prot · GR0954 · 2004-01-20 00:00:00 — 111 HANS (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag känner att vi delar oron för den höga arbetslösheten i bland ungdomar. har den öppna arbetslösheten bland de unga ökat från 36 000 till 52 000 personer. I mitt hemlän är det 3 100 personer som är antingen öppet arbetslösa eller placerade i någon AMS-åtgärd. Det finns kommuner där av de unga mellan är arbetslösa. I genomsnitt är av befolkningen i den åldersgruppen i länet öppet arbetslösa eller i något program. minskar dessutom antalet lediga platser stadigt till arbetsförmedlingen i länets största kommun . har under senare årtionden regelmässigt haft högre arbetslöshet än riksgenomsnittet. har länets befolkning minskat. Många av dem som flyttar är ungdomar. En av huvudorsakerna till att de flyttar är just den höga arbetslösheten. är det av arbetsgivarna i som vill att arbetsförmedlingen letar fram en lämplig person till dem. Resten annonserar i platsbanken, där alla kan söka. Det finns jobb att söka, men väldigt många av dessa jobb är, som statsrådet nämner, tillfälliga. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomarna i . är det 200 av de arbetslösa som varit utan jobb i . Den siffran ska ned till 100. Verktygen som står till buds är anställningsstöd, arbetspraktik och, som statsrådet nämner, att peppa ungdomar att söka jobb mer intensivt. Ytterligare ett verktyg för arbetsförmedlarna är att göra företagsbesök med ungdomarna. Genom besöken byggs förtroendet upp så att företagen anmäler att de har lediga jobb. Tyvärr är det svårt för arbetsförmedlarna att hinna med företagsbesöken när det är så många arbetslösa som behöver förmedlingens hjälp. De problem som vi har i finns i stora delar av . De verktyg som finns tycks inte räcka för att komma till rätta med den höga ungdomsarbetslösheten. Jag tror tyvärr inte heller att de nya program och satsningar som statsrådet föreslår kan lösa problemet fullt ut. Erfarenheterna visar tyvärr att AMS-åtgärderna oftare blir en paus i arbetslösheten än vägen till riktiga arbeten. Vi måste ha en politik som ger de unga riktiga jobb. Från det att man slutar gymnasiet , med eller utan slutbetyg, fram till det att man får sitt första jobb blir det tyvärr ofta ett långt, mycket destruktivt glapp. Leva på soc blir ett begrepp, den ofrivilliga sysslolösheten blir en livsstil och självförtroendet sjunker hos många unga. Ofta är arbetsgivarna tveksamma till att anställa ungdomar. Det är oerfarna, tycker man, och har ofta inte hunnit få några referenser från tidigare anställningar. Vi måste se till att denna tveksamhet vägs upp av starka skäl att ändå anställa unga. Det måste först och främst kosta mindre att anställa ungdomar, anser jag och . Eftersom vi politiker varken ska eller kan påverka löneavtalen återstår bara vägen att sänka skatten på de här jobben, alltså att sänka arbetsgivaravgifterna. har därför velat öppna för en möjlighet att anställa arbetslösa ungdomar i vad vi kallar instegsjobb med en halverad arbetsgivaravgift. Denna möjlighet skulle finnas för alla ungdomar som varit arbetslösa och inte har någon betydande arbetslivserfarenhet. Vi beräknar att 25 000 ungdomar i kan komma i fråga för dessa instegsjobb. Det är hälften av dem som är arbetslösa . Jag vill därför fråga statsrådet om regeringen i detta utsatta, akuta läge med 52 000 unga arbetslösa kan tänka sig att överväga att sänka arbetsgivaravgifterna för den arbetsgivare som anställer ungdomar. 