prot · GS0949 · 2004-12-13 00:00:00 — Det är mer än hälften av energiproduktionen i kärnkraftsreaktorn . Det har alltså haft effekt. har man också delat ut så kallade Klimppengar. Det gjordes , och det var . Man räknar med att de svenska utsläppen av växthusgaser då minskar med . Det är 16 län och många kommuner men också Volvokoncernen som har sökt och fått pengar. Det är viktigt att vi får med företagen i diskussionen. Vi har som sagt haft Gröna bilen-projekt, och där vill vara med och minska utsläppen. Jag tycker alltså inte att man ska vara för negativ när det gäller Klimppengarna. Staten ger en del, men det är stimulanspengar. Ni har ju begärt att staten ska stimulera för att få kommunerna och företagen med i arbetet. 171 (): Betänkandet om allmän miljö- och naturvård, utgiftsområde 20, omspänner nästan i anslag. Det talas ibland om en viss samsyn på miljöfrågorna. Men det finns inom den borgerliga så kallade alliansen en spridning inom miljöbudgetarna på ca 1,4 eller . Jag känner en viss oro för framtiden, för miljön och för miljömålen när jag som vänsterpartist ser att det finns en önskan från två borgerliga partier om att minska den totala satsningen på miljöområdet, visserligen med så pass stor spridning partierna emellan att de inte kan enas. Den största minskningen är på av utgiftsområdet, eller ca 1,3 miljarder. Den största ökningen är på eller 200 miljoner. Vår miljöpolitik ska leda till att vi närmar oss våra 15 stora nationella miljömål. Jag säger närmar oss, för som vi har sett i miljörådsredovisningen och i detta betänkande har vi stora problem med att nå minst fyra av målen. De är Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning samt Levande skogar. Den så kallade borgerligheten har tydligen olika syn på klimatfrågan och därmed på behovet av satsningar på åtgärdsprogrammet Klimp, eller det så kallade Klimatinvesteringsprogrammet. Här spretar det med 100 miljoner inom de borgerliga budgetförslagen. Men jag är också beredd att ge en eloge till i denna del. De har insett vikten av Klimpsatsningen. Klimp är enligt oss vänsterpartister en mycket viktig faktor för att nå resultat i klimatarbetet. Det är kostnadseffektivt och ger bra och lärorika resultat. Klimp skapar engagemang lokalt och regionalt samt har en mycket viktig lärande roll i sitt processarbete. Det ger snabbt resultat för den lokala miljön på olika sätt. behövs satsningar med omfattande och långsiktiga omställningsarbeten inom transportsektorn för att minska utsläppen från framför allt den tunga godstrafiken. Sanering och efterbehandling är ett nödvändigt arbete efter all den okunskap eller det slarv som har skett tidigare med våra kemikalier inom industrin och samhället i övrigt. Ska vi nå målet Giftfri miljö måste vi ha en stark svensk kemikaliepolitik med skärpa, som ligger i fronten som pådrivare inom EU. Jag ser med viss oro på hur REACH, det EU-förslag på kemikalieområdet som lades fram av EU-kommissionärerna, nu tyvärr håller på att vattnas ur. Jag ser det även som viktigt att tar krafttag när det gäller bromerade flamskyddsmedel. Det är kemikalier som i många fall är helt onödiga och som kan och ska fasas ut. När det gäller sanering av förorenade områden ser jag med ilska och förskräckelse hur en del kommuner gömmer undan eller försöker glida undan saneringsarbeten som behövs på mark. Det behövs kraftfulla åtgärder om vi ska nå målet Ingen övergödning till 2020. Om ingen förändring sker kan vi bli tvungna att radikalt förändra vår jordbrukspolitik i de områden som befinner sig nära våra kuster. När det gäller målet Levande skogar och svårigheten att nå delmålet Biologisk mångfald beror detta framför allt på att många av de biologiska processer som har påverkats negativ av skogsbruket kräver för att återhämta sig. Här är det särskilt viktigt att staten som skogsägare verkligen framstår och agerar som ett föredöme. Om det verkligen görs kan ibland ifrågasättas när man ser och andra statliga ägares agerande