prot · GS0942 · 2004-12-02 00:00:00 — Jag säger till dem som jag sade till vännerna i : Se inte bara till ert eget, se till hela landets intressen! Försök att lyfta blicken, , över det snäva regionala perspektivet och försök att inse en sak: Skulle bilindustrin i gå en utveckling till mötes där den får djupa problem drar den också med sig i övrigt. I ett sådant läge ställer vi upp tillsammans i en nationell ansträngning. Vi har gjort så förr och kommer att göra det igen. I exempelvis ställde vi en gång upp för varven, och på samma sätt på . Det var skattepengar som fick användas för att vi på så sätt skulle klara en kris. Det gick inte den gången. Men vi ställde upp. ställer vi upp tillsammans för bilindustrin i . Jag tror att vi kommer att klara den krisen. Men ställ inte landsända mot landsända, och låtsas inte som att det finns obegränsade resurser, för det gör det inte. I det här fallet var valet enkelt. 50 (): Men, statsministern, är det inte att man fullföljer en planering och infriar förväntningar som finns hos människor? Det är människor som vill utveckla sin verksamhet, sin bygd och sin region. blir det svikna löften igen för många människor och många företagare i skilda delar av landet. Jag tycker att man ska stå för givna löften, speciellt när det gäller att utveckla alla skilda delar av vårt land. 51 Statsminister (): Det givna löftet som tar över allt annat är att vi kämpar för jobben för full sysselsättning. Ryggraden i svensk exportindustri är bilindustrin. Den står för en stor del av vårt exportvärde och för en alltmer växande del av vår sysselsättning. Det är viktigt för oss att ställa upp i ett sådant sammanhang. När man ser de insatser som vi nu gör innebär det , precis som säger, att några andra får vänta ett tag. I handlar det om en diskussion om E 22:ans sträckning i om genomfart i och förbifart i . Okej, jag förstår att det är sådant som man längtat efter . Men om bilindustrin skulle haverera i så drar den med sig kommun. Den kan också dra med sig . Vad är viktigast att göra då i ett nationellt perspektiv? Jo, att hålla ihop, göra en kraftsamling och se till så att det som ska fungera också fungerar, nämligen jobb och ekonomi. Bara på så sätt skapas en reell frihet för människor i hela vårt land att utveckla sin egen del. Vi håller ihop. Däri ligger framtiden, . 52 (): Jag har förstått att det har förts en lite förvirrad debatt om kostnaderna för friåret . Runtom i landet har människor möjlighet att ansöka och många har redan ansökt om att få ta ett friår. Enligt innebär friåret en stor samhällsekonomisk vinst. Man har räknat med att utbetalningarna för friåret kommer att röra sig om ungefär 1 ½ miljard kronor. kommer det att bli mindre utbetalningar av a-kasseersättning. Det är ganska lätt att räkna på detta. Om en person som har full a-kasseersättning går i arbete, och man slipper den utbetalningen, och en friårsledig har av a-kassa så borde det bli en nettovinst för samhället. Min fråga till statsministern är om regeringen också har gjort skattningar av de samhällsekonomiska vinsterna, nu när är ute och diskuterar de samhällsekonomiska kostnaderna. 53 Statsminister (): De samhällsekonomiska vinsterna tror jag definitivt på. Det är klart att det finns samhällsekonomiska kostnader i ett läge där vi har en kraftig efterfrågan på arbetskraft. Men just nu är vi inte i en sådan situation. Idén med friåret är ju att en arbetslös ska kunna gå in och ta ett arbete som en annan person lämnar. Den personen går ut ur jobb och nöjer sig med en ersättning som är lägre än den som den arbetslöse hade. Den kalkylen borde gå ihop, särskilt om man betänker att många av dem som går ut i ett friår kanske gör det precis innan de själva brister. Man kanske är , har hållit på i jobbet och tycker att det tar emot och är besvärligt. Så får man den här chansen att hämta andan, börja om eller göra någonting helt annat. Det kan vara en oerhört god samhällsekonomisk kalkyl om detta fungerar som tänkt. vet vi ju inte om det fungerar som tänkt. Låt oss pröva den saken, utvärdera det hela noga och följa det. En sak är jag ganska säker på: att väldigt många människor upplever det här som en möjlighet. Jag tror inte att de fuskar eller vill smita undan. De känner ett behov av att göra någonting nytt, någonting annorlunda. 