112 Statsrådet (): Jag kan hålla med om att programmen inte löser problemen. Däremot mildrar arbetsmarknadspolitiska insatser problemen för enskilda människor. För att lösa problemen, för att eliminera arbetslösheten om det någonsin går eller få ned den dramatiskt, behöver vi en förstärkt konjunktur. Så enkelt är det. Jag roade mig, fru talman, med att titta tillbaka inte för att på något sätt negligera problemet med arbetslöshet i allmänhet och ungdomsarbetslöshet i synnerhet men för att ändå få något slags proportioner. Man kan se , som råkar vara då också hade regeringsansvar. Jag säger inte att det berodde på dåligt regeringshandlag det berodde säkert till väldigt stor del på en utomordentligt usel konjunktur i kombination med andra faktorer men då var långtidsarbetslösheten bland ungdomar när den var som högst sex och en halv gång högre än vad den är . Det var 65 000 ungdomar som var långtidsarbetslösa. är det 10 000. Vi kan alla se alldeles tydligt att den långa och utdragna lågkonjunktur vi har drabbar, vilket vi också alla vet, ungdomar hårdare och framför allt tidigare. Men en vändning i konjunkturen innebär också att ungdomarna får lättare att snabbare komma in på arbetsmarknaden. Det finns dock positiva tecken i detta som är värda att fokusera på så att man får rätt proportioner. Som långtidsarbetslösa betraktas de ungdomar som har varit arbetslösa , ungefär . Tittar man på hur det går för ungdomar som varit arbetslösa ser man att av dem får arbete eller en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det betyder att det trots allt i den situation vi har är en ganska hög omsättning. Det är alltså inte samma personer som ständigt är arbetslösa . De personer som är arbetslösa är ungefär 10 000, och de ska halveras. Det är åtgärder som går att vidta, och jag är förhoppningsfull om att det kommer att lyckas. 113 HANS (): Jag kan hålla med om att åtgärder kan mildra effekterna men, som säger, inte lösa alla problemen. En sak som oroar mig är att vi för sedan har lämnat en högkonjunktur, och ändå har arbetslösheten ständigt gått uppåt. Just att så många unga har blivit arbetslösa tycker jag är väldigt oroande. Jag fick inget svar om någon konkret åtgärd när det gäller att få företagen att anställa. För att minska arbetslösheten rejält tror jag att det behövs kraftfulla och verkningsfulla åtgärder som riktar sig mot företagen, att de får något slags stimulans att anställa. Då räcker det inte med enbart program. AMS egna uppföljningar av deltagarna i arbetsmarknadsåtgärder visar att i de flesta fall har mindre än hälften av deltagarna reguljärt arbete efter det att de avslutat en åtgärd. Då tror jag att tröskeln måste sänkas för att ge ungdomar arbete. Vi måste också hindra fler ungdomar från att lämna skolbänken och gå ut i arbetslöshet. har vårterminen just startat i skolor. Under denna termin kommer troligen ungefär 25 000 ungdomar att hoppa av sina gymnasiestudier. En stor del av dem kommer att hamna i arbetslöshet. AMS visade i en studie att ungdomar som avbryter gymnasieskolan har mycket dystra framtidsutsikter. Detta kan alltså ytterligare spä på problemen om vi inte gör någonting konkret och snabbt. Statsrådet säger i sitt svar på min interpellation och här i debatten att en proposition om den framtida gymnasieskolan nu bereds inom . Ambitionen är att förstärka samverkan mellan skola och arbetsliv för att höja kvaliteten i yrkesutbildningen. Det är bra. Vi i är övertygade om att färre ungdomar skulle hoppa av från gymnasiet om det fanns fler praktiska alternativ för dem som inte vill läsa en högskoleförberedande utbildning. Vi kan se på och , där ungdomsarbetslösheten är lägre än i . Delvis beror det på att man har väl fungerande lärlingssystem. Därför vill vi i starta en fungerande lärlingsutbildning i . För att snabbt komma till skott vill vi att de kommuner som redan till lyckats skapa lärlingsplatser tillsammans med lokala privata arbetsgivare ska få ett särskilt engångsanslag på för varje plats och att kommunen ska ersätta lärlingsutbildning och arbetsgivaren stå för . Då ska man kunna ha som mål att ordna fram 10 000 lärlingsplatser redan till . Med det första förslaget jag redovisade skulle detta kunna halvera ungdomsarbetslösheten . Det skulle exempelvis i ett län som innebära att ungefär 1 550 ungdomar vid slutet av året kommer att ha ett riktigt arbete eller en lärlingsplats som leder till ett reguljärt arbete. De här förslagen borde vara tilltalande också för AMS-chefen . Han har ju sagt att programmen