prot · GR09121 · 2004-05-25 00:00:00 — Här är det viktigt att komma ihåg att vad vi talar om är inte att den här lagstiftningen ska ta över all annan lagstiftning på det offentligrättsliga området, utan vi från har klart och tydligt deklarerat att produktsäkerhetslagen är en ramlag som sedan kompletteras med speciallagar på ett stort antal områden livsmedelslagen, fordonslagen, ellagen, uppräkningen kan göras lång. Och det finns ingen anledning att ta för givet att man inte kan göra motsvarande samordning mellan produktsäkerhetslagen och den lagstiftning som finns när det gäller offentlig tjänsteproduktion. Vi är överens om att tjänsteproduktion ska omfattas av lagen när det gäller privat regi. Och om en viss typ av tjänst ska omfattas av produktsäkerhetslagen, om en viss typ är så beskaffad att produktsäkerhetslagen är tillämplig, då borde väl huvudmannaskapet inte vara det som styr vilken lag som ska gälla? 109 () replik: Om hade fortsatt att läsa ur propositionen hade han också kunnat läsa upp att i de fall som varan tillhandahålls av en offentlig aktör, till exempel ett statligt eller ett kommunalt bolag, gäller naturligtvis också produktsäkerhetslagen. Om han hade läst längre fram i propositionen hade han också kunnat referera att man har haft en utredning som har tittat på om man ska låta produktsäkerhetslagen omfatta även offentliga tjänster. I den utredningen har man kommit fram till att gränsdragningen mellan vad som kan anses vara så att säga en konsumenträttsligt tillhandahållen tjänst och vad som är en offentligrättsligt tillhandahållen tjänst sannolikt inte går att reda ut i det sammanhanget som den offentliga myndigheten eller det offentliga organet tillhandahåller tjänsten. Därför blir det helt omöjligt att reglera det i två lagstiftningar där man så att säga i samma stund som man är i kontakt med myndighetspersonen kanske får både myndighetsutövning och service . Då vill att man ska klaga över det på två olika ställen. Om jag är missnöjd med myndighetsutövningen ska jag använda mig av den offentligrättsliga lagstiftningen. Om jag i samma stund är missnöjd med det som i värld är tjänsteproduktion ska jag klaga i en annan ordning. För oss känns detta inte särskilt effektivt eller särskilt vettigt, utan vi tycker att man ska klaga och ha rätt att kräva sin rätt på ett och samma ställe. 110 () replik: talade i inledningen av sitt anförande om varor som tillhandahålls. Men är det ju så att gällande produktsäkerhetslag omfattar varor också i offentlig verksamhet. Det råder det ingen tveksamhet om. Här handlar det enbart om tjänster. Jag ber att i så fall lite noggrannare läsa innantill till exempel i den motion som lämnat in och där vi klart och tydligt reder ut skillnaden mellan myndighetsutövning och annat, sådant som tillhandahålls inom offentlig verksamhet. Naturligtvis finns det också vissa typer av tjänster för vilka det inte är meningsfullt att tillämpa produktsäkerhetslagen. Det står klart och tydligt i den gemensamma fyrpartireservationen att produktsäkerhetslagen ska utvidgas till att omfatta tjänster. Där produktsäkerhetslagen har en relevant tillämpning ska den gälla oavsett om tjänsten tillhandahålls i offentlig regi eller om den tillhandahålls i privat regi. har tagit exemplet med varmkorv. I och för sig är det nog ett väldigt dåligt exempel i och med att livsmedelslagen sannolikt tar över allt som kan tänkas bli tillämpat enligt produktsäkerhetslagen. Men låt oss ta exemplet med varmkorven. Om varmkorven är härsken hos den korvgubbe ute på stan där vi köper den ska en typ av lagstiftning gälla. Men om varmkorven i skolköket är härsken ska tydligen en annan lagstiftning gälla. För oss som står bakom reservationen är detta inte rimligt ur den enskildes perspektiv. 