54 (): Det finns problem för en del människor, bland annat i kommun där man har en borgerlig styrning. Där var det personer som sökte friår. Flera kommuner nekar generellt sina anställda friår. Här har jag ett utdrag där det står att man inte vill ge de anställda lön för att dreja eller segla. Det får de göra på sin fritid. kommun kommer bara att bevilja friår för den anställdes kompetensutveckling i det egna yrket. Det är inte acceptabelt, anser i alla fall vi i . Vad kommer regeringen att göra för att förhindra en utveckling där kommuner stoppar friåret? 55 Statsminister (): Det är inte meningen att kommunerna ska göra det. Det finns partier här i som regelmässigt hävdar att vi inte får ha en överprövning av statliga beslut, utan att man ska följa de beslut som fattar. På det här området har fattat ett beslut, så jag hoppas verkligen att man följer det. På kan det ju finnas en ung människa som har en bra utbildning och som inte har kommit in i jobb men som vill ha ett arbete. Hon eller han kan få den chansen tack vare friåret. Jag tycker att det är så man ska se det. kanske är en kommun som har en arbetsmarknad som är överhettad, men det finns delar av landet som har motsatt situation. Där väntar unga människor på sin chans. Underskatta inte den här reformens potential! Underskatta inte heller en del problem som kan komma med den. Låt oss söka oss fram, pröva den fullt ut och sedan utvärdera innan vi går vidare. 56 (): Med anledning av den diskussion som har blossat upp i medierna vill jag ställa en fråga till statsministern. Svensk arbetsmarknad har präglats av att arbetsmarknadens parter har reglerat villkoren. Därmed skiljer sig från de allra flesta länder i . Det har uppkommit en situation där medierna belyser det riksbekanta fallet i . Ett utländskt företag tycker sig inte behöva teckna något svenskt kollektivavtal när det arbetar i . Anser statsministern att utländska företag, oberoende av om de är från , eller , ska få använda sig av det egna landets regler när de utför arbete i ? Eller tycker statsministern att den svenska modellen med kollektivavtal ska bevaras och fortsätta att gälla? 57 Statsminister (): Svaret är inte så svårt att inse. Vår modell med kollektivavtal som tecknas av parterna på arbetsmarknaden har varit framgångsrik. Enligt vår uppfattning är den förenlig med EG-rätten. Vi har ingen som helst anledning att svaja i det avseendet. Kommer det företag till så har svenska fackliga organisationer rätt att driva fram kollektivavtal. Sker inte så har man rätt att tillgripa stridsåtgärder, och andra fackliga organisationer har rätt till sympatiåtgärder. Vad sedan avtalen materiellt ska innehålla får man förhandla om, men avtalsrätten finns där. Den är en del av den svenska modellen. Vi ska naturligtvis inte använda till att pressa lönerna i . En del oppositionsföreträdare har uppenbarligen sagt att det är syftet, och det förvånar mig. Vi ska använda till att höja lönerna i de nya ansökarländerna. Det är så vi ska se det. All annan ingång i denna fråga är en defensiv, som bara kommer att skada oss. 58 (): var jag på en konferens i angående integrationen i . Jag var en av få svenskar där. Vid den efterföljande diskussionen reste sig en dansk politiker upp och sade: måste vi komma till tals med den motsträviga vad gäller skatteproblematik! Han möttes av jublande applåder. Det föranledde mig att resa mig och säga: I har vi den rakt motsatta uppfattningen att det är mycket svårt att komma överens med danskarna. Jag möttes av skratt, visserligen vänliga och lite överslätande skratt och inga elaka, men dock. Det var ganska uppenbart att våra två regeringar har svårt att komma till tals med varandra. har vi fått det skatteavtal som i alla fall vi i tycker är en halvmesyr. Vi är inte alls nöjda med det. Min fråga är: Vad tänker statsministern göra för att vi ska komma till rätta med integrations- och skatteproblemen i ? 