prot · GR0973 · 2004-02-20 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2003/04:296 Till Interpellation 2003/04:296 av () om statsbesöket i sultanatet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 2 § Svar på interpellation 2003/04:264 om 1 Näringsminister (): har frågat om jag avser att utfärda nya ägardirektiv där roll i den svenska energiomställningen specificeras och där tydliga miljömål sätts upp, om jag avser att vidta andra åtgärder med anledning av kritik efter KU-behandling om bristande styrning samt om jag avser att ge ett förhandsbesked om att utbyggnad i inte kommer att tillåtas. Låt mig börja med den sista frågan. Jag tänker inte föregå den prövning som miljödomstolen kommer att göra. Enligt egen bedömning kommer dock investeringen i att medföra att de totala koldioxidutsläppen minskar, eftersom elproduktion av bränsle med sämre miljöegenskaper kommer att konkurreras ut. Det är viktigt att komma ihåg att växthuseffekten är global. Att utsläppskällan ligger utanför minskar alltså inte den totala effekten. frågade också om jag avser att ge nya instruktioner till om miljömål och arbetet med omställningen av energisystemet. Låt mig återge det riksdagsbeslut som utgör den högsta ägarens krav på företaget. Jag citerar ur näringsutskottets betänkande 1996/97:NU12 En uthållig energiförsörjning: Utvecklingen av ny ekologisk elproduktionsteknik och investeringar i el- och värmeproduktion från förnybara energislag bör vara framträdande i långsiktiga utvecklings- och investeringsplaner. Därtill slår utskottet fast följande: För ett företag som , som verkar på en konkurrensutsatt marknad och som har i huvuduppgift att på ett effektivt sätt producera och leverera el till sina kunder, är det emellertid viktigt att nu nämnda insatser görs inom ramen för kraven på affärsmässighet. Vad gäller investeringar i förnybar energi i är utan tvekan främst. har genomfört och beslutat om investeringar på . har lagt ca på forskning och utveckling, varav inom förnybar energi, främst vindkraft, solceller och biobränsle. Det är min uppfattning att därigenom aktivt medverkar till en omställning av energisystemet och att man ligger i främsta ledet inom forskning och utveckling av ny teknik på energiområdet. Jag ser därför ingen anledning att ytterligare specificera verksamhet utöver det som redan har beslutat om. Därefter till frågan om jag kommer att vidta några andra åtgärder med anledning av kritik från . Sedan den tidpunkten har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att ytterligare stärka styrningen av de statligt ägda bolagen. Förvaltningen har koncentrerats till en ägarenhet som jag har fått ansvar för den övergripande ägarpolitiken för alla statliga bolag. Regeringen har tillgång till en samlad förvaltningsresurs med hög kompetens i . Hårdare krav på rapportering från bolagen har införts. Vår egen rapportering av ägarpolitiken har förbättrats. Beslut om nya riktlinjer för anställningsvillkor för chefer inom de statliga bolagen har fattats. Alla dessa beslut har vi tagit för att ytterligare förbättra styrningen och förvaltningen av svenska folkets gemensamma egendom. Jag vill slutligen peka på vikten av att kan skapa trygga ekonomiska grundvalar som gör att bolaget också kan vara ledande inom forskning, utveckling och kommersialisering av ny energiteknik och på så sätt fylla sin roll i det svenska omställningsarbetet. Då som framställt interpellationen anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 2 (): Jag vill börja med att be om ursäkt för att inte kunde vara här, och så vill jag tacka för svaret. Men av svaret framgår inte om är beredd att styra mer aktivt vare sig i frågan om kraftverksplanerna i eller i övrigt. har hundrafaldigat sina koldioxidutsläpp , och bolaget är i färd med att öka dem ännu mer. De har ökat sitt kärnkraftsinnehav. De tänker också investera stort i kärnkraft i . De har höjt priserna långt utöver vad som är motiverat. Företaget