar landet, och vi behöver ungdomar med kvalificerad utbildning. 68 Statsrådet (): Regeringen har fattat beslut om att satsa på ett pilotprojekt som handlar om att utveckla just yrkesutbildningarna. Det är ett pilotprojekt som i det här läget involverar och . Det är regeringens mening att försöka fortsätta att göra satsningar för att öka kvaliteten på de yrkesutbildningar vi har i vårt land, så att man får en fullgod gymnasial utbildning med en god yrkeskunskap när man lämnar gymnasiet. Det är en del i den satsning vi gjort på ett pilotprojekt i och . Mäns våld mot kvinnor 69 (): Jag har en fråga till jämställdhetsminister . är det internationella dagen mot kvinnovåld, och vi har bland annat mötts av nyheten att Amnesty har kommit med en rapport som säger att det görs alltför lite åt mäns våld mot kvinnor. Min fråga till är: Vad tänker jämställdhetsministern göra för att bekämpa mäns våld mot kvinnor? 70 Statsrådet (): Jag tänker göra allt jag kan. Mäns våld mot kvinnor är det yttersta uttrycket för mäns överordning. Men den överordningen hänger samman med alla andra överordningar också. Den hänger samman med föräldraskapet. Den hänger samman med förskolan. Den hänger samman med skolan. Den hänger snart sagt samman med alla de platser där vi möts som män och kvinnor. När man sedan kommer till detta yttersta uttryck av mäns våld, som kan ta sig uttryck i misshandel men också i prostitution som jag ser som ett yttersta uttryck för mäns våld mot kvinnor har vi också andra ministrar och statsråd på plats. Jag är också beredd och vill föra en diskussion med till exempel folkhälsominister om hur kommunerna tar sitt ansvar för de kvinnor som har kommit i den situationen att de har blivit misshandlade av män. 71 (): Det är som ministern säger, det här är en fråga som berör väldigt många områden i samhället. Här i berörs flera utskott i kampen mot mäns våld mot kvinnor. Det är till exempel socialutskottet, eftersom det är en social fråga, justitieutskottet, lagstiftningsfrågorna. Det är skatteutskottet, hemliga adresser. Det är lagutskottet som har familjerätten. Det är till och med mitt eget utskott, finansutskottet, eftersom det är en kostnad för samhället. Vi får väl i fundera på hur vi ska kunna samarbeta för att nå någonstans i kampen i den här viktiga frågan. Men jag skulle ändå vilja vet lite mer på vilket sätt ministern tänker arbeta i regeringen eftersom frågan hanteras av fler departement. Jag undrar på vilket sätt ministern tänker driva en mainstream-linje i det här svåra men viktiga arbetet. 72 Statsrådet (): Det är nya begrepp inom detta område. Man talade om mainstreaming , nu är det jämställdhetsintegrering. Det tycker jag är ett väldigt bra begrepp. Det innebär att jag är samordningsminister, men varje minister har sitt eget sakområde. Jag skulle kunna tänka mig att ta varenda debatt om jämställdhet, men jag skulle vilja uppmana att också ställa frågor till , och de andra ministrarna, för de har ett huvudansvar på sitt sakområde när det gäller jämställdhet. Därför att jämställdhet griper in i varje politikområde. Har vi några fickor där vi inte tar itu med det har vi inte jämställdhet. 73 (): ställde just en fråga till finansminister om alkoholskatten. Jag tänker ställa min fråga på samma tema, men mer om alkoholpolitiken och vänder mig därför till . Vi ser allihop hur Systembolaget faller sönder. Försäljningssiffrorna rasar och personal sägs upp. Alkoholen köps utomlands, den bränns eller köps svart i andra affärer. är inte kända för att vara de största monopolkramarna, men vi är mycket oroliga när vi ser hur Systembolaget faller sönder helt okontrollerat. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad tänker göra för att rädda det svenska Systembolaget, eller är det så att Systembolaget har spelat ut sin roll i den svenska alkholpolitiken? 74 Statsrådet (): Jag kan inte låta bli att säga, när jag hör oroa sig över Systembolaget, att det väl är krokodiltårar man gråter. har ju faktiskt drivit på för att ta bort monopolet. Ni är ju emot att man ska ha ett distributionsmonopol, medan vi från socialdemokratins sida har sagt att detta är ett av våra viktigaste instrument för att kunna hålla på åldersgränserna, för att kunna förebygga att alkohol blir mer lättillgängligt för unga. Den linjen kommer vi att hålla på. Det vet jag också har ett mycket brett stöd i . Vad ska vi då göra? Jag tror att vi måste gå fram på många olika fronter. Det handlar om att förebygga mer. Vi har gått ut med ganska mycket pengar, , till förebyggande insatser, riktade till ungdomar i riskzonen förstås men också informationsinsatser när det gäller alkoholens skadeverkningar. Närmare 300 lokala alkohol- och drogförebyggare är anställda för statliga pengar och jobbar ute i kommunerna med förebyggande insatser. Det tror jag är ett sätt att möta den utveckling som pågår inom alkoholområdet. 75 (): Om statsrådet uppmärksammade det, sade jag att avvecklas Systembolaget helt okontrollerat. Det är i dagens socialdemokratiska samhälle som man bränner alkohol, köper någon annanstans och där försäljningssiffrorna går ned. Det är inte på grund av moderat alkoholpolitik. förvärras situationen dag för dag. Vad gäller Systembolaget talar regeringen och med dubbla tungor. Svenska statens Vin & Sprit köpte De Danske . I det köpet ingick en detaljhandelskedja, , där man säljer sprit och vin i detaljhandelsaffärer i , och man gör det med annonser som talar om rabatterat pris om man säljer mycket. Jag tycker att regeringen har en dubbelmoral, vad anser ? 