på området. Här hoppas jag att ägardirektiven används och skärps betydligt. Utöver dessa fyra av mig nu nämnda miljömål är det mycket som behöver åtgärdas även inom de övriga elva målen. Av dem kan jag inte undvika att nämna Hav i balans, levande kust och skärgård. Det är ett miljökvalitetsmål som det har kohandlats friskt med i EU-familjen. Här struntar man i de vetenskapliga rekommendationerna när det gäller uttag av havets resurser såsom fisk. Bifångsterna av hotade arter i blandfisket, arter som sedan dumpas döda i havet, skapar en katastrofsituationen för framtiden. När man på ett område för i land ca 700 000800 000 torskar och dumpar 2 miljoner torskar överbord men endast registrerar de 700 000800 000 som fångst, undrar i varje fall jag vad fiskepolitik är för något. Är den över huvud taget kopplad till biologisk balans och miljösituationen eller enbart till den just rådande socioekonomin? Här kan man verkligen snacka om bottennapp eller fiasko när det gäller EU:s fiskepolitik. Är det hushållning med knappa resurser när av fångsten kastas död överbord? I betänkandet framgår det även att det går alldeles för sakta med inrättandet av reservat och fiskefria områden i marin miljö. Jag och skulle vilja uttrycka det så att det går alldeles för fort att inrätta fiskfria områden i vår miljö. gäller det att berörda myndigheter snabbar på processen och ökar insatserna för att följa direktiven och nå uppsatta mål. Slutligen vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet MJU1. 172 () replik: Jag vill tacka för de fina orden om vår miljöpolitik, fläckvis i alla fall. Jag får väl säga samma sak till som jag har sagt till , nämligen att ni får ge er till tåls och finna er i att miljöpolitiken är ett av många politikområden där det inte har tillsatts några arbetsgrupper. Det är ett arbete som kommer att pågå på annat sätt. Inför valet kommer det att presenteras på det sätt vi då finner lämpligt. Så är det, och ni behöver inte bekymra er så förfärligt mycket om det. Förklara i stället er egen politik inom vänsterkartellen! Varför går inte före med ett förbud mot alla bromerade flamskyddsmedel och HA-oljor i däck? Varför finns det alldeles otillräckliga resurser för oljesanering om det händer någonting i ? Varför tar inte staten snabbt sitt ansvar för de förorenade områden som man själv har varit verksam i, till exempel i och utanför där SJ har haft fyr för sig? Varför har inte fått igenom och arbetat kraftfullare för att snabbt förändra reglerna när det gäller låginblandning av biobränslen så att vi kan få ned utsläppen av växthusgaser? Det är den typen av frågor som jag tycker att ni i vänsterkartellen ska ägna kraft åt i stället för att fundera så väldigt mycket på vad vi pysslar med. 173 () replik: Det blir intressant att se vad alliansen presenterar inför valet. Men behandlar vi faktiskt de budgetförslag ni har lagt fram. Jag ser fram emot att se vad ni kan enas om. Ni kommer säkert också att få se vilka frågor vi vill driva. Det pågår ett arbete när det gäller flamskyddsmedel, sanering och biodrivmedel. Kemi har tagit fram ett förslag om hur vi ska gå vidare med flamskyddsmedlen. Det är någonting som samarbetspartierna har arbetat med . Det kommer att läggas fram förslag om flamskyddsmedlen . Jag kan hålla med om att saneringen av statens egna områden har gått för sakta. Men som du vet är det så när man samarbetar att man inte alltid får igenom allting. Det tror jag att ni kommer att märka också, om det nu skulle bli ett samarbete. Det finns en utredning om biodrivmedlen som pågår. Här är det också frågan om att verkligen få fram de alternativa drivmedlen. Här pågår det också arbete och, som kanske också har hört, vissa typer av förhandlingar med branschen för att skapa ställen där man kan tanka sin bil med biodrivmedel. 174 () replik: Jag nöjer mig med att konstatera att ställer väldiga krav på en allians som ska ställa upp i valet , medan han själv sitter i en kartell som har makten men som inte har mycket annat än utredningar och kommande förslag att rycka fram ur rockärmen. Det handlar om viktiga områden som har enorm betydelse för hälsan och miljön. 