prot · GR09121 · 2004-05-25 00:00:00 — 82 () replik: Jag undrar: Varför vill samarbeta i EU om socialpolitik, utbildningspolitik, arbetsmarknadspolitik och andra frågor, till exempel dagis, men inte ge en möjlighet för EU att agera med kraft när det gäller att förhindra konflikter, ett nytt Bosnien, ett nytt ? Varför ska det vara en utrikespolitik som stärker och försvagar FN? Det här stöder när han sitter bakom lyckta dörrar i , men när han kommer hit flirtar han med en EU-kritisk opinion. Stå för dina åsikter som du också har haft i EU! 83 Statsminister () replik: Jag noterar att inte svarar på den springande frågan: Är beredd att acceptera majoritetsbeslut om utrikes- och säkerhetspolitik? Om svaret är ja, vilket framgår i program, har övergivit alliansfriheten. Så måste jag läsa det tills jag får en förklaring av och andra ledande centerpartister. 84 (): I en del var besked lite förvirrande. Han nämnde mycket riktigt att vi ska välja till men förde sedan mest en diskussion om vilken institution i EU han själv är mest förtjust i, nämligen ministerråden. Den retoriska följdfrågan blir: Var tror ni sitter någonstans? Men , ministerråden och kommission är faktiskt tre likvärdiga parter som får detta samarbete att fungera. I ministerråden finns och andra socialdemokratiska statsråd. I kommissionen finns . Det behövs en borgerlig motvikt och en borgerlig övervikt i det organ vi ska rösta till . Vi kan inte ha socialdemokratiskt maktinflytande överallt. Se till att förändra det när ni röstar ! Partiledardebatten var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Anmälan om återtagande av plats i vice talmannen meddelade att Per () skulle återta sin plats i varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för . 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:457 Till Interpellation 2003/04:457 av om studieavgifter vid universitet och högskolor Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är bland annat tjänsteresor och tidigare inbokade engagemang. Till Interpellation 2003/04:482 av om ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade engagemang. uppdrag och rättschef 2003/04:488 Till Interpellation 2003/04:488 av om miljöansvar för förorenad mark Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade engagemang. uppdrag och rättschef 2003/04:489 Till Interpellation 2003/04:489 av om planering av köpcentrum Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade engagemang. uppdrag och rättschef 2003/04:497 Till Interpellation 2003/04:497 av om etablering av fristående skolor Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det är fulltecknat till interpellationsdebatten i kammaren . 5 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan vice talmannen meddelade att skulle interpellationer besvaras. aviserat arbetsplenum samt votering skulle utgå. 6 § Hänvisning av ärenden till utskott och beslut om förlängd motionstid Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2003/04:130 till finansutskottet Framställningar 2003/04:RRS9 till försvarsutskottet /04:RRS10 till justitieutskottet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående ärenden skulle förlängas till . Motioner 2003/04:Ju24 och Ju25 till justitieutskottet /04:Fi33Fi36 till finansutskottet 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2003/04:KU20 betänkande 2003/04:JuU27 betänkanden /04:LU27 och LU28 betänkanden /04:SfU14 och SfU16SfU18 betänkande 2003/04:UbU14 8 § Stärkt konsumentskydd vid småhusbyggande 85 (): I det betänkande som vi nu ska debattera behandlas regeringens proposition om stärkt konsumentskydd vid småhusbyggande. har möjligheten till räntebidrag för uppförande av så kallade egnahem i princip försvunnit, och det har lett till att det numera är få som skaffar sig det konsumentskydd som tidigare utgjorde en förutsättning för att man skulle kunna erhålla det statliga bostadsstödet. Därför är den nuvarande kopplingen, som finns mellan det konsumenträttsliga regelverket och reglerna om statligt räntebidrag, inte längre ändamålsenlig. Den nuvarande lagstiftningen ger inte heller alla konsumenter samma grundskydd, vilket regeringen vill ändra på med sitt förslag. Propositionen syftar också till att den konsumenträttsliga lagstiftningen i alla delar ska vara tillämplig även på småhusentreprenader. har lämnat ett särskilt yttrande, och två reservationer finns i betänkandet, som jag nu överlämnar för debatt. 