har tärt hårt på sin goodwill och också på sin kreditvärdighet, och det har demonstrerats genom sänkta kreditbetyg. Vad är det egentligen som krävs för att regeringen ska tycka att måttet är rågat? behöver inte nödvändigtvis försvara allt som gör. prickade för bristande styrning, men ingenting tvingar att försvara passivitet. Det är positivt att rutinerna för styrning av de statliga företagen har förbättrats, men kritik för bristande styrning av avsåg inte bara formerna utan också resultatet. viktigaste ägardirektiv är energipolitiska beslut, och det har inte följt. har enligt investerat 10 miljarder , men han nämner inte hur stor del av detta som är förnybar energi och effektivisering och hur mycket som redan fanns i företag som har köpt. Däremot framgår det av siffrorna att av de 3,7 miljarderna för forskning och utveckling har använts för förnybar energi. har använts till annat än förnybar energi. har också lagt ned sin solvärmeforskning . Det borde betyda att den nuvarande FoU-insatsen är för förnybar energi. Betyder det att resten går till fossil- och kärnkraft? Och anser att det här är lagom proportioner? Vad gäller styrningen av vill jag också påpeka att i lobbar hårt mot den tyska tilldelningsplanen för utsläppsrätter, eftersom den hotar ekonomin i deras brunkolskraftverk. Om misslyckas med att förändra den tyska tilldelningsplanen innebär det väl att deras tillgångar minskar i värde på grund av ett omotiverat risktagande. Kanske äventyras en stor del av vinsten. Säljarna av brunkolen och kraftverken i kanske visste vad de gjorde. borde kanske också ha vetat vad de gjorde när de köpte. Anser att det är acceptabelt att ett statligt svenskt företag ägnar sig åt att motarbeta klimatpolitik? 3 Näringsminister (): påpekar mycket riktigt att jag inte behöver försvara allting som gör. Den kritik som KU:s majoritet av borgerliga partier plus riktade mot träffar inte mig. Sedan den kritiken formulerades har, som jag också nämnde i mitt svar, väsentliga förändringar skett. Jag är glad att uppskattar den stärkning av ägarfunktionen som vi har genomfört. I det avseendet samtalar ju också våra partier regelbundet. Jag är glad för det. Jag delar den synen. Jag har ingen anledning att reflexmässigt och instinktivt försvara allt som sker. Det är väl inte obekant här i kammaren att vad gäller frågor om elavbrott och hur snabbt det går att få på strömmen när stormen har slagit till är det allt annat än beröm som jag brukar formulera när kommer på tal. Det ska inte heller vara det motsatta, att det är min uppgift att i alla sammanhang stämma in i kören av kritiker när jag gör bedömningen att kritiken är orättvis. Jag uttrycker gärna att jag vill ha förändringar och förbättringar, till exempel i , också offentligt när jag tycker att det är motiverat. Men jag tar gärna på mig den vad jag medger inte särskilt populära uppgiften att försvara bolaget när jag tycker att kritiken är orättvis. Det tycker jag att den är i det här fallet när det gäller och när det gäller insatserna för förnybar energi. har formulerat krav på som innehåller både affärsmässighet, konkurrensneutralitet i förhållande till de privata eller statliga aktörer från andra länder som också finns på den svenska marknaden och att man ska stå i främsta ledet i omvandlingen av det svenska energisystemet. Det är en svår uppgift att förena dessa två mål som har utformat. Jag tycker att de hanterar den avvägningen, som det ser ut , på ett ganska bra sätt. Det är också min uppfattning att när nu vinsten från tyska verksamhet, och också den polska verksamheten, börja komma ordentligt när omstrukturering av det gamla smutsiga tyska elsystemet börjar fungera väl och bättre än väntat skapas ekonomiska resurser för att ytterligare öka satsningarna på förnybar energi, forskning och utveckling så att det kan skynda på den svenska energiomställningen. Men det får inte ske i en sådan takt att just konsumenter drabbas av högre elkostnader än