prot · GR0958 · 2004-01-27 00:00:00 — har erfarenheten visat de ambitionshöjningar som gjordes , trots att de gick i rätt riktning, inte var tillräckliga och att man måste gå vidare på den vägen. Sedan har det uppstått en liten diskussion om vilken teknik som ska användas för detta. En linje går ut på att via ägardirektiv till just sätta press på Fortum och att öka investeringarna. Jag är inte så övertygad om den metodens förträfflighet. Jag har att lyda , som är min chef. har sagt att inte ska få särskilda privilegier eller på annat sätt särbehandlas i konkurrensen, utan det ska konkurrera på lika villkor. Jag tänker ge ägardirektiv till . Men jag tror inte att det är den effektivaste metoden att påverka andra. Där vill jag använda mer generellt verkande medel. Jag tänker tala med alla bolagen och framföra vad jag tycker och också säga att om detta inte går på den väg som samtalen innebär måste vi tänka på andra metoder. Då tror jag alla förstår vad det betyder. Medborgarna har som bekant rätt att ställa krav på säker elförsörjning. är ett avancerat industriland och IT-land som är mer elberoende än och kanske mer elberoende än något annat land på jorden. Elnätet måste skötas med utgångspunkt i detta. Vi jobbar också genom att i sin övervakning av nätföretagen vad gäller modeller för prissättning och annat utövar en stark press. Även det kan skruvas upp om det skulle behövas. Resultat på området är det viktiga, och det tror jag att vi kan utlova. Sedan till frågan om ersättning. Det är en stor och väldigt viktig fråga. Den var väldigt stor och väldigt viktig i de samtal vi förde med företagen. Konsumenterna har rätt till ersättning vid avbrott. De har en stark rätt, en legal rätt. Det är ingenting vi nu behöver överväga att införa. Den finns där, och den är stark. I ellagen ägnas ett helt kapitel just åt frågan om konsumenternas ställning och möjlighet att få ersättning vid elavbrott. Det finns inget som helst krav i ellagen på att det ska vara en viss längd på avbrottet, att det ska vara just eller något annat. Vad det handlar om är att elföretagen nu har utöver lagens krav frivilligt infört en längre gående ersättningsskyldighet. De har själva åtagit sig att betala. Det är kontant i fall. Jag vill gärna lyfta fram att gjorde detta först, på eget initiativ och mer generöst än någon annan. Det är och sedan till efter varje utan krångel. Blanketter kanske man har. Men det är inte som förut där man ska påvisa skada av ekonomisk art som man ska ha ersättning för och sådant. Den som inte är nöjd med detta kan gå till tingsrätten och yrka större ersättning. Detta förenklar och underlättar. Fortum och har följt efter och har något mindre generösa regler. Det har blivit enkelt, och jag hoppas att det har blivit mycket bättre. Vad gäller näringsidkare har också de samma rätt. Men den schablon man har infört har gällt hushållen, som inte har samma möjligheter att få sin rätt hävdad. Jag tycker inte att det är bra att det ska vara gratis för företagen att ha elen avstängd i . Jag tycker att man ska gå vidare. Det är ett bra incitament för att förebygga skadorna. Detta är ett bra första steg, men ska vi fortsätta. 41 (): Det är en bra debatt vi haft, herr minister. En säker elförsörjning och framkomliga vägar året runt i hela landet är en självklarhet som måste tryggas av det offentliga. läste jag ur min egen interpellation och slängde in vägen . Problematiken är den att i de delar av där strömmen är borta när vinden och några snöflingor kommer, där är också vägen avstängd när tjällossningen kommer. Problematiken är alltså dubbel på infrastruktursidan. Jag har förstått av debatten att näringsministern tar strömfrågan på största allvar. Det gläder mig. Som gammal skollärare vill jag ändå påstå något. har näringsministern använt ordet kvartssamtal. Han har träffat elbolagen på så kallade kvartssamtal, säger han. Det använde vi också i skolan när jag var lärare. Men det räcker ofta inte. Jag fick ta extra samtal, och det kunde ta om vi skulle tala ut om problematiken som gällde en skolelevs sätt att jobba i skolan och ha det bra. Det var fyra kvartar det blir . Men det räcker inte. På något sätt vill jag vara representant för Landsorts- och på näringslivssidan och även på den privata boendesidan. Det räcker inte, näringsministern! Vi måste ta krafttag, precis så som näringsministern här har sagt. Vi måste gå vidare. Om nu ägardirektiv inte är rätt väg till så vill jag påstå att den som jag klagar mest över i mitt område är Fortum. Jag hade en kraftig debatt med cheferna från på en träff här i , och jag kan garantera näringsministern att inte viker en millimeter när han träffar cheferna för dessa bolag från kravet på en strömförsörjning till alla i . 