86 (): Egen härd är guld värd står det skrivet på broderingar som pryder väggarna i ett inte helt oansenligt antal hus, villor och sommarstugor i det här landet. Just som passerade blev det mer än tydligt, tycker jag, att det knappast finns något större och mer svenskt fritidsintresse än hus och trädgård. Det är dessutom bland de dyraste fritidsintressena, fru talman, om vi tar hänsyn till fastighetsbeskattningen. Den är inte föremålet för dagens diskussion, men det stora intresset gör att det är viktigt och angeläget med ett gott, klart och tydligt konsumentskydd vid köp och byggande av hus, villor och sommarstugor. Vi ska veta vad vi betalar för. Vi ska få valuta för pengarna. Det är hederliga principer som ska ligga till grund för all konsumenträttslig lagstiftning, inte minst vad gäller köparens skydd vid småhusbyggande och småhusköp. Vi stöder lagändringar som ger ett starkt konsumentskydd och ett tydligare förhållande mellan näringsidkare och konsumenter i småhusentreprenader. Den nu framlagda propositionen har dessvärre brister. Regeringens förslag innebär ett regelsystem som i flera avseenden är onödigt omfattande och därigenom riskerar att leda till ökade kostnader, mer byråkrati och större osäkerhet om konsumentens skydd i samband med småhusbyggande. Vi föreslår därför att propositionen avslås i sin helhet och omarbetas i flera avseenden innan igen ges tillfälle att ta ställning i frågan. Bland annat finns behov av utförligare analys av konsumenternas kostnader för lagförslagen. Regeringens förslag innebär ytterligare kostnader för konsumenterna. Många krav är helt rimliga att ställa, men vi ska ha vetskapen att svenska konsumenter kommer att få betala för det. Ökade krav på skriftlig dokumentation ökar den arbetstid som måste läggas ned på formkrav och byråkrati. Den skärpta konsumentgarantin vid fel innebär en ordentlig skärpning av dagens regler, både vad gäller felens art och följden av fel. Det gör att risktagandet för den enskilda företagaren och mäklaren ökar avsevärt. Krav på färdigställandeskydd respektive avhjälpandeskydd vid byggnadsarbeten kommer att driva upp kostnaderna för byggnaderna ytterligare. Mängden ärenden till byggnadsnämnderna som berörs av den nya försäkringen kommer att inte obetydligt öka i omfattning beroende på att arbetsbelastningen ökar för byggnadsnämnderna. Det gör att den avgift som varje konsument ska betala i ärenden om bygganmälan av allt att döma blir högre. Det hade varit önskvärt med en bättre utvecklad analys av de kostnader som konsumenterna i slutändan får stå för. Vi beklagar att regeringen visar ett sådant klent intresse för den sortens frågeställningar. Notan skickas helt enkelt vidare till svenska husköpare, men vi vet inte vad den går på. Det saknas också en diskussion om vilka konsekvenser förslaget får för konkurrensen och möjligheterna för mindre byggföretag att utmana etablerade aktörer. har vid ett flertal tillfällen framfört att byggbranschen är en av de sektorer som har varit allra mest drabbad av bristande konkurrens och av svartjobb. Där finns inget kontrakt, och där finns än mindre något konsumentskydd. Det är knappast överraskande med tanke på att regelverken för branscherna förhindrar nya etableringar. Hela fastighets- och byggsektorn har varit reglerad vilket sätter käppar i hjulet för en sund konkurrens. Det är just en bättre, sundare och friskare konkurrens som skulle gynna husköpare och husbyggare i det här landet. Men regeringen väljer i