175 () replik: Det handlar inte bara om att rycka fram saker ur rockärmen. Om det verkligen ska fungera och ge resultat gäller det att det man lägger fram är väl underarbetat så att det också är genomförbart. Ni har kanske något att kasta fram snabbt. Jag tar gärna emot tips. 176 (): Jag vill kommentera avsnittet i betänkandet som gäller storslagen fjällmiljö. Vi som lever och verkar i fjällområdet instämmer i att verksamheten i områdena ska bedrivas med hänsyn till fjällvärldens unika värden. Men vi vänder oss emot ytterligare begränsningar när det gäller terrängfordonskörning och flyg. Det område jag nu främst talar om, och som jag själv kommer ifrån, ligger i . Det är kommunerna . Deras yta är lika stor som området i från upp till . Då förstår ni alla vilka vidder det rör sig om. De som verkligen vill ha tystnad finner den i fjällvärlden utan nya förbud. De föreslagna begränsningarna i flygtrafiken som bereds i innebär ett hot inte bara mot samtliga flygföretag som är verksamma i utan mot besöksnäringen som helhet och mot det rörliga friluftslivet. Inskränkningar i skotertrafiken innebär också en begränsad rörlighet. Som det nu är kan man till exempel inte åka från Hukejaurestugan förbi Alesjaurestugan och upp till utan att utsätta sig för stor fara i ett brant område. Det innebär att ingen kan åka den vägen. När det här förbudsområdet fastställdes var alla intressenter i eniga om en annan sträckning av skoterleden, men centrala myndigheter hade en annan åsikt. Med det här vill jag understryka att man ska lyssna på oss som lever och verkar i . Vi är också rädda om vår natur och vår miljö, men vi vill ha ett större lokalt inflytande över de lokala miljöfrågorna. 177 () replik: Jag kunde inte låta bli att replikera eftersom jag själv känner starkt för . Jag har bott i och trivdes utmärkt där. Jag flyttade därifrån eftersom jag fick för många tjänsteresor och för sällan fick vara i . Det är ett underbart friluftsliv där. Jag tänker inte i detaljer gå in på hur skoterförbudsområden ska vara. Men jag ser ett problem när de läggs ut, och det gäller och kommun. Ofta läggs skoterförbudsområdena väldigt långt bort. Normala människor som kanske inte vill ge sig ut på väldigt långa vinterturer utan vill ägna sig åt det vardagliga friluftslivet på skidor och få lite lugn och ro från buller har svårt att ta sig dit. Skoterområdena är däremot ofta väldigt lättillgängliga. Problemet med bullret är ju att det väldigt lätt uppfyller en hel fjälldal. Även om man som skidåkare väljer att inte vara i utan väldigt mycket på topparna blir det alltså mycket störningar. En annan sak som är väldigt störande är de här som roar sig med att köra uppför och nedför fjällsluttningarna fram och tillbaka. I Miljövårdsberedningen fanns en gång ett förslag om att förbjuda icke målinriktad skotertrafik, men det blev inte av. Vad säger du om den idén? Vore inte det väldigt bra för att få bort den rena okynneskörningen? Det stör ju inte dem som vill ta sig fram för att fiska i en trevlig sjö eller någonting annat. Det behövs väl ändå regleringar. Sedan är ju den lokala debatten ofta väldigt tuff. De som vill ha regleringar mot skotern blir väldigt lätt nedsablade. Jag känner väldigt många människor, även i inland, som vill ha skoterregleringar. 178 () replik: Som jag sade anser jag att man ska kunna ta upp detta lokalt. Alla intressenter är ju medvetna om miljön och bullret. Vad vi egentligen vänder oss emot är att allting ska beslutas centralt när det gäller vår fjällvärld. Men visst, sådan buskörning som du beskriver är inte önskvärd. 179 () replik: En fråga till blir då: Är du beredd att driva lokalt att det läggs skoterförbud också i områden dit det är enkelt för vanligt folk att ta sig utan att vara en stor äventyrare, alltså i närheten av bebyggda områden och vägar? Vill du driva det? 180 () replik: Det kan jag inte svara på . Det vill jag inte göra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 9 § Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (prop. 2004/05:1 delvis). 