111 () replik: Jag tror att det här blir klart och tydligt för var och en som tar del av debatten och som, som själv sade, läser protokollet efteråt. För är tydligen skolbespisningen som vilken korvmoj som helst och ska därför också betraktas som en sådan enligt lagstiftningen. Vi är av en annan uppfattning. De tjänster som tillhandahålls till exempel inom skolan, inklusive skolmåltiderna, är inte något som du går ut och köper som vilken varmkorv som helst, utan det är något helt annat i ett större system där du som medborgare röstar på politiska partier, väljer företrädare som står för en politisk uppfattning och betalar för den service som du erbjuds och får inom offentlig sektor med de skatter som du genom att delta i allmänna val själv har varit med om att ålägga dig genom beslut i till exempel fullmäktige eller riksdag. Vi har en annan syn på detta. Det är väl inte så konstigt att vi då hamnar i helt olika slutsatser. Jag tycker att det inte alls är konstigt, utan det är väl bland annat det som politik handlar om. 112 () replik: Det är klart att också jag måste ta till orda efter den omtanke som visat i den här debatten. Även om våra båda partier är folkrörelsepartier har vi väldigt olika synsätt. Ni har ett ovanifrånperspektiv, och vi har ett underifrånperspektiv. sade här att Socialdemokraterna är de som mest är för den offentliga sektorn. Ja, just för är Socialdemokraterna. Ni är så mycket för den offentliga sektorn att ni upplever det som ett hot om vi ifrågasätter hur systemet är detta för att också ge de medborgare som nyttjar denna offentliga sektor större makt. Vad det handlar om är just att också ge medborgarna ökad makt, även vad gäller de tjänster som man får inom den offentliga sektorn. Jag upplever att det finns en benägenhet att låta medborgaren komma i andra hand; man försvarar systemet. har också talat väldigt mycket om sockenstämmor. Återigen: Ja, är naturligtvis väldigt angeläget om att besluten i möjligaste mån ska tas så nära människorna som möjligt. Det försvarar vi verkligen. Men när vi återkommer till det här med att vi saknar tjänsterna i produktsäkerhetslagen vill jag understryka att det handlar om en utredning. Vi vill belysa vad det finns för skillnader och om vi kan göra saker bättre jämfört med hur det är . Uppenbarligen finns det problem. Många människor är inte nöjda med den granskning och tillsyn som finns. Detta är ett faktum. Hur vill du förklara det? Ska människor fortsatt vara hänvisade till en organisation som de känner inte fungerar? 113 () replik: Det finns anledning att som representant för ett folkrörelseparti bli ganska besviken och bedrövad när man får höra att det andra stora folkrörelsepartiet i menar att medborgarens makt stärks genom att göra medborgaren till kund. Jag begriper faktiskt inte vad menar med det. Är det så att menar att medborgarskapet att den möjligheten för en röstberättigad invånare i har blivit så urholkat och meningslöst att man blir starkare om vi, de valda, gör om medborgarna till kunder? För mig låter detta helt otroligt. 114 () replik: Jag tycker inte att benämningen är det mest väsentliga, utan det handlar om innehållet, om vad människorna får. Om vi kallar människorna för medborgare, kunder eller patienter är en sak. Men det är innehållet i tjänsten som vi nu diskuterar. Vilken tjänst får du? Vad är det för kvalitet på den? Om man känner att bemötandet inte är bra måste vi erkänna att det hela inte är tillfyllest i dagens organisation. Det finns människor som inte känner att de blir tagna på allvar och som har svårt att hävda sin rätt. Så länge det finns ett missnöje har vi politiskt valda en skyldighet att göra vårt yttersta, att reagera och agera. Kan vi göra någonting bättre tycker jag att vi måste undersöka det. Vi har inte lagt fram något förslag om hur det ska se ut därför att vi först vill undersöka hur vi kan göra det hela bättre för att brukarna eller om du vill benämna dem kunderna eller medborgarna ska känna en större trygghet med de tjänster som nyttjas inom den offentliga sektorn. Vi ska också komma ihåg att det är en väldigt stor andel av medborgarnas inkomster som läggs på olika slag av tjänster. Då ska det också finnas