vad som gäller Fortums och kunder. Där går gränsen för mig. har som ram för mitt arbete bestämt att det ska råda konkurrensneutralitet och att det ska vara inom ramen för vad som är affärsmässigt försvarbart. Det vore det inte om det skulle vara dyrare per kilowatt att vara kund hos än hos konkurrenterna för att har ålagts eller tagit på sig frivilligt en större samhällelig uppgift än vad som gäller konkurrenterna. Den balansgången har ålagt bolaget. I har man tagit över ett gammalt östtyskt energisystem som man har köpt. Det var ett risktagande. Vi har inte facit över vad det kommer att bli. Än så länge verkar det att ha gått väldigt bra ekonomiskt, men också miljömässigt. Koldioxidutsläppen från de verk man har köpt har minskat , svavelutsläppen . Sotutsläppen har i det närmaste upphört under den tiden. Det tycker jag förtjänar ett annat omdöme än att de har hundrafaldigat sina utsläpp. 4 (): Jag skulle vilja ta upp en artikel som stod i . Tysk mardröm för , står det. Det är presschefen för i som talar om utsläppsrätterna och vad de kan medföra för bolaget. Han menar att om den tyska regeringens förslag till fördelning av utsläppsrätter blir verklighet kommer att drabbas av kostnadsökningar på . Han säger: I värsta fall kan vi tvingas skära bort 8 000 av våra anställda. Det gäller i . Han säger också det som bekymrar mig särskilt: Vi vill ha rimlig ersättning för de kraftiga utsläppsminskningar som vi gjort genom att modernisera våra kraftverk för under främst och kräver att vi inte ska drabbas av några extra kostnader för utsläppsrätter. Det här kan väl bara tolkas som att bortsåg från de mycket väl förutsägbara konsekvenserna av Kyotoprotokollet och EU:s klimatpolitiska beslut när de köpte brunkolsverksamheten. är den största utsläpparen i EU, och brunkolet är den största av utsläppskällorna. är en av och största utsläppare. Det är inte heller bara fråga om ett kortsiktigt försvar för att få tid till omställning. Vid ett seminarium som anordnade i , Is there a future for Coal?, framhåller de att det finns brunkol att bryta i . Förutom det kan ha haft ytterligare skäl för att köpa kärnkraft i . Kärnkraftverket Brunsbüttel som ägs till av är ett av sammanlagt fyra tyska kärnkraftverk som nu kontrollerar. avsätter medel för att på ett säkert sätt ta hand om allt kärnavfall från verksamheten och för att riva anläggningarna när verksamheten upphör. Fonden, eller mer korrekt avsättningen, ligger i företagets balansräkning som en framtida skuld. Medlen i dessa företags fonder kan användas för att investera i andra bolag eller i värdepapper och så vidare. har alltså inflytande över dessa tyska kärnkraftsverks fonder. De kärnavfallsmedel som avsätts i har lånat till verksamhet i koncernen. har med dessa lån betalat gamla lån eller har dem som likvida medel. menar att dessa fondmedel ger bättre avkastning om de arbetar i koncernen än om de skulle ha satt in pengarna på bank eller investerat i värdepapper. skulder var mycket stora . Det är siffror som är svåra att uttala. skulder till sina kärnkraftsbolag i ligger nu på . Det är pengar som de har tagit ur de här fonderna. De kärnavfallsmedel som avsätts i har alltså lånat till verksamhet i koncernen. har med dessa lån betalat gamla lån eller har dem som likvida medel. Det handlar om 17 miljarder som får använda som, om jag förstår det rätt, räntefria lån. Det kan förstås ha påverkat ett investeringsbeslut. 