detta sammanhang att inte titta närmare på förslag som skulle kunna stärka inslagen av en god och sund konkurrens. Som framgår av regeringens förslag kommer många mindre bygginsatser och byggåtgärder som inte omfattades av någon obligatorisk byggfelsförsäkring nu att påtvingas detta. Beslutet att bygga ett mindre småhus eller fritidshus, att göra en nyinvestering, är av kostnadsmässigt begränsad omfattning. Därför kommer extrakostnaden för en byggfelsförsäkring att utgöra en förhållandevis stor del av det totala beloppet. I och med att byggfelsförsäkringen förenas med en självrisk på tre och ett halvt basbelopp kan försäkringsskyddet för mindre åtgärder i praktiken bli obefintligt. Vi motsätter oss att den obligatoriska byggfelsförsäkringen ska utvidgas på det sätt som regeringen föreslår. Det framstår som orimligt att belasta små projekt med kostnader för en byggfelsförsäkring som kanske inte ens efterfrågas eller fyller någon funktion på grund av reglerna om självrisk. För oss talar mycket för att byggfelsförsäkringar ska ha frivillighet som utgångspunkt. Det möjliggör en anpassning till det enskilda fallet. Nyttan med en obligatorisk försäkring för många mindre åtgärder i samband med småhus står inte i rimlig proportion till kostnaden. Mot bakgrund av detta anser jag att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med förslag på hur en byggfelsförsäkring kan utformas med större inslag av frivillighet och större anpassning till små och enskilda byggprojekt. Jag vill yrka bifall till reservation 1. 87 (): Att köpa ett småhus är för de flesta den allra största affär man gör under sitt liv. Det är viktigt att vi kommer ihåg att de fall där det blir tvister, upptäcks fel eller där något annat som inte var planerat dyker upp under byggprocessen eller efteråt innebär det problem som ofta kan bli oerhört kostsamma för den enskilde konsumenten. Ett stärkt konsumentskydd vid småhusbyggande är viktigt för att trygga konsumentens intressen. Vi är principiellt för att man ser över lagstiftningen och inför en tvingande lagstiftning till förmån för konsumenterna på fler områden än . Tyvärr är dock regeringens förslag behäftat med så allvarliga brister att det inte bör antas av i sitt nuvarande skick. Dagens lagstiftning bygger på vissa lagregleringar kompletterade med allmänna regler i form av avtalet ABS 95. Regeringen lyfter in bara en mycket liten del av det regelverk som används i praxis i själva lagstiftningen. Det kan inte vara till konsumentens fördel att man på så sätt skapar en oklarhet om vilka regler som i övrigt gäller. bör därför avslå propositionen och uppdra åt regeringen att skyndsamt återkomma med ett reviderat lagförslag som innebär ett bättre konsumentskydd. Vi anser att mycket starka skäl talar för att ett sådant lagförslag bör innehålla krav på skriftligt avtal vid småhusentreprenad. Det är för de flesta mycket förvånande att man har krav på skriftligt avtal när man köper ett redan byggt hus medan det däremot inte finns något krav på skriftligt avtal när hus ska byggas. Krav på skriftlig form skulle, anser vi, undanröja de vanligt förekommande tvisterna om ändrings- och tilläggsarbeten. Vi anser också att man noga bör överväga om det inte bör göras obligatoriskt med en slutbesiktning som utmynnar antingen i att entreprenaden godkänns eller underkänns. Att det inte finns ett sådant obligatorium anser vi inte är till konsumentens fördel. I vår motion med beteckning 2003/04:L15 har vi utförligt beskrivit ett antal områden där vi anser att det lagförslag som vi ska ta ställning till måste förbättras. Med det som bakgrund, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation nr 2. 