förfinade metoder så att människor känner att de kan få rätt om någonting inte är bra. Även om det är mycket som fungerar väldigt bra, vilket jag sade tidigare i mitt anförande, finns det ett stigande, ett accelererande, antal människor som är missnöjda med tjänsterna. Det är deras ställning som vi vill stärka genom att undersöka om vi kan komplettera eller göra på ett annat sätt än som sker. 115 () replik: börjar det likna något! Om vi kan vara överens om att vi behöver förbättra den service och de tjänster som tillhandahålls inom offentlig sektor har jag ingen annan uppfattning. En av de första sakerna som jag sade i mitt anförande var just att den offentliga sektorn har all anledning att bättra sig. Det finns nämligen för många exempel på att man inte får det man har rätt till, på att man blir illa bemött och på att det inte fungerar. Så ska det naturligtvis inte vara. I mitt anförande bjöd jag in till en diskussion. Låt oss gemensamt ta en diskussion om vilka av de offentligrättsliga lagstiftningarna vi behöver se över, vilka vi behöver skärpa, för att stärka föräldrars och elevers rätt i skolan, vårdtagarnas rätt inom sjukvården eller de äldres rätt inom . Jag har ingenting emot det, tvärtom! Jag har också ett kommunalpolitiskt engagemang i kommun, söder om . Där är jag ordförande i en fullmäktigeberedning som bland annat tar fram kvalitetsgarantier för alla kommunala verksamheter för att i en skriftlig utfästelse säga: Det här ska du ha rätt att få. Om du inte får det ska du kompenseras på det och det viset. Vi ska också ta fram ett system för en systematisk klagomålshantering. Med detta vill jag säga att jag inte har någon annan uppfattning än om att det behövs en bättring även inom den offentliga sektorn. Men det ska inte ske genom till exempel produktsäkerhetslagen. Jag har gång på gång talat om varför: Det är skillnad mellan hemtjänst och korvkiosk. 116 (): Jag får väl inleda även det här anförandet med att tala om det som mina socialdemokratiska kamrater har glömt att tala om . Det här är också en samarbetsproposition, där står bakom förslaget. Som hastigast informerade jag mig om att det EG-direktiv som föreslås implementeras i propositionen bara gäller varor. Det som tar upp tjänster är någonting som vi har lyft in och använder oss av bara här i . Jag yrkar givetvis avslag på de reservationer som finns, men jag har förstått, som en av de sista talarna i den här debatten, att det finns en majoritet i kammaren för det förslag som lyfts fram i reservation nr 1 och som går ut på att produktsäkerhetslagen också ska inkludera offentligt styrda tjänster. Jag får instämma i de argument som har lyft fram och som jag också tidigare lyft fram när vi debatterat konsumenttjänstlagen och de andra konsumentlagar som vi har. De borgerliga partierna har där lyft upp samma krav på att offentlig verksamhet ska lyftas in i konsumentskyddslagarna. Det tycker inte vi från är ett bra förslag. kan jag inte låta bli att instämma i den kritik som riktas mot att människor i inte får sina rättigheter tillgodosedda och framför allt att vi har ett system som är lite trögt. Jag tycker att det finns problem i den klagomålshantering som sköts av en fristående ombudsman, , av länsstyrelserna och kommunerna, som i för sig har en väldigt skiftande klagomålshantering. Det finns kommuner som över huvud taget inte tar hand om klagomålen. Länsstyrelserna, som har tillsynsansvar, skickar tillbaka vissa klagomål till kommunerna och hoppas att kommunerna ska hantera dem, medan kommunerna i vissa fall inte alls åtar sig att ta hand om dem. Det finns ingen reglering för kommunernas klagomålshantering. har utarbetat allmänna råd. Förhoppningsvis kommer de allmänna råden, nu när man har gjort en utvärdering av hur det har fungerat och man har sett att det inte har fungerat så väldigt bra, att bli tvingande. Men det kommer att beslutas av i särskild ordning och debatteras av ett helt annat utskott, nämligen socialutskottet. Det som har