5 Näringsminister (): Jag beklagar att jag inte är tillräckligt insatt i den tyska balansräkningen för att reda ut huruvida det utgår ränta eller inte på de medel som man disponerar i enlighet med vad som gäller i . Låt mig bara ge min principuppfattning om en fråga som tog upp, nämligen huruvida bör eller inte bör vara med och delta i debatten inför politiska beslut i de länder där man är verksam. I är de statliga företagen medlemmar i de intresseorganisationer som finns i de branscher där de är verksamma. är med i , Vin & Sprit är med i Livsmedelsindustrierna och så vidare. Där är de med och driver de frågor som branschen och företagen har intresse av, också gentemot regeringen trots att regeringen är ägare av bolaget och man borde kunna tycka att det kunde vara rakare rör i påverkan än via intresseorganisationer och via allmänna debatten. Det skulle i så fall ställa de statliga företagen i en väldigt speciell förmånsställning jämfört med konkurrenterna. Jag tycker därför att det är en logisk ordning att man använder den allmänna debatten och det ordinarie organisationsväsendet som instrument för sitt sätt att göra sin röst hörd. Att man gör det i tycker jag inte är konstigare än att man gör det i , liksom andra statliga företag gör det i . I har investerat kolossala belopp i att rena utsläppen från energiproduktionen. har en smutsigare, mer koldioxidutsläppande energisektor än vad vi har i . Det beror på det grundläggande faktum att är platt. I finns inga berg som fångar upp snö som då och då rinner nedåt och skapar utrymme för energiproduktion i vattenkraft. Då är det i princip olja, kol och kärnkraft som de väljer att använda sig av, och naturgas också. Förnybar energi har de inte så mycket av, även om de nu satsar mycket på vindkraft. Att nu är verksamt i på de villkor, med de spelregler, det klimat och den geografi som råder i tycker inte jag i sig är diskvalificerande. Att bara ska få arbeta i bergiga länder på nordliga breddgrader tycker jag vore fel, eftersom det enbart skulle öppna för verksamhet i och . Där finns stora statliga aktörer på plats som inte gör det möjligt för att investera. Jag ska också berätta att jag träffade min tyske kollega . Han ville å sin och sin regerings vägnar berömma mig och för att är, som han uttryckte det, bäst i hela världen på att rena utsläppen från kolkraften. Han var stolt över att man i , på grund av investeringar, hade världens renaste kolkraftverk. I ett land som är starkt beroende av den typen av energiproduktion var detta mycket viktigt för honom. Det tycker jag kan vara värt för oss att då och då påminna oss i stället för att använda som jag tycker vilseledande beskrivningar som att genom sina aktiviteter har hundrafaldigat utsläppen i , eller hur formuleringen nu var. Det leder i alla fall tanken helt fel. Verkligheten är ju att man har reducerat utsläppen radikalt genom sina insatser i . 6 (): Det borde ändå bekymra att lobbar för att ska tillåta sig fler utsläppsrätter för sin industri nu när vi kämpar för att få en energipolitik och en klimatpolitik som kan hejda förändringarna i klimatet. Det som händer alldeles strax när alla länder lämnar in sina fördelningsplaner är ju oerhört viktigt om det ska bli någon handel och någon försöksperiod över huvud taget. Om alla lämnar in krav på att deras industrier ska få full tilldelning för det de släpper ut blir det naturligtvis ingen handel, och hela utsläppsförsöket kommer att gå i stå. Det är väldigt stora saker som står på spel miljömässigt sett. Sedan säger att han inte vill föregripa miljöprövningen av . Är det inte bättre att genast ge besked om ett nej än att låta företaget lägga ned mer resurser på det här huvudlösa projektet? är i den lyckliga positionen att han kan säga nej dels som ägare, dels som regering i den slutliga miljöprövningen. Det finns två vägar där. Argumentet att ett kraftverk i skulle konkurrera ut bränslen med sämre miljöegenskaper är förvånande. Vilka sämre kraftverk skulle det vara? kanske i så fall syftar på import från i och . har i alla fall gjort kraftiga insatser för att reducera sina utsläpp. har debattvågorna om bristande etik och moral gått höga. Framför allt är det som har anklagat andra för att ha brister. Men det finns viktiga etiska frågor att fundera över när det gäller verksamhet. Näringsministern har ansvar för både vad tar sig för och regelverket på den omreglerade marknaden. Detta regelverk skapar inte en sund konkurrens. Till följd av det fungerar incitamenten