88 REZENE TESFAZION (s): En ny lagstiftning om stärkt konsumentskydd vid småhusbyggande är efterfrågad av många. Med den proposition som vi diskuterar kommer den som bygger hus att få ett bättre skydd, och den ger bättre förutsättningar för att uppnå en god kvalitet i de småhus som byggs. Den nya lagstiftningen är tvingande till konsumentens förmån när det gäller försäljning av småhus och husbyggsatser samt uppförande och om- eller tillbyggnad av småhus. Enligt propositionen bör det införas särskilda regler i konsumenttjänstlagen, konsumentköplagen och lagen om byggfelsförsäkring som stärker konsumentens ställning vid småhusentreprenader. Nytt är att det som konsumenten påstår har avtalats om arbetets omfattning och pris ska gälla om inte något annat framgår av ett skriftligt avtal. I propositionen föreslås också bestämmelser om slutbesiktning. Näringsidkaren ska svara för alla bristfälligheter som fanns då arbetet godkändes vid slutbesiktning. Näringsidkaren ska också som huvudregel svara för bristfälligheter som visar sig . I lagen om byggfelsförsäkring ska man med denna lagstiftning ta in tvingande regler om färdigställande och avhjälpandeskydd vid byggande av småhus. Färdigställandeskyddet tryggar att kontraktsarbetena avslutas och ger skydd vid besiktningsanmärkningar. Avhjälpandeskyddet träder in sedan huset har byggts färdigt och garantitiden har gått ut. Detta skydd innebär att konsumenten får ersättning för sina kostnader när man själv åtgärdat eventuella byggfel och skador. Detta gäller under återstoden av den tioåriga preskriptionstiden. ska kontrollera att en byggfelsförsäkring finns i de fall en sådan är obligatorisk. Två reservationer har lagts fram med anledning av betänkandet. vill avslå utskottets förslag i dess helhet. Det finns inget förvånande i reservation. Jag tänker då på att de som vanligt inte ser värdet av en generell lagstiftning som ger den enskilde konsumenten ett större skydd. I stället ser man i första hand till de hinder för företagen som de nya reglerna skulle innebära. Jag anser att när en enskild person ska göra en så omfattande investering som att bygga ett hus är det en självklarhet att konsumentskyddet ska vara så brett som möjligt. vill även de avslå propositionen i dess helhet men med motiveringen att konsumentskyddet inte är tillräckligt i förslaget. Jag anser att propositionen ger en rimlig avvägning av både konsumentens och näringsidkarens behov av skydd i samband med småhusentreprenad. 89 () replik: Jag tror att den som lyssnade på mitt anförande inte hyser några tvivel om att vi visst eftersöker ett brett, klart, tydligt och gott konsumentskydd. Däremot har vi synpunkter på ett flertal av förslagen i just det här förslaget från regeringen, som vi inte tycker har en rimlig balans mellan å ena sidan konsumentens kostnader och företagens byråkrati och krångel och å andra sidan just ett tydligt, klart och gott konsumentskydd. Det går emot det syftet. Jag tror att den största faran på byggmarknaden och vid husköp är den stora okunskap som finns, såväl hos köpare och konsument som hos byggare, om vilka regler som faktiskt gäller. Andelen avtal som sluts utan kontrakt är mycket omfattande. Svartsektorn växer i den här branschen som i många andra men extra tydligt här, vilket framhålls i rapporter inte minst från . Problemet är att vi på flera sätt krattar manegen för detta. När vi driver upp kostnaderna för konsumenten med ett högt skydd och ökar krånglet och byråkratin för entreprenörer och byggföretagare gör vi också detta lättare. Vi sänker ribban. Det är förkastligt, det är inte rätt, det är fel, men vi sänker på så vis barriären mot att ge sig in på den svarta marknaden för dem som inte har råd att betala de kostnader som följer med reglerna. Jag beklagar verkligen det är återkommande, men jag beklagar det den här gången också att regeringen så pass tydligt slår ifrån sig den här aspekten, att man inte vill ta hänsyn till hur det ökade skyddet som man kallar det, den ökade risk som entreprenörer får bära, kommer att påverka priset. I propositionen behandlas detta mycket ytligt och bristfälligt. Jag vet inte om Rezene Tesfazion har ytterligare beräkningar på vad det här faktiskt kommer att kosta för svenska konsumenter som vill bygga sig ett småhus. 