inte är det viktigaste i AMS verksamhet. är matchningen mot den reguljära arbetsmarknaden. Det vore intressant att höra hur arbetsmarknadsministern ser på en fungerande lärlingsutbildning och om man kan utveckla den typen av verksamhet i för att få ungdomar att komma i reguljära jobb. 114 Statsrådet (): Uppriktigt sagt, , är jag inte säker på att jag ser den stora skillnaden mellan det som du föreslår när det gäller sänkningen av arbetsgivaravgiften och den väg som vi har valt när det gäller anställningsstöden. Det handlar om att i någon mening göra jobben billigare utan att den enskilda individen drabbas, att göra anställning mindre kostsam. Jag tycker inte att jag har skäl att ta ställning till de förslag som lägger fram här. Jag antar att vi får återkomma i debatter om program för arbetsmarknadspolitiken. Jag är en av dem som är lärlingsutbildad. Jag tror till och med att jag är den enda i regeringen, och jag har god erfarenhet av en väl fungerande lärlingsutbildning inom måleribranschen. Det finns väldigt bra lärlingsutbildningar. De är en stabil grund för ett framtida yrkesliv som det säkert finns anledning att hitta efterföljare till. De lärlingsutbildningar som finns är tillkomna genom kollektivavtal och bärs av parter på ett ömsesidigt sätt och med stor omsorg. Jag tror för min del att det är en viktig förutsättning för fungerande lärlingssystem. Jag tillhör också dem som har varit med ett tag , och jag kan nog säga att så långt jag kan minnas tillbaka i den politiska diskussionen om olika arbetsmarknadsfrågor har frågan om ett bredare, mer allmänt lärlingssystem diskuterats. Jag tillhör också dem som inte är alldeles optimistiska när det gäller möjligheten att finna vägar för stora breda lärlingssystem. Trots det är jag långt ifrån negativ till att fundera i sådana banor. Vi gör det också. Senast har den utredning som generaldirektör presenterade redovisat förslag och tänkbara modeller för just lärlingsutbildningar. Jag kommer alltid att vara öppen för en konstruktiv diskussion om system som kan ge, det är väl det som jag vill ha, en tryggad, kvalitativt bra utbildning med en inriktning som man har nytta av under sitt yrkesliv, som vi också får ett åtagande från en arbetsgivare att upprätthålla en anställning som gör det möjligt att få fullgöra sin utbildning. Det är en kombination av åtgärder som behövs för att det ska bli meningsfullt för en person att gå in i ett långt åtagande med en lärlingsutbildning. Det ska leda till någonting. Det måste också leda till en anställning som är hyggligt trygg. Vi kan gott diskutera frågan om lärlingsutbildning ytterligare framöver. 115 HANS (): Först vill jag tacka statsrådet för dagens debatt. Den är viktig, för man känner en oro för de många unga. Det är glädjande, tycker jag, att öppnar för en diskussion om just lärlingsutbildning. Det finns i vissa kommuner försök med lärlingsutbildning som skolorna har hela ansvaret för. Jag tror att man kan utveckla det till att skolan och arbetslivet delar på ansvaret för utbildningen. Då tror jag både att kvaliteten höjs på utbildningen och att sannolikheten ökar för att det ska leda vidare till riktiga anställningar. Jag känner att en bra sak som kommer ut av debatten kan vara att man inser att vi alla är olika individer. Vissa vill ju plugga länge för teoretiska yrken. Andra vill gå direkt ut i arbetslivet, kanske på gymnasiet. Då är det viktigt att vi har de här vägarna. Då kan lärlingsutbildningarna vara ett sätt att öppna för de ungdomar som vill gå snabbar ut i arbetslivet. Jag vill också poängtera att det känns viktigt att förslagen som tas upp i debatten följer med ministern. Det gäller instegsjobben som vi pratade om med sänkta arbetsgivaravgifter. Det är en variant som jag tror kan vara ett bra komplement till andra saker som finns. Det kan vara konkreta åtgärder som ger arbetsgivarna stimulans att anställa. I och med att det är så pass många som inte är anställda finns det någonstans en tröskel som arbetsgivarna