59 Statsminister (): Som säger är det skatteavtal som vi har fått inte en fullträff. Om det ska betraktas som en halvmesyr kan vi väl diskutera. Men jag tror inte att danskarna är missnöjda med avtalet. Det är nog vi som är det. Därmed har man väl i ett nötskal egentligen svarat på frågans inledning. Jag tror att det blir konflikter av det här slaget . Det kan ändå inte fördölja den grundläggande utvecklingen, som alltmer handlar om integration och vardagliga kontakter över . I takt med att har kommit tillbaka som en stor, betydande stad med ordning och reda i sin ekonomi, med framtidstro, optimism och nybyggnation skapas också en balans mellan de två sidorna av Sundet. Jag är grundläggande optimistisk om utvecklingen. Bron är symbolen för detta, men det är människor på var sin sida om som fyller det med innehåll. Regeringarna ska hjälpa till, men vi ska inte skapa regelverk som i sin tur bygger en ny mur mellan och eller mellan och . Det ska vi också komma ihåg. 60 (): Jag vill knyta an till problemet med 40-talisterna som köttberg. Jag vill fråga statsministern om det nu pågår diskussioner inom regeringen om att vidta några särskilda åtgärder för att minska riskerna för att detta köttberg, som såväl statsministern som jag utgör del av, påverkar den framtida försörjningskvoten. Jag vill också veta vilket ansvar tar statsministern för uttalande. Slutligen vill jag påpeka att varken statsministern eller jag själv rår för att vi råkat bli födda . 61 Statsminister (): Men vi är glada för det. Vi är många som delar den glädjen, och unge har blivit klar över detta , skulle jag tro. Sedan är jag glad för att han sade att det var ett köttberg som stod i vägen. Han kunde ju uttryckt sig lite mer målande. Det är klart att vi har ett demografiskt bekymmer. Men vi har gjort en sak i som gör är att vi är lite mindre sårbara än andra länder. Vi har genomfört en pensionsreform som är brett förankrad i över blockgränsen. Den kan dessutom hantera de påfrestningar som kommer att inträffa när , jag och några andra drar oss tillbaka och går i pension. Det finns ingen som helst anledning att underskatta de här bekymren. De är stora. Men det finns inte heller någon som helst anledning att inte se att det finns möjligheter i att ha en stor grupp 40-talister med allt bättre folkhälsa som är välutbildade och ofta villiga att arbeta. Det är en tillgång för nationen. Det har jag mycket ödmjukt upplyst vissa unga kolleger om . De kidnappade barnen i 62 (): Det har gått fem svenska barn kidnappades till . De hålls kvar i mot sin vilja. pappa har registrerat dem som palestinska flyktingar. är världens per capita största bidragsgivare till insatser i och ger ca i direkt bistånd. Diskussioner från svenskt håll har inte lett till barnens frigivande. Det är orimligt att genom bidrag till de palestinska myndigheterna och UNRWA fortsätter att finansiera barnens fångenskap. Jag skulle därför vilja fråga statsministern om han är beredd att öka påtryckningarna på de palestinska myndigheterna genom att exempelvis frysa biståndet tills de kidnappade svenska barnen är fria. 63 Statsminister (): Svaret på frågan är nej. Det vore en olycklig utveckling om vi blandade ihop biståndet med ett enskilt rättsfall. Sedan kan jag känna starkt för barnen, för deras båda föräldrar och den traumatiska situation som denna familj befinner sig i. Vi tar regelbundet upp det här fallet med palestinska myndigheter. Vi driver den sak som är rättfärdig enligt svensk lagstiftning. Men vi tänker inte blanda ihop det med biståndsgivningen. Vi tror att det skulle försämra än förbättra situationen för barnen. 