90 REZENE TESFAZION (s) replik: Det vi diskuterar är att förbättra konsumenternas ställning i denna fråga. När det gäller de tekniska frågor som du nämner kommer vi att se till dessa när vi följer upp den här lagen som vi inför . Vi får se hur det blir . Det kommer att bli utvärdering och uppföljning av den här lagen som av alla andra lagar. 91 () replik: Jag kan bara konstatera att jag inte tycker att det där är något rimligt svar när vi ska anta en lag här i riksdag. Vi kan inte bara säga att vi ska utvärdera den och att vi får se vad som händer. Hur dränerar inte det respekten för de lagar och regler som vi här säger ska vara för konsumentens skydd och rättigheter? Här säger företrädare för regeringspartiet: Vi får se hur det slår. Vi får se hur det funkar. Vi ska utvärdera detta. Om vi vet att okunskapen är stor och att intresset för konsumentens rättigheter och skydd just i sådana här avtal är lågt, vad blir det då om lagstiftaren har den attityd som Rezene Tesfazion precis gav uttryck för? 92 REZENE TESFAZION (s) replik: Återigen: Det viktigaste , som jag ser det, är att förstärka konsumentens ställning i det här sammanhanget. Sedan är inte alla lagar vi stiftar perfekta till . Därför säger jag att det är en viktig lag som vi inför , och sedan får vi som sagt se hur det utvecklas. Vi kommer att följa upp detta och se hur det går . Det viktigaste är att vi visar hur viktig denna fråga är för konsumenten. 93 (): Som mina kolleger i Socialdemokraterna har glömt bort att säga är detta en samarbetsproposition mellan den socialdemokratiska regeringen och . kommer jag inte ihåg om även var med. Det här är en viktig proposition i den bemärkelsen att vi nu får ett stärkt konsumentskydd vid småhusbygge. Från sida står vi bakom det här förslaget. Vi tycker att det är en bra början. Förslaget har behandlats i en utredning som har varit ute på remiss. De förslag som då har lagts fram stämmer helt överens med de förslag som utredningen lade fram, vilka inte heller fick någon särskild kritik. Jag ser alltså fram emot de här förändringarna. Framför allt ser jag fram emot att förändringarna också får de konkreta konsekvenser som är positiva ur ett konsumentskyddsperspektiv. Föredrogs lagutskottets betänkande 2003/04:LU25 Stärkt konsumentskydd vid småhusbyggande (prop. 2003/04:45). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 9 § Ny produktsäkerhetslag 94 (): Vi behandlar nu regeringens proposition om en ny produktsäkerhetslag och fyra motioner som är väckta med anledning av denna proposition. Vi har tidigare haft en produktsäkerhetslag, och den här lagen ersätter alltså den gamla som har funnits. Anledningen till att den nya har kommit till är ett EG-direktiv som både och står bakom. Det är första gången som man på EU-nivå reglerar produktsäkerhet, och genomför vi alltså detta direktiv i svensk lagstiftning. Egentligen är det ganska enkelt. Det ligger i själva namnet vad det handlar om: säkra produkter. Det propositionen nu lyfter fram är att det tydligt ska anges vad som är säkra produkter och vad som är farliga så att man vet det. Näringsidkarna har stora skyldigheter i det här avseendet. På eget initiativ ska de ge säkerhets- och varningsinformation om varor. De ska återkalla varor och tjänster som är farliga, både i konsumentled och i näringsled. De ska också bedriva ett förebyggande produktsäkerhetsarbete. Tillsynsmyndigheterna får också befogenheter. Det är framför allt som har tillsyn, men det finns även andra myndigheter inom andra lagstiftningsområden som också berör produktsäkerhet, och de behåller sin tillsynsbefogenhet. De här befogenheterna går ut på att man ska kunna göra förelägganden och utfärda förbud. kan till exempel självständigt komma med egna förelägganden och förbud för att uppnå lagens syfte, nämligen produktsäkerhet. Det ska också vara möjligt att utdöma sanktionsavgifter till de näringsidkare som