inte tycker är tillräckligt låg. Jag tror att det kan vara ett förslag som kan vara bra. Fler jobb behövs ju . Risken är annars att de ungdomar som slutar skolan går ut i arbetslöshet. Det som oroar mig är den effekt man ser i ett län som . Många flyttar från länet till exempelvis , där det finns jobb. När man som ung ser att det kanske inte finns jobb i kan man börja flytta utanför gränser. Vi får ett stort problem i vårt land att klara av vår välfärd om människorna flyttar härifrån därför att det saknas jobb. Det är en sak som jag känner att jag vill sända med. Det är en viktig debatt och viktigt att göra saker snabbt. De exempel som vi har haft uppe känns viktiga att ha med sig då. 116 Statsrådet (): Jag tänkte också avslutningsvis bara tacka för debatten. Men för att undvika missförstånd vill jag förtydliga mig på en punkt när det gäller den diskussion vi har haft om lärlingsutbildning. För mig är det aldrig ett alternativ att byta ut gymnasieutbildning och en teoretisk utbildning mot enbart ett slags yrkesutbildning i lärlingsform i ett företag. Det är alltid en kombination. Möjligheten att upprätthålla kunskaper i de klassiska teoretiska ämnena språk, matematik och allt vad det kan vara är oerhört viktig. Det är en kombination, och det är en påbyggnad på gymnasieutbildningen, på teoretisk utbildning, som är förutsättningen för mig och för min syn på lärlingsutbildning. Det är i företaget man kan få sin djupare utbildning som leder till en varaktig anställning och en bra yrkeskunskap. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på interpellation 2003/04:185 om villkoren för svensk kycklingnäring 117 Jordbruksminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra villkoren för den svenska kycklingnäringen och därmed minska risken att den svenska kycklingproduktionen tappar ytterligare i förhållande till importerat kött. Jag håller med om att svensk animalieproduktion, i det här fallet kycklingnäringen, kännetecknas av god djuromsorg. Jag anser att detta är mycket bra och att det tydligt visar vilket stort intresse det finns i för en god djurhållning såväl hos den breda allmänheten som hos näringen. Den svenska slaktkycklingsnäringen är en viktig del av vår inhemska matproduktion. Produktionen kännetecknas av hög kvalitet, vilket bland annat innebär god standard när det gäller djurskydd och smittskydd. Näringen har själv varit drivande när det gäller att ta fram det unika djuromsorgsprogram som har resulterat i en god fothälsa. Det är också viktigt för kycklingnäringen att det finns ett gott näringslivsklimat i landet. Detta är en fråga som regeringen sätter högt på dagordningen. Grunden för en livskraftig produktion är en ekonomisk politik för stabilitet och sunda offentliga finanser. För att vi i ska ha uthållig tillväxt är det av avgörande betydelse att vi har starka och livskraftiga företag. Regeringen har därför bland annat avsatt medel för ett nationellt program för att skapa bättre entreprenörsklimat, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande samt öka företagandet. För att stärka tillväxten förbereder regeringen flera förslag som ska underlätta etableringen av fler och växande företag. Bland åtgärderna finns regelförenklingar, översyn av skatteregler och förbättrade möjligheter till kapitalförsörjning, marknadsetablering och effektiv konkurrens. Åtgärder som syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen av landsbygden och lantbruksföretagen finns bland annat i det nationella miljö- och landsbygdsprogrammet. Det handlar till exempel om investeringsstöd, stöd för kompetensutveckling och stöd för saluföring av kvalitetsprodukter från lantbruket. har, tillsammans med , en unik situation vad gäller salmonellasmitta. Vi har en mycket omfattande smittokontroll genom det svenska salmonellakontrollprogrammet, och smittoförekomsten är i svenska besättningar av bland annat fjäderfä. I EU har antagits ny lagstiftning om zoonoser, sjukdomar som kan smitta mellan människa och djur, som