181 (): Vi moderater har lämnat en partimotion som heter En politik för arbete. Jag nämner det inledningsvis, därför att den också lägger grunden för vårt tänkande om människors möjlighet att skapa förutsättningar för sin trygghet. Det är en politik för arbete och oberoende. Det handlar om att bryta Subventions- och . Men det räcker inte bara med det. Det handlar också om att minska stöden inom EU och i nästa steg också inom WTO. Genom att stärka egenkraften hos människor ökar man också konkurrenskraften. Och en sak är alldeles klar: Det stärker vägen till framgång och trygghet både för den enskilde och för samhället i stort. Vi har mottot: Låt tusen blommor blomma på midsommarängen, i stället för att ha en politikerskött äng. Då blir det nämligen mycket nedvissnade blommor; tro mig! Problemet för det svenska jordbruket, och för övrigt andra företagare, är att den socialdemokratiska regeringen egentligen inte vill ha företagare. Man vill bara ha företag. Det är mycket smidigare. Företagare tänker ju själva, och det är besvärligt. Regeringens politik utmärker sig genom bristen på helhetssyn och präglas utomordentligt mycket av snuttifieringspussel. Det är en pusselbit hit och en pusselbit dit, och så rycker man i alla tåtar hit och dit. Svårigheten är att överskådligheten för den enskilde som är satt att följa detta är ungefär som när man har ett 5 000-bitarspussel som ligger utslängt på golvet ni vet själva. Ungefär så upplever man det som småföretagare inom jord- och skogsbruk, eller för all del något annat företagande. Detta är speciellt svårt för jordbruket eftersom jordbruket är så otroligt mångfasetterat. Jag brukar säga att det är få yrken där du ena minuten svetsar, nästa minut agerar barnmorska, förlösningsmorska eller vad man nu ska kalla det för ett djur och efter ytterligare en minut är bokförare eller ekonomiansvarig. Tänk er in i den situationen! Det är den mångfasetterade vardag som råder för många jordbrukare. Och så ska man dessutom ha ett regelsystem omkring sig som är fullständigt ogenomträngligt! Den företagsfientlighet som socialisterna, och majoriteten faktiskt står för är ett hot mot det svenska jordbruket. Låt mig ge några axplock för att i någon mån befästa vad jag nu säger. Ett exempel är att vägbidragen är så starkt undertryckta. Det bevisades tydligt när nu i började hotas. Genast gör man en brandkårsutryckning och rycker in pengar än här och än där, vilket får till följd att de areella näringarnas oundvikliga behov av logistisk möjlighet förminskas ytterligare. Att över huvud taget tänka på en alternativ finansiering som skulle kunna ge en tillväxt är inte aktuellt. Varför har jag ännu inte lyckats få något svar på. 3:12-reglerna, som ni känner till, har man pratat om att rätta till. har gjort sig känd för mycket prat och lite verkstad. har som nyutnämnd näringsminister ändå lämnat ut en med 291 teser om hur detta område ska förenklas, men notera vad som står på s. 4 i den, mina vänner! Jag rekommenderar denna sida till läsning, fru talman, eftersom det klart framgår att man inte får ändra några regler som substantiellt kan ändra på innehållet i vad som ska levereras. Nänä, det får man inte röra! Den här Östrosska tesboken är alltså ungefär som kejsarens nya kläder. Socialdemokraterna talar alltid om storskaligheten. Man är storskalighetens fanbärare. Det gäller grupper och kollektiv. Men det lilla glömmer man det lilla som har möjlighet att växa, det lilla fröet som faktiskt är grunden till vårt företagande. I denna småskalighet noterar vi att den småskaliga livsmedelsproduktionen har svårigheter, trots att miljö- och jordbruksutskottet enigt har uppdragit åt regeringen att vidta åtgärder. Där ställer man i stället fram möjligheten till bidrag. Man