dåligt både för energieffektivisering och nyproduktion. På grund av det får vi effekttoppar 7 Näringsminister (): Jag tycker inte att det hör till god ton att regeringen innan en rättsprocess, en normal prövning enligt de regler och riktlinjer som har beslutat om, ens har inletts startar med att säga hur man tycker att det här ska sluta. Jag tänker för min del avstå från den typen av rekommendationer. Dessutom är det inte jag i regeringen som kommer att hantera ett sådant ärende i den mån det kommer in. Jag kommer som medlem av regeringen naturligtvis att delta, men det är som hanterar den typen av tillståndsärenden. frågar mig hur det kan komma sig att en sådan här investering skulle kunna minska utsläppen. Vi har inte gjort prövningen ännu, och jag har inte gjort någon prövning. Jag valde att referera vad självt säger. Det kan vara bra om det åtminstone blir hört, även om vi sedan får vänta med att ta ställning till hur mycket det ligger i det. Deras beskrivning är att tas de restoljor som kommer från raffinaderiet Skanraff inte om hand på annat sätt än att de säljs till den som använder dem. Det är fartyg som rör sig på internationellt vatten där det råder väldigt lite miljöregler. Där eldas de upp som bränsle och går ut och påverkar klimatet. Om i stället samma restprodukter tas om hand i ett kraftverk i närheten av raffinaderiet ligger inte långt från , som bekant och detta kraftverk har den bästa tillgängliga teknik för rening som finns på jorden menar att det blir mindre utsläpp i luften och mindre effekt på klimatet än om samma restprodukter tas om hand helt orenade. Det kanske är något fel i det. Låt debatten och miljöprövningen visa om detta stämmer eller inte stämmer. Men klimateffekterna är globala, om utsläppen sker på havet eller på land bredvid vattnet i är ur miljösynpunkt i det sammanhanget likgiltigt. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2003/04:268 om mångfald som tillväxtmotor 8 Näringsminister (): har frågat vilka åtgärder jag kan tänka mig för att stödja företagare med invandrarbakgrund och varför exportsäljarprogrammet som syftar till att utbilda personer begränsas enbart till den spansktalande marknaden. Företag som drivs av personer med invandrarbakgrund är en viktig del av den svenska ekonomin. De finns i hela landet och är representerade i ekonomins olika sektorer. Dessutom är nyföretagandet något högre bland personer med invandrarbakgrund än bland befolkningen som helhet, och detta är tydligast i storstadsregionerna. av de drygt 37 400 företag som bildades startades av personer med invandrarbakgrund. Företagare som är födda utomlands upplever fler hinder för tillväxt i företagen jämfört med övriga grupper. Svårigheten att få tillgång till lån verkar vara särskilt problematiskt för denna grupp företagare. Det finns dock vissa skillnader mellan personer med respektive utan invandrarbakgrund beträffande de nystartade företagens branschmässiga fördelning. Företagare med invandrarbakgrund är överrepresenterade i branscherna handel, hotell och restaurang samt transport och kommunikation. Detta kan delvis förklara de större problemen med tillgången till finansiering då dessa branscher ofta vänder sig till en lokal marknad där konkurrensen ofta är hård. Jag vill dock poängtera att heterogeniteten inom denna grupp är stor. Exempelvis är skillnaderna mellan företagare födda utomlands och andra generationens invandrarföretagare stora vad gäller andelen som driver verksamhet i kunskapsintensiva sektorer. Det finns även skillnader relaterade till ursprungsregion. För att underlätta för invandrares företagande gör staten ett antal olika insatser. Regeringen har avsatt för att främja kvinnors och invandrares företagande. En viktig insats är stödet till i , IFS. IFS stöder bland annat företagen i finansieringsärenden. Det är också den del av Internationella företagarföreningens rådgivning som kunderna är särskilt nöjda med. Överlag är personer som varit