medvetet eller av oaktsamhet bryter mot den här lagen. Där kan det röra sig om alltifrån till så mycket som i sanktionsavgift, men aldrig av omsättningen för företaget. De ska alltså inte gå i konkurs på grund av det här. Det är också väldigt viktigt att näringsidkarna samarbetar med varandra och tillsynsmyndigheterna på området. De ska också underrätta myndigheterna när de kommer över information om att en vara är farlig. Det här har behandlats av en särskild utredare. Det har även remissbehandlats. Det är alltså grundligt bearbetat. Det är också grunden för propositionen. Det som omfattas är varor inom såväl näringsliv som det offentliga. Undantag är begagnade varor. Det innefattar även tjänster inom näringsverksamheten. Denna lag kompletterar och fyller ut annan speciallagstiftning så att produktsäkerhet ska råda över hela fältet. 95 (): Också den nya produktsäkerhetslagen utgör en grundbult för konsumentskyddet. Den kringgärdar produktionen av tjänster och varor så att säkerhet och kvalitet upprätthålls och så att vi känner tillit till handel med och nyttjande av både varor och tjänster. Därför ser vi i de stora dragen positivt på den nya produktsäkerhetslagen och det direktiv som ligger till grund för lagstiftningen. konstaterar vi att en betydande mängd av de tjänster som betyder allra mest för många medborgare är offentligt producerade eller offentligt styrda. Konsumentskyddet på dessa områden är svagare än beträffande varor och tjänster som tillhandahålls i näringsverksamhet. I den offentliga verksamheten kan tjänster skada utan att produktsäkerhetslagen gäller. För konsumenterna innebär nuvarande lagstiftning påtagliga nackdelar beträffande möjligheterna att överblicka regelverken. Dessutom föreligger risken att vissa tjänster faller helt utanför produktsäkerhetsskyddet. Därför finns det stora fördelar med att utvidga produktsäkerhetslagen till att omfatta även tjänster som erbjuds i offentlig verksamhet. Lagstiftningen skulle därigenom bättre fungera som en bred garanti och därmed i grunden förstärka konsumentskyddet. Det ter sig alltmer i den diskussion som vi har haft tidigare i utskottet med gränsytor mot detta som om det finns starka ideologiska skygglappar i frågan om konsumentskydd och offentlig sektor. Det verkar ibland snarare vara offentlig sektor som ska skyddas än konsumenterna. Det är sorgligt, för offentlig sektor handlar just om de mycket viktiga tjänsterna. Färdtjänst, hemtjänst och tjänster i hälsovården är förstås angelägna och viktiga tjänster i alla människors liv. Men det är de som är skyddade från de höga krav som varje enskild medborgare kan ställa på hantverkare och andra serviceföretag. Det är inte rätt. Kontrollen av säkerheten ska vara god också i den offentliga miljön. Därför får vi inte sätta den offentliga sektorn på undantag när det gäller konsumentskyddet. Därför yrkar jag bifall till reservation 1. 96 (): Produktsäkerhetslagen är en central lagstiftning som lägger grunden för säkra och trygga varor och tjänster. Vi kan också passa på att konstatera att detta är en av de många lagar som tillkommit inom det europeiska samarbetet, där länder nu tillsammans kommit överens om att höja ambitionen för att trygga den enskildes ställning som konsument av varor eller tjänster. Att det europeiska samarbetet har bidragit till detta tycker jag kan vara väl värt att komma ihåg i dessa tider när vi närmar oss Europavalet. Men lagförslaget har brister. Framför allt finns det ingen grund för att enbart låta sådana tjänster som tillhandahålls inom näringsverksamhet täckas in, medan däremot motsvarande tjänster som tillhandahålls i offentlig regi inte täcks in. Självklart finns det olika slags tjänster som det inte vore meningsfullt att försöka inkludera i produktsäkerhetslagen. Men i den mån en viss typ av tjänst omfattas av produktsäkerhetslagen anser vi i att detta måste gälla oavsett om den tillhandahålls inom privat eller offentlig verksamhet.