har nämligen så krångliga regler att det inte går att komma fram utan stöd. sade jordbruksministern: har vi lyft av ryggsäcken! Det är lite generande att vi har en jordbruksminister som inte vet att ryggsäcken finns kvar. Den har bara ändrat innehåll. Vi fick en utlovad dieselskattesänkning i fjor. höjde man skatten med . Det visar hur liten kontakt man har mellan vad munnen säger och vad hjärnan tänker i detta parti. skulle man sedan sänka skatten med . Det blev till syvende och sist 1:70. En sänkning för att nå medelnivån i hade legat på 2:50. Vi har djurskyddsbestämmelser som straffar ut svensk produktion. Förmänskligandet av djur leder till vägs ände; tro mig! Känslomässiga regler utan forskningsbakgrund leder också till utslagning. är det minknäringen som är föremål för detta. En uråldrig kretsloppsanpassad verksamhet är hotad. När vi har en djurskyddsmyndighet med en amatörbiolog till generaldirektör som i tidningarna går ut och diskuterar om har simhud mellan tårna eller inte blir jag lite konfunderad över vad det är för myndighetsutövare vi har i det här landet, tillsatta av den socialdemokratiska regeringen som en betalning för stöd. Det är dyrt att köpa sådant stöd. Vi har livsmedelsbestämmelser som nästan omöjliggör den småskaliga livsmedelsproduktionen. Vi har avgifter på handelsgödsel och växtskyddsmedel och så vidare. Vi har brister i äganderättsskyddet, som urholkar företagandet inom de areella näringarna speciellt. Jag kanske låter lite kritisk. Men det är så här att jag möter ingen, tro mig, som har någon reell tilltro till framtiden med den ledning vi har i det här landet. Jag vill bara ställa frågan till Socialdemokraterna: ni på någon som är nöjd? I så fall skulle jag se fram emot att få träffa de personerna, för jag möter dem inte. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservation 4. I övrigt vill jag hänvisa till vårt ställningstagande i betänkandet när det gäller detaljerna i vår jordbrukspolitik. 182 (): Som en utgångspunkt i ställningstagande i dagens betänkande finns våra grundläggande värderingar och vårt förhållningssätt. Det handlar om vår företagarsyn, där vi vill ha en mer aktiv näringspolitik. Vi vill minska byråkrati och regelverk samt underlätta för småföretagsamheten, något som till stor del gagnar landsbygden, för det är där de flesta enmans- och fåmansföretagen finns. Det handlar om vår syn på konsumentperspektivet, där välkomnar att konsumenternas efterfrågan nu får större genomslag i och med EU:s nya jordbrukspolitik. Det handlar om syn på hållbar tillväxt, ett ord som börjar bli slitet förvisso men som står för förvaltarskapet och den biologiska mångfalden. Det finns en hållbar tillväxtpotential inom de areella näringarna som vi vill lyfta fram. Det handlar om samarbete och samverkan, lokalt men också globalt. anser att tredje-världen-perspektivet också ska inrymmas i de beslut vi är med och fattar här i riksdag. Vi vill slå vakt om en rättvis handelspolitik. Det handlar slutligen om en effektiv administration där våra gemensamma resurser avseende myndighetsutövning, forskning, kontroller och information ska ske så samordnat och kostnadseffektivt som möjligt. Med denna utgångspunkt, fru talman, vill jag göra några nedslag och lyfta fram politik rörande landsbygd, livsmedel och djuromsorg, skog och myndighetsorganisation. Jag börjar med landsbygdspolitiken. anser att en levande landsbygd till stor del är beroende av livskraftiga basnäringar. Tillsammans med en utveckling av exempelvis sektorerna inom energi, råvaruförädling, småskalighet och turism kan detta bidra till ökad sysselsättning och tillväxt i hela landet. Vi anser att det krävs en sammanhållen landsbygdspolitik, vilket vi presenterade i vår rapport i samband med landsbygdsriksdagen i . Vid denna landsbygdsriksdag utlovade Socialdemokraternas representant i en paneldebatt att han skulle ta ansvar för att samla samtliga partier till samtal om de här frågorna. Vi väntar fortfarande på