64 (): Statsministern tycker illa om att människors tandstatus kan avspegla klasstillhörigheten, och det gör jag också. Frågan är om vi med dagens tandvårdsförsäkring kan undvika detta. En pensionär i min hemkommun, , bad mig ta upp den här frågan. Han har i bruttopension. Att få hans tänder i någorlunda skick har kostat . Det är en stor ekonomisk börda som långt ifrån alla klarar av. Det införda högkostnadsskyddet för pensionärer kräver lång handläggningstid, mycket byråkrati och det känns osäkert om och när det gäller. Principiellt är det också lite konstigt att det är att betrakta som sjukvård att åtgärda en inflammerad tå medan en inflammerad tand är någonting annat. Min fråga är: Är statsministern beredd att se över dagens tandvårdsförsäkring och kanske gradvis förbättra och bygga ut den? 65 Statsminister (): Det är få saker som jag känner så stor besvikelse över som de resultat vi har nått när vi har satsat extra miljarder i tandvårdsförsäkringen, för det har vi gjort. Även under de år då vi hade som djupast ekonomisk kris lyckades den dåvarande socialministern lägga fram en tandvårdsreform som jag tror kostade . Men det blev inte särskilt mycket mer tandvård för pengarna. Det här är ett bekymmer. Vi har fortsatt sedan med ytterligare reformer som har fungerat lite bättre, inte minst för de äldre. Det är klart att det finns en prövning av varje patient som ska ha sitt högkostnadsskydd. Det har vi varit tvungna att ha, därför att annars resulterar det i att kostnaderna skenar i väg fullständigt. Men det finns åtskilliga tusentals, kanske tiotusentals, äldre som har fått sin tandstatus väsentligt förbättrad med ett kraftigt samhälleligt stöd . Det är bra. Sedan ska vi naturligtvis också se upp med den situation som gäller för unga människor. står samhället för tandvården. Sedan går man in i ett vuxenliv där några inte ens klarar sin egen försörjning. Då får ofta tänderna sitta emellan. Jag är djupt bekymrad över den här situationen, men jag kan inte ge några löften av det slaget att vi ska göra en allmän tandvårdsförsäkring. En sådan har kostnadsberäknats till i storleksordningen . Det törs jag inte lova ens med stöd av . Nedläggning av militär utbildning i 66 (): I har de svenska skattebetalarna investerat miljardbelopp i en toppmodern militär utbildningsanläggning med Arméns tekniska skola som kärna. I regeringens försvarsproposition föreslår man att den här anläggningen ska läggas ned och motsvarande utbildning i stället byggas upp i . Om samma kvalitet på lokaler och utbildning som redan finns i ska byggas upp på nytt i kommer det att krävas nya miljardinsatser. Att flytta en väl fungerande verksamhet som man vill behålla och bygga upp den på nytt någon annanstans är ofta att kasta pengarna i sjön. Jag vill gärna höra vad statsministern har för kommentar till denna miljardrullning. Statsministern sade förut att vi inte har obegränsade resurser i det här landet. Har regeringen verkligen analyserat konsekvenserna av det här förslaget? 67 Statsminister (): Svaret på den sista frågan är självfallet ja. Men det är inte bara regeringen och som har gjort det, utan Försvarsmakten har också gjort det. Man har haft en arbetsgrupp för grundorganisationen som noggrant har vägt de olika alternativen mot varandra. Skulle vi ha behållit den utbildningsvolym och den aktivitetsvolym som vi nu har i försvaret hade utbildningen självfallet varit kvar i . Men om vi, till följd av ett förändrat säkerhetspolitiskt läge och förändrade arbetsuppgifter för försvaret, får göra en ny organisation kommer man inte att kunna sitta kvar i anläggningar och vänta på att de ska bli avskrivna, föråldrade och därmed uttjänta för att därefter lägga ned. Det är som i all annan verksamhet att om man ändrar inriktning får man överge ett och annat av realt värde som fortfarande inte är betalt, avskrivet. Alternativet att behålla det bara för att undvika en sådan kostnad är sämre. Försvaret ska ominriktas. Försvaret får nya arbetsuppgifter. Därmed får vi också en ny organisation. I huvudsak är kammaren överens om detta. Transport av militär materiel på 68 (): nåddes vi av de chockerande uppgifterna att det som tidigare bara varit ett rykte medgavs av Försvarsmakten, nämligen att Estonia användes för att frakta hemlig militär materiel. Militära transporter i omges av rigorösa säkerhetsbestämmelser. Här handlar det om att högattraktivt material, som olika organisationer kanske hade intresse av att lägga händerna på, fraktades på en civil passagerarfärja. Därmed riskerades tusentals passagerares liv. Jag vill fråga statsministern om statsministern anser det lämpligt att använda civila passagerarfärjor för att frakta hemlig militär utrustning. 