gjorts i debatten och som jag kan ha sympatier för är att de borgerliga partierna säger sig värna alla människor som får dåliga korvar, eller vad det nu kan vara, inom den offentliga tjänsten. Det är så klart inte bra med sådana tjänster. Frågan är bara: Hur ska det hela gå till? Jag har inte hört en enda av de borgerliga ledamöterna ge ett exempel eller ett förslag, och jag har inte heller hittat något annat land i som har en konsumentlagstiftning som även inkluderar offentliga tjänster. Men det kanske de borgerliga ledamöterna känner till bättre. Man ger i sin reservation regeringen ett öppet mandat att i tillämpliga delar försöka väva in den lagstiftning och de tillsyns- och skyddsmekanismer som finns i all annan lagstiftning som vi har, som skollagen som har tagits upp tidigare, patientskadelagen som vi har inom vårt beredningsområde i lagutskottet, och så vidare. Jag har inte fått någon riktigt klar bild över hur det i praktiken skulle fungera. Det enda jag vet är att vi från sida inte har kunnat se någon sådan argumentering att vi har funnit någon skälighet i att faktiskt helt och hållet lyfta in i lagen det offentliga och det som styrs genom olika demokratiskt fattade beslut ute i landstingen, i de olika nämnder som finns i kommunerna och de särskilda tillsynsmyndigheter som har att inspektera och se hur skollagen och andra lagar efterföljs. Jag tycker att ert förslag är väldigt otydligt. Vill ni ge det förslaget till regeringen får jag önska er lycka till. Om jag hade fått ett sådant förslag skulle jag inte ha begripit hur jag skulle utreda det. Men jag sitter å andra sidan inte i regeringen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på alla reservationer. 117 () replik: Jag tycker att det på något sätt var intressant att inte kan förstå hur det ska gå till. Hur är det med den produktsäkerhetslag som gäller för de tjänster som erbjuds i privat regi? Där vet vi att det fungerar. Problemet är att vi inte har något effektivt instrument med de speciallagstiftningar som gäller för de tjänster som erbjuds i offentlig regi. Det är där det inte fungerar . Vad är det vi vill med vår reservation? Jo, vi vill få samma bra förfarande för tjänsterna i offentlig regi som redan finns för dem som erbjuds i privat regi. På det sättet löser vi någonting som ni inte har något förslag på. Det är: Hur ska vi få den här speciallagstiftningen att i så fall bli så effektiv att konsumenten kan känna sig trygg? Min gamla mor ska kunna känna sig trygg när hon får tjänster i sitt hem . Det är den typen av lösningar som vi har. Det tror jag att skulle kunna förstå alldeles utmärkt oavsett om han sitter i regeringen eller ej, för det är mycket enklare. Vi vill inte ha det så som vi hörde i ett tidigare replikskifte, att folk ska behöva vänta till nästa val och välja andra politiker för att få någonting tillgodosett. Vi har en lösning, och den kan överföras också på tjänsterna i offentlig regi. Därmed är vi klara. 118 () replik: tar upp det själv, så jag kan inte låta bli att hänvisa tillbaka till vad som sagts i debatten, att tydligen ställde det här förslaget . Om jag inte missminner mig var det en borgerlig regering 19911994. Då hade ni all chans att genomföra det här. Men det gjorde ni inte. Kanske var det så att motionsförslaget togs upp av den dåvarande borgerliga regeringen, men man insåg att det inte var fullt så enkelt och möjligt att genomföra. Jag förstår inte hur patientskadelagen ska kunna ingå i produktsäkerhetsskyddet. Jag förstår alltså inte hur ert förslag skulle fungera i praktiken. Nej, jag kan inte stå här och gissa hur det skulle bli. Jag har inte begripit det som ni föreslår. Det enda som jag kan se är att ni ideologiskt vill likställa det som produceras i kommersiellt syfte och det som produceras utifrån demokratiskt fattade beslut och utifrån människors verkliga behov. Det är den ideologiska skillnaden som tydliggjorde i sitt anförande. Den gränsen är väldigt viktig att hålla, tycker jag. Försök att svara på frågan, , och ge ett konkret exempel! 