denna inbjudan. När det gäller livsmedel och djurhållning tror jag att det räcker att nämna folkpartisten och före detta EU-parlamentarikern för att visa hur betydelsefulla anser att dessa frågor är. Vi anser att hälsoaspekterna och livsmedelsfrågorna ska få en central roll. Vi ökar därför anslaget till livsmedelsforskning. Krav på säkra livsmedel är ett rättmätigt krav och måste upprätthållas genom tydliga och klara regler, genom spårbarhet och ordentliga kontroller. Krav på adekvat märkning är därför mycket viktigt, både för konsumenter och för producenter. Jag välkomnar därför förslaget till lagrådsremiss med ökad möjlighet till samverkan vad gäller tillsyn. Det är ett sunt och självklart förslag som givetvis borde kommit för länge sedan. Jag välkomnar också att målet inom politikområdet utökats till att spegla konsumenternas efterfrågan. är angeläget om att djurskyddsfrågorna prioriteras så att generellt sett goda djurskydd upprätthålls och utvecklas. Vi har i många sammanhang bland annat fört fram krav på utökade utbildningsinsatser för djurskyddsinspektörerna. tillskjuter därför medel utöver regeringens förslag till ökat djurskydd. anser att ska ha ett samlat grepp om djurskyddsfrågorna. Fler uppgifter bör kunna hänföras till myndigheten för att få just ett helhetsgrepp, exempelvis ett internationellt samordningsansvar. har endast verkat och borde få en rimlig chans att visa att man klarar av att leva upp till målen. Jag fortsätter med skogen vårt gröna guld. Vi anser att skogspolitiska beslut med två jämställda mål ska ligga fast. Vi anser dock att skogens betydelse för välstånd tydligare bör belysas. Vi närmar oss den beräknade hållbara avverkningskvoten . Det krävs nu en grundlig analys för att dels se om och hur denna kvot kan höjas, dels analysera bioenergins och förädlingens framtida potential. Det är med denna utgångspunkt vi förordar ett nationellt skogsprogram. anser att varje generation också har ett ansvar att förvalta naturresurserna på ett hållbart sätt så att den biologiska mångfalden inte utarmas. Det innebär att vissa områden behöver ett särskilt skydd. Utgångspunkten innan beslut fattas om skyddsavsättningar måste vara en vetenskaplig bedömning. Civilrättsliga avtal, naturvårdsavtal, har varit en framgångsrik väg. Vi förordar ökad smidighet och flexibilitet och anser att medel i större omfattning skulle kunna omfördelas till naturvårdsavtal. är kritiskt till att områden mellan 5 och avsedda för skyddsavsättningar fortfarande hamnar mellan stolarna. Ett klargörande av myndighetsansvaret mellan och måste därför komma till stånd. Jag vill, fru talman, dessutom nämna några ord om myndighetsorganisationen. Där har dristat sig till att föreslå en radikal omorganisation av de areella näringarnas myndigheter. Syftet är att få ett tydligt fokus på utveckling av landsbygden och dess tillväxtmöjligheter. Det innebär en effektivisering och specialisering. Jag är övertygad om att idén som sådan är väl värd att analysera och utreda betydligt grundligare. Det antal myndigheter som servar de areella näringarna ska ha tydliga ansvarsområden. Därför ser vi en djurskyddsmyndighet som får ta över ytterligare uppgifter inom sin genre. I verket för landsbygden och de areella näringarna ska alla delar som hör till näringsdelen jord, skog, fiske och landsbygdsutveckling ingå. Det innebär de verksamheter som ingår i , , och . Slutligen vill jag upprepa det jag envetet har tagit upp . Jag beklagar att inte regeringen har tagit tillfället i akt att i samband med dieselskattesänkningen på jord- och skogsbrukets maskiner kräva en inblandning av förnybara drivmedel. Det skulle i ett enda svep medverka till minskad koldioxidanvändning, ökade möjligheter att leva upp till EG-direktivet om förnybara drivmedel samt leda till en tydlig markering av att vi nu tar ännu ett steg ut ur det fossila samhället. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 4 men står givetvis bakom samtliga folkpartiyrkanden.