69 Statsminister (): Jag kan inte avgöra det lämpliga i varje enskild transport men har precis som upprörts över den information som vi har fått, alldenstund som vi av och till har hört den här typen av påståenden men alltid fått dem tillbakavisade. Därför har vi från regeringens sida beslutat att tillkalla och ge honom uppdraget att gå igenom hela september månad för och därvid utröna om den här typen av transporter har funnits ombord på . Ett andra uppdrag som vi lägger ut gäller att Försvarsmakten ska inkomma med redovisning till regeringen hur man använder civila färdmedel för att transportera militär materiel. 70 (): I morse möttes vi riksdagsledamöter här utanför av flera hundra arga byggnadsarbetare som delade ut flygblad. riktades visserligen mot , vars partiledare tycker att svenska byggnadsarbetare har för höga löner, men det innehöll också tre frågor som jag skulle vilja vidarebefordra till statsministern för att få höra hans synpunkter. Ska utländska byggnadsarbetare i få jobba med betydligt sämre löner och arbetsvillkor än svenska byggnadsarbetare? Ska facket ha möjlighet att vidta åtgärder för att kräva svenska kollektivavtal? Ska lönedumpning i fortsättningen ses som ett konkurrensmedel? 71 Statsminister (): Svaren är för mig lätta att lämna. Självklart ska den som arbetar på en svensk arbetsplats också följa svenska avtal. Det gäller för ett danskt företag, det gäller för ett norskt företag och det gäller för ett lettiskt företag. Det är inget nytt. Vår lagstiftning är av sådant slag att om man då inte får ett kollektivavtal har den fackliga organisationen rätt till stridsåtgärder. Detta står vi naturligtvis bakom. Lönedumpning som konkurrensmetod är definitivt förkastlig. Den är farlig och skapar klyftor i samhället. Som den här kammaren kommer ihåg varnade jag för en utveckling i samband med som kunde komma att innebära att svenska kollektivavtal skulle förbigås. Jag ville därför att vi skulle ha övergångsregler. Det är formellt inte exakt samma diskussion som den vi nu för, men båda dessa diskussioner har samma innebörd. Vi måste inse kraften i det som vi nu har startat som process i EU-utvidgningen. Den borde gå och går att förena för del precis som för andra länder i med att vi bibehåller vettiga villkor för de mest utsatta på vår svenska arbetsmarknad. Vilken grupp ska de borgerliga partiledarna nästa gång tycka ska ha halverad lönesumma? Är det IT-branschens programmerare, vårdens arbetare eller affärsanställda? Det är så diskussionen naturligtvis måste ses. 72 (): Jag skulle vilja återvända till friårsdiskussionen. Jag tyckte att statsministern visade en ovanlig lättsinnighet i de ekonomiska beräkningarna. Jag hade en debatt med , där han medgav att kostnaden för budgeten inte alls var 1,5 miljarder utan säkert 4 miljarder. Kanske är värdet av detta 3 miljarder. Det viftar statsministern nu bara bort. Det finns tydligen ingen övre gräns för den kostnad som de här 12 000 platserna skulle kosta. I budgeten var kostnaden per plats. Med beräkning är den per plats, och det spelar tydligen ingen roll. Jag tror att det är viktigt att slå fast att man inte kan minska arbetslösheten i genom att minska sysselsättningen med kanske 10 00011 000 personer för det är ju det som på lång sikt är effekten av friåret. Problemet i är att vi behöver ha flera arbetade timmar, inte färre. Vi ska inte ha en ledighetsreform utan vi ska ha en arbetarreform. Sluta inte att tillhöra arbetarrörelsen genom att gå över till ledighetsrörelsen, , utan stå fast vid arbetet såsom grunden för välstånd i ! 