119 () replik: Det är inte så lätt att komma på några konkreta exempel på den här korta tiden. Men vi kan väl ändå inte bara titta på vad som hände i går. Vi vet att det inte är lika knivskarpa gränser mellan tjänster producerade i privat regi och tjänster producerade i offentlig regi. Dessa tjänster erbjuds en och samma person, konsumenten. Och vad är det vi vill göra? Jo, vill vi ge konsumenten ofta en svag människa som är beroende av sjukvården möjlighet att känna sig lika trygg oavsett vem som producerar tjänsten. Det är inte särskilt viktigt vem producenten är om man är i stort behov av en tjänst. Tjänsterna kan tillhandahållas på ett mycket enklare sätt om produktionen sker nära den enskilde. Vad ni från Socialdemokraterna och gör är att ni hakar upp er på system. Dagens system håller inte för att ansvara för den trygghet som människor behöver. Dessutom anser vi att det ska ställas samma tuffa krav på en tjänst oavsett vem som erbjuder den, precis som när det gäller varor. Det är en mycket enkel lösning för att gynna den enskilda människans möjligheter att känna sig trygg. 120 () replik: Om jag inte har förstått hela propositionen som jag har varit med att samarbeta om helt fel finns det en hel del annan lagstiftning som tar över när produktsäkerhetslagen inte räcker till. Det gäller generellt sjukvården. En privatpraktiserande tandläkare ställs ju inte under produktsäkerhetslagen medan folktandvården som utför tandvård i offentlig regi ställs under patientskadelagen. Alla verkar ju under sjukvårdslagstiftningen och den skyddslagstiftning som ingår där. nämnde som exempel att när det gäller mat tar ju en annan lagstiftning över. Produktsäkerhetslagstiftningen gäller inte på det området. Jag vill bara ha ett konkret exempel på vad ert förslag skulle innebära rent konkret. Det är det som jag inte har förstått. Vad jag har försökt att klargöra är vår principiella och ideologiska hållning. För oss är det inte möjligt att likställa de olika formerna av tjänster. Det är viktigt att de tjänster som utförs på grundval av demokratiskt fattade beslut, det vill säga offentliga tjänster och offentlig service, inte regleras av denna lagstiftning. Det är jag väldigt tydlig med. Det återstår väl att se vad det blir för konkret av detta när ni skickar över det hela till regeringen. 121 () replik: Jag vill gå vidare in på diskussionen om vilka tjänster det konkret handlar om. Den listan kommer nog att bli mycket lång. Det handlar om alla de tjänster, som inte berörs av speciallagstiftning, där man som medborgare har en kundrelation till den offentliga servicen. Det kan röra sig om tjänster inom hälso- och sjukvård, inom rehabilitering, inom färdtjänsten, inom , inom sport- och fritidsverksamhet och också inom utbildningsområdet. Det som är särskiljande måste vara om det föreligger den form av kundrelation som är mycket vanlig i offentlig regi, nämligen att man som medborgare betalar en avgift för att erhålla en offentlig tjänst. Detta måste vara de kriterier som är avgörande för hur man sedan går vidare i det här ärendet. Jag nämnde tidigare att lyfte fram detta . har ju samhället förändrats rätt så ordentligt. Sättet som den offentliga servicen organiseras på har verkligen gått mot ett mer kundorienterat synsätt, ofta med socialdemokrater och vänsterpartister i ledningen. Det är mer angeläget att uppdatera analysen och göra en ordentlig utvärdering av detta än vad det var när idén föddes . Det tycker jag att du borde instämma i. Det finns enorma ideologiska skygglappar i den här debatten. Du borde bara ta av dem och se att verkligheten har förändrats och fundera över hur den enskilde medborgarens individuella rättigheter kan stärkas gentemot det offentliga. Du är väl för individuella rättigheter, inte bara att man ska få sina rättigheter tillgodosedda genom att klaga hos kollektiva instanser eller i kommunvalen? 