i kontakt med IFS mycket nöjda med den rådgivning som erbjuds. Stiftelsen kommer i kontakt av alla invandrare som startar företag. Den tillfälliga satsningen som regeringen genomfört kommer att fortsätta också efter 2004 när den nuvarande perioden löper ut. Vad gäller de statliga finansieringsinsatserna har invandrarföretagare som startar företag en större andel starta-eget-bidrag än andra grupper. Vidare har den statliga lånefinansiären direktiv att särskilt ta hänsyn till behoven hos bland annat kvinnor och invandrare. Andelen invandrarföretagare som beviljas lån från är , vilket motsvarar andelen invandrarföretagare i . För att göra det lättare för svenska företag att växa internationellt erbjuder företagen exportsäljare eller exportassistenter som med praktiskt arbete ska delta i företagets exportarbete och internationella affärer. Säljarna praktiserar i företaget och tränas och utbildas av . Efter praktiktiden har företaget möjlighet att anställa säljaren eller assistenten. Deltagarna är registrerade som arbetssökande vid landets arbetsförmedlingar. Programmets utbildningsdel finansieras av länsarbetsnämnderna. affärsutvecklande insatser i företagen betalas av företagen. Utbildningsdelen har också finansierats med särskilda medel från regeringen och när inriktningen har varit så kallat svårare marknader, där personer med invandrarbakgrund har särskilda förutsättningar att bidra till företagens satsningar. Sådana marknader har varit , och . Sedan starten har närmare 900 säljare och assistenter utbildats, varav har anställts av företaget efter praktikperioden. Programmet gäller för alla marknader, vilket innebär att det inte finns några begränsningar till enbart den spansktalande marknaden. Jag anser att invandrarföretagandet och kompetensen hos personer med erfarenhet av andra marknader utgör ett viktigt inslag i vår framtida tillväxt. Det finns anledning att ytterligare tillvarata kompetensen hos personer med invandrarbakgrund genom att utveckla de insatser som görs för att skapa förutsättningar för ett högt invandrarföretagande och näringslivets internationalisering. 9 (): Jag vill börja med att tacka ministern för det positiva svaret. Den etniska, kulturella och språkliga mångfalden i kan, om den utnyttjas rätt, bli en viktig tillväxtfaktor. Om kan bli bättre på att ta till vara alla sina invånare inte minst utrikesfödda och deras barn kommer vårt land att stå än starkare framöver. Tyvärr tenderar debatten om integration och invandrade svenskar annars ofta att fokusera på problemen segregation, utanförskap och arbetslöshet. Det får den inte göra. Vi har många utmaningar på området. Så är det! Men problemen får inte överskugga mångfaldens många möjligheter språkrikedom, initiativrikedom och kreativitet. görs flera strategiska satsningar från regeringens sida med ambitionen att bli bättre på att ta till vara mångfalden. Jag har berört två i min interpellation. Det är det årliga stödet till IFS och exportsäljarprogrammet. IFS har hjälpt till att starta drygt 2 600 företag och därutöver givit över 17 000 presumtiva företagare med invandrarbakgrund stöd och rådgivning i att utveckla sina affärsidéer. IFS finns på 15 platser i landet och har totalt 32 anställda som ger rådgivning på 28 olika språk. Enligt IFS startas numera vart femte företag av invandrare. har ca 70 000 invandrarägda företag som sysselsätter 250 000 personer. Precis som ministern berättade finns det vissa branscher där invandrade svenskar är överrepresenterade. är det andra saker som inte är lika kända. Till exempel finns av företagen som startats med stöd av IFS kvar , vilket är en anmärkningsvärt hög siffra. , och , som jobbar på i , är med och startar upp mer än 100 företag. I genomsnitt startas av företagen av kvinnor. IFS gör nytta och bidrar till tillväxten. Det är därför glädjande att ministern lovar att den tillfälliga satsningen som regeringen genomfört på IFS även kommer att fortsätta efter 2004.