visar att alltfler medlemsstater inser att den svenska modellen för salmonellabekämpning är effektiv och värnar om helhetssynen på livsmedelskedjan från jord till bord. Den svenska modellen för slaktkycklingsproduktion har stora mervärden såväl för djurs som för människors välbefinnande och hälsa och bör utgöra ett försäljningsargument. I den svenska livsmedelsproduktionen finns mervärden som exempelvis hög kvalitet, säkerhet, miljöhänsyn och etiska värden. Detta budskap måste förmedlas till konsumenterna för att de ska kunna göra medvetna val. Näringen och handeln har en viktig uppgift när det gäller att i sin marknadsföring ge konsumenterna upplysning om hur kyckling produceras eftersom mervärdena i produktionen utgör försäljningsargument. Dessa mervärden är något jag, som jordbruksminister, lyfter fram i olika sammanhang. 118 (): Jag fick ett brev från Svensk Fågel som uppmärksammade mig på det här problemet. Eftersom jag är från län har jag läst en del i tidningarna om att man tycker att konkurrenssituationen är ohållbar, men jag trodde nog inte att problemet var så stort. Att kycklingnäringen lever under orättvisa konkurrensförhållanden har jag inte hört någon säga emot. Vi vet att importen från våra grannländer ökar stadigt. Enligt uppgift svarar den nu för nära en tredjedel av den totala svenska kycklingkonsumtionen. När man sedan läser i regeringsförklaringen står där: jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdiga de som gäller för övriga . Jag kan bara konstatera att det inte stämmer överens. Trots regeringsförklaringens ord fortsätter utslagningen av svensk livsmedelsproduktion på grund av konkurrensvillkor som är olikvärdiga de i omvärlden. Jag måste också fråga: Hur har jordbruksministern arbetat med de här frågorna för att få likvärdiga villkor? Det är en viktig uppgift, så att man ser åt vilket håll jordbruksministern arbetar. Jag läste också att den nya föreslog nya ekonomiska pålagor på svenska jordbrukare vilket ytterligare skulle försämra konkurrensvillkoren gentemot omvärlden. Det är än en gång stick i stäv med regeringsförklaringen och ord här i kammaren. Om vi ska få likvärdiga villkor som i övriga förstår jag att det kan ta lite tid. Men vi måste ändå se att det är förslag och inte bara vackra ord som man presenterar från regeringens håll. Jag vill ställa en fråga till: Är jordbruksministern beredd att genomföra en ordentlig översyn av alla de regler, pålagor och skatter som svenska lantbrukare lever under och jämföra med konkurrentländerna i ? Det är inte minst viktigt med tanke på att det nu kommer in tio nya medlemsstater . På vilket sätt kommer regeringen då att leva upp till regeringsdeklarationens ord om likvärdiga konkurrensvillkor? Med de kompletterande frågorna ber jag om ursäkt för att jag glömde tacka för svaret. Jag förstår att jordbruksministern har försökt att engagera sig för att ge mig ett bra svar, och det tackar jag för. Men jag har många fler frågor, för jag kände mig inte riktigt nöjd. 119 (): Jag har anslutit mig till interpellationsdebatten därför att jag ställde en fråga till jordbruksministern i samma ärende som det nu har interpellerat i. Jag har också fått brev och läst artiklar om den svenska kycklingnäringens kris. Det är någonting som får svåra följder för svensk arbetsmarknad. I varslades närmare 800 personer inom livsmedelsindustrin om uppsägning. Av dem jobbade 140 på i . I måste kycklingslakteri skära ned. Det drabbar också ett tjugotal uppfödare. Många arbetstillfällen försvinner från västra . Varför har det då blivit så här? Jo, vi importerar för mycket utlandsproducerad kyckling. Europeiska kycklingproducenter har lyckats hitta ett kryphål i lagstiftningen som säger att behandlat kött inte behöver gå igenom något salmonellaprov. För att köttet ska få beteckningen behandlat räcker det med att man sprutar in vatten i kycklingen. Så undviker man de kontroller vi har här i . Vi köper stor, billig kyckling där av köttet är vatten och risken för