122 () replik: Det första jag gjorde innan jag gick upp i talarstolen var att visa att jag inte hade några skygglappar på mig. Jag påtalar ju de problem som finns ute i verksamheterna där det tillhandahålls offentliga tjänster. Allmänheten har egentligen inte den rätt som den borde ha. Där säger jag och även mina samarbetskolleger inom Socialdemokraterna säger att vi vill försöka att förändra detta. är det ju inte vårt utskott som hanterar frågor som rör sjukvård och socialtjänst. Det är trots allt dessa som du tar upp. Jag har fortfarande inte förstått hur man genom att åberopa produktsäkerhetslagen ska kunna klaga och få rätt om man har betalt en avgift för en tjänst som kanske till är offentligt finansierad genom skattemedel. Hur ska man få tillbaka pengarna för att man inte har fått en tjänst utförd inom den rehabilitering som du hänvisade till och som jag anser borde gälla under en speciallagstiftning och inte under produktsäkerhetslagen? Men det är ju något som jag själv tolkar in. 123 () replik: Jag medger att försökte att ta av sig de ideologiska skygglapparna, men de kom snabbt på igen när det var dags för replikskifte. Jag kan förstå det. Detta är en ovanlig diskussion för oss. Vem har hört talas om konsumentskydd och konsumenträttigheter när man pratar om den offentliga sektorn? Det är verkligen en främmande fågel, och på det viset kan jag ha en viss förståelse. Ring till kommunen och försök att reklamera äldreomsorg eller barnomsorg! Man får inget svar på det, det blir tyst i luren. Det är ingen som är van vid detta. De tuffa, hårda krav som man med rätta kan ställa på privata entreprenörer är något som vi själva väljer. Men detta är en främmande fågel, någonting som vi inte förhåller oss till. På så vis förstår jag att det här tvingar fram ett visst mått av nytänkande. Så har också striden förts. Socialdemokraterna har släppt efter mer och mer. Här utsträcks ändå produktsäkerhetslagen till att gälla varor som tillhandahålls i offentlig verksamhet. Hur skulle det här fungera i praktiken? Läs på i den proposition som du står bakom. Titta på vilka sanktionsmöjligheter som finns för det offentliga. Titta på hur nu ges tydligare möjligheter att ålägga förbud och ge förelägganden. Sanktionsmöjligheterna ska vara desamma. Det är bara frågan om vilka tjänster vi ska välja ut där den här lagstiftningen ska vara tillämplig. Sanktionsmöjligheterna står i propositionen, så det borde inte vara oklart för . 124 () replik: kom frågan genast att handla om den kommunala självstyrelsen. finns en speciallagstiftning. Det finns en klagomålshantering och ett tillsynsansvar i nämnder i kommuner och landsting och också centralt på myndigheter. De ska också inspektera att lagarna verkligen följs. Där finns självklart många brister. Det har jag också sagt här i talarstolen. Vi får se. Jag har inte kunnat få någon bild framför mig av hur det skulle fungera i praktiken och vilka tjänsteområden som inte skulle falla under speciallagarna. Det återstår att se hur regeringen tolkar det efter att har fattat beslut. För övrigt är det viktigt att klargöra att jag har sökt efter men inte hittat några konkreta förslag i den riktningen från något av de borgerliga partierna inom socialutskottets beredningsområde. Det är där man bereder speciallagar vad gäller hälso- och sjukvård samt socialtjänst. Detsamma gäller inom skolans område. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § Ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank Föredrogs finansutskottets betänkande 2003/04:FiU19 Ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank (framst. 2003/04:RB3). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 11 § Följdändringar med anledning av nya regler för bank- och finansieringsrörelse Föredrogs finansutskottets betänkande 2003/04:FiU27 Följdändringar med anledning av nya regler för bank- och finansieringsrörelse (prop. 2003/04:99). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 12 § Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i 125 ():