76 Statsrådet (): Varje land måste bestämma över sin egen alkoholpolitik. Om danskarna inte vill ha ett distributionsmonopol kan inte svenskarna tvinga på dem det. Det måste vara upp till varje land att bestämma. Men i , i och i har vi kommit fram till att distributionsmonpolet är ett väldigt effektivt medel för att se till att hålla på åldersgränserna, det vill säga att se till att alkohol inte blir så lättillgängligt för ungdomar som det annars skulle ha varit. Jag vet också att har drivit på för att i det närmaste ställa ut öl och vin i pressbyråkiosker, , Domus och så vidare. Den politiken tror jag skulle leda till en kraftig ökning av de alkoholrelaterade skadorna. Vi vet redan när det gäller folkölsförsäljningen som sker från livsmedelsbutikerna att det är en väldigt dålig kontroll. Jag tar gärna en diskussion med om detaljhandelsmonopolet, men jag vet att i den här kammaren är stödet för distributionsmonopolet för Systembolaget oerhört starkt. står ensamma på sin kant. 77 (): Det är inte precis någon hemlighet att många svenska skolor har väldigt stora ordningsproblem. Det gjordes ganska en internationell jämförelse. Där kom på näst sista plats bland 32 länder när det gäller oro och oordning i klassrummet. Det är en av anledningarna till att inte alla elever lyckas så bra som de skulle kunna lyckas i skolan om det var bättre på det här området. Min enkla fråga till vår nya skolminister är: Kommer du att ägna mer uppmärksamhet åt den här frågan, ordningsproblemen i den svenska skolan, än dina företrädare har gjort? 78 Statsrådet (): hänvisar till internationella jämförelser. Även jag har läst de internationella jämförelserna. Det paradoxala med de internationella jämförelserna är att det framkommer att ju mer så kallad oro i klassrummet det finns desto bättre resultat har man enligt de här jämförelserna. Jag tror att man ska vara försiktig med att hänvisa till dessa jämförelser. Tvärtom, i de länder där man uppger att just ordningen är väldigt bra har man sämre resultat än i andra länder. Jag menar inte att det i sig skulle betyda särskilt mycket. Jag menar bara att man ska vara försiktig med statistik. För mig och regeringen, när vi nu gör en översyn av den nya skollagen, är studiero i klassrummet och i skolan en av de viktigaste punkterna och en punkt som jag naturligtvis kommer att titta extra på. Jag vet, fru talman, att det är de barn som har svagast förutsättningar att klara utbildningen som far mest illa när vi inte har studiero i klassrummet. Det är en mycket viktig fråga för den socialdemokratiska regeringen. 79 (): Tack för det svaret. Faktum kvarstår även om vi bortser från jämförelserna jag gör gärna det att alltför många elever inte klarar sig som de borde i den svenska skolan. Många med mig gör bedömningen att det skulle vara bättre ställt med den saken om man hade mer studiero och om man också kunde komma till rätta med andra ordningsproblem. Jag ska ställa en konkret fråga. Jag vet flera skolor men framför allt en som hade gjort många insatser för att komma till rätta med det utbredda skolket. När ingenting hjälpte föreslog man att man skulle få sätta upp skolket på betyget, hur många timmar elever hade varit frånvarande olovligt. Då fick man genast påbackning från skolmyndigheterna och även från Socialdemokraterna. Tänker fullfölja den linjen, eller tänker han låta skolor som vill komma till rätta med olika ordningsproblem få ta till åtgärder av den här typen när ingenting annat hjälper? 80 Statsrådet (): Vi tittar väldigt brett på den här frågan. Det är viktigt att få studiero i klassrummet så att man också på lite ser till att alla elever får en god kunskapsbas att stå på. När det gäller frågan om att sätta upp skolket eller inte är min inställning att det är en fråga som är värd att titta på. Men det är naivt att tro, fru talman, att detta skulle lösa alla problem som kan tänkas. Det här är en fråga bland många andra som vi följer och tittar på inför moderniseringen av den nya skollagen. 81 BO (): Jag skulle vilja ställa en fråga till finansministern. Den rör hur vi ska hantera socialförsäkringarna politiskt . fick jag i denna kammare ett positivt men något överraskande svar från statsministern att det skulle tillsättas en parlamentarisk arbetsgrupp liknande den gamla pensionsarbetsgruppen för att se om man kunde göra en reform. Det tar väldigt för den här regeringen. Den närmaste tidpunkt man kan tänka sig att den här arbetsgruppen kan börja är väl . har fem partier i socialförsäkringsutskottet, representerande en majoritet i den här kammaren, sagt att man vill att den här arbetsgruppen tillsätts . LO:s ordförande har för någon vecka sedan uttalat att hon vill att regeringen ska försöka göra upp med den borgerliga alliansen i stora frågor. Hon säger: Pensionsreformen är ett bra exempel på en bred politisk lösning. Vi har för få sådana blocköverskridande avtal i svensk politik.