73 Statsminister (): I det avseendet ska väl i så fall vara glad för att vi fick en ny regering som knäckte den massarbetslöshet som han själv var med om att koka ihop. Han borde vara lycklig över det faktum att det just nu trillar in telegram från olika delar av landet av innebörden att sysselsättningen nu stiger. De kom i går från i , från och från . Det går allt bättre för , och alltfler får jobb. Notera vad jag sade, , i mitt svar till , nämligen att i ett läge där vi har lediga resurser på arbetsmarknaden kan jag förstå den här reformen. I ett läge där vi skulle ha en brist på arbetskraft är det säkert svårare att se de samhällsekonomiska fördelarna. Jag har inte förstått varför inte folkpartisterna kan resonera ungefär som vanligt folk gör. Om vi har en ung arbetslös människa och en trött 50-åring skulle säga 40-talist som vill vara borta några månader från jobbet och de två kan byta med varandra ett tag utan att det skadar någon annan, varför inte se det som en möjlighet åtminstone i det arbetsmarknadsläge som vi fortfarande har? Men låt oss gärna hålla på ett tag till. Om vi snart har full sysselsättning går det inte. 74 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed var dagens frågestund med statsministern över. Vi tackar statsministern och övriga deltagare i frågestunden. 7 § (forts. från 5 §) Kommunikationer (forts. TU1) 75 () replik: nämnde i sitt anförande trafikskadeförsäkringen som föreslår. Det är så, att vår skattepolitik ju efter en noggrann granskning även av Socialdemokraterna har visat att en låginkomst- eller medelinkomstfamilj får mer pengar kvar i plånboken med våra förslag. Du kan ju kolla med ditt partikansli och läsa igenom materialet. Jag förstår egentligen inte vad problemet är. Det är ju vad människor har kvar i plånboken som är det mest väsentliga. Sedan raljerar över att vi satsar 2 miljarder mer på vägarna. Det innebär bara av motorväg säger hon lite nonchalant. Ja, det är pengar som vi har, och de räcker till mellan och i det stödpaket som Socialdemokraterna nu tvingas att göra. De är tvungna att omprioritera vägar, stryka vägar och lägga en del . Då frågar jag : Tycker inte du att det är fel att man nu låter många av de här utlovade investeringarna få vänta? 76 () replik: Jag hade nog förväntat mig lite hårdare tag från som fick på sig att förbereda sin replik på mitt anförande. Det finns ett outtömligt behov av förbättringar av vägar och önskade nybyggnationer av vägar och järnvägar, ska man väl tillägga. Vi anser att vi står bakom ett budgetförslag där vi har hittat en rimlig balans i fråga om hur vi formar ett samhälle där såväl tillväxt som rättvisa är ord som leder vår politik. Självfallet får jag ge credit för att hon länge har kämpat för de förbättringar av vägar kring som blir verklighet. Men jag hade också långa resonemang i mitt anförande kring hur vi som ett land i en globaliserad värld faktiskt påverkas av omvärlden och att man också som politiker måste kunna prioritera om och ta hänsyn till sådant som dyker upp och händer med kort varsel. Vi tycker att vi har gjort en väl avvägd budget, och vi slår vakt om socialförsäkringssystemet. Vi vill inte försämra nivåerna för dem som är arbetslösa, sjukskrivna eller föräldralediga för att på det sättet klara av att bygga ytterligare motorväg. 77 () replik: Det är ganska fantastiskt. stod vi här, och då slog på trumman för att man satsade 3 miljarder mer. Det var en fantastisk satsning. 2 miljarder går bort, och utlovade projekt tas bort eller senareläggs. Då kan man säga: Vad är det egentligen vi har kvar? Jag sade: Över 2 miljarder i räntor och så vidare. Det blir mindre och mindre satsning på vägarna. kritiserade i sitt anförande borgerligheten. Hon sade att vi inte har samma anslag och så vidare. Hur kommer det att bli framöver? Ja, du behöver inte oroa dig. Det är lite märkbart hur Socialdemokraterna nu börjar darra på manschetterna. Taburetterna kanske inte är så stabila längre.