salmonella är mycket stor, kyckling som kommer från miljöer med en djurhållning och ett miljötänkande som är helt främmande för våra svenska krav. står vi inför en situation där kycklingbranschen hotas av ytterligare nedskärningar och där lantbrukarna känner stor osäkerhet . Vad är då receptet för att motverka denna kris? Jo, det måste vara att försöka övertyga befolkning om att svenskt kycklingkött är mycket bättre än utländskt. Hur ska man kunna göra det? Kan jordbruksministern tänka sig att det ska bli obligatorisk ursprungsmärkning av kycklingköttet? är det så att kycklingen inte behöver vara uppfödd i fastän det står Mor kyckling. Hur ska man kunna förbättra lönsamheten för de lantbrukare som producerar kycklingkött? Jordbruksministern nämner i interpellationssvaret ett förenklat regelverk som ska komma . Men jag saknar besked om sänkning av högsta dieselskatt, sänkning av konstgödselskatten, sänkning av skatten på bekämpningsmedel och reducerade miljöavgifter. Vi vet att statsministern har lovat att göra något åt alla de skatter och avgifter som drabbar lantbrukarna. Kan inte jordbruksministern påminna statsministern om det, så att det kommer några konstruktiva förslag i den riktningen? 120 Jordbruksminister (): Det var en hel meny med olika frågor. Låt mig inledningsvis få säga att jag tycker att det är mycket glädjande att vi konsumenter är så förtjusta i fjäderfäkött, i kyckling. Både produktion och konsumtion har ökat avsevärt i både och EU, om man tittar tillbaka . Jag ska inte motsäga den bilden av att den här industrin har lönsamhetsproblem, men för mig är det alldeles självklart att vi ska satsa på säkra livsmedel, god djuromsorg och en bra miljö. Det finns många mytbildningar kring vilka merkostnader den här modellen skulle medföra. Det finns en intäktssida också, och det är det tar upp när det gäller mervärdena. De här mervärdena finns ju också på intäktssidan. Men det är inte bara det, för det finns också direkta produktionsfördelar av att jobba enligt den här modellen. Vi har den svenska modellen, och den bygger på högt ställda krav när det gäller det jag räknade upp, livsmedelssäkerhet, djuromsorg och miljöhänsyn. Vi tror på den svenska modellen, skrev LRF-ordföranden och fyra andra tungviktare inom svensk livsmedelsproduktion i en debattartikel i tidningen som gick. De menar att förtroendet för de svenska bönderna bygger på ett målmedvetet arbete för säkra livsmedel, djuromsorg och miljöhänsyn. Jag delar den synen. Jag delar också synen att vi inte ska ha omotiverade regler, och därför välkomnar jag att näringen nu gör en genomgång av vad som skulle kunna vara omotiverade regler. Vi gör också en sådan här granskning från statens sida i ett företagsperspektiv. Vi ligger före de andra länderna i EU, om man exempelvis tar djuromsorgsregler om den yta som djuren ska ha. Det finns också andra regler. Vi har inspirerat de andra länderna i EU. Det är den vägen vi vill gå. De håller på att gå vår väg. Vi ligger före. Det menar jag att vi kommer att ha fördelar av. Våra företag kommer då att ha anpassat sig till regler som är på väg. Det är ett mycket konkret arbete som pågår när det gäller slaktkycklingar inom EU, där man från kommissionens sida har varit här och inspirerats . Det är klart att vi måste jaga olika typer av kostnader. Det är ett ansvar för näringen. Givetvis ska vi också från statens sida se om det är någonting som gör att vår näring inte har likvärdiga konkurrensvillkor som de har i andra länder inom framför allt EU. tar upp detta med energiskatter, gödselmedelsavgifter och bekämpningsmedelsavgifter. Jag kan försäkra att vi har ett djuplodande analysarbete på gång i när det gäller de skatterna. Vi analyserar hur de här skatterna ser ut i andra länder och vilka konkurrensnackdelar våra företag har. Jag räknar med att den här analysen ska vara klar . 121 (): Jag tycker att det är mycket bra att vi har god kvalitet på vårt kycklingkött. Jag tycker att det är utmärkt att djuromsorgen är god i .