42 (): När jag skrev interpellationen funderade jag på att skriva fyra interpellationer, nämligen också en till försvarsministern, en till socialministern och en till statsrådet av den anledningen att denna fråga har blivit så bred. Det visar inte minst julhelgen. Om det här fortsätter så måste man kanske ändra på den inriktning som man har för hur man ska utöva . Hur ska man klara den? Tack vare att personalen gör stora heroiska insatser så kan vi konstatera att man har klarat den grundläggande tryggheten för våra gamla, handikappade och sjuka. Men det hänger alltid på en tråd. Jag menar att man också måste titta på hur vi har det med telefonin både den fasta och mobiltelefonerna när strömmen inte fungerar. Vad har vi för beredskap där? Hur hanterar vi till exempel en situation där stora områden blir borta från allt vad elkraft heter , såsom det faktiskt höll på att bli i julas? Hur ser vi till att människor kan få sina behov tillfredsställda? Jag kan inte se att man har en speciellt genomtänkt strategi för detta när jag tittar i de beslut som är fattade på något av områdena. Jag skulle vilja efterlysa just en strategi för vad man gör i de krissituationer när man tappar elen, för att människor över huvud taget ska kunna klara sig över de kritiska dygnen. Tack och lov är ju de flesta av våra elavbrott relativt korta, men det händer från tid till annan att de blir lite längre. Det är de situationerna som man måste börja fundera på. Hur ska vi hantera dem? Jag ser att vi har en alltför liten beredskap för dem. 43 Näringsminister (): Jag vill återgälda artigheterna och tacka för en bra debatt. Den har understrukit hur viktigt det är för det svenska samhället med en trygg och säker energiförsörjning. Det är tydligt att detta är en samhällsfunktion som marknaden inte klarar ensam och på egen hand. Det krävs ett starkt och tydligt ledarskap från statsmakten. Vi kommer för vår del att ta det ansvaret. Det är i den egenskapen som vi agerar i första hand. Det innebär inte att vi inte också som ägare av ska agera. Själv ska jag besöka i , och jag kommer inte att uttrycka mig lindrigare där än vad jag har gjort här om man uttrycker det på det viset. Men det är som sagt inte detta som är huvudinstrumentet för att påverka. är ett avancerat land ett av de mest avancerade i hela världen, inte minst när det gäller användningen av IT och datorer. Vi kräver en obruten elförsörjning. Vi kräver inte bara att man har ström i väggen till ett bra pris, utan vi kräver att man har ström med kvalitet. Den viktigaste kvaliteten är just förutsägbarhet och pålitlighet. Man ska veta att man inte behöver investera i reservaggregat och att man inte behöver göra dyra extrainvesteringar som står och väntar för den händelse det kommer avbrott eftersom avbrott ska vara så sällsynta i . I den mån de ändå kommer ska vi ha så bra och goda ersättningsregler att de ekonomiska skadorna ska begränsas. Detta tänker jag fortsätta att jobba för. Jag är övertygad om att det kommer att bli bättre. Jag vill också gärna understryka att det inte var bättre . Det är våra krav som har skärpts, och det ska de göra eftersom vi är mer sårbara än vi har varit tidigare. Men det är inte så att var det aldrig var någon storm, fanns det inga luftledningar och var alla ledningar isolerade eller nedgrävda. Så var det inte! Men kraven har höjts, och vi ska ha en politik på området som är i takt med tiden och som skruvar upp ambitionerna. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2003/04:205 om bristen på bostäder för studerande 44 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser göra för att lösa den akuta bostadsbristen för studerande i . I sitt underlag berör även stora delar av den övriga bostadspolitiken. Jag vill inledningsvis understryka att jag delar åsikt att tillgången på bostäder till rimliga kostnader för såväl studenter som för andra grupper är för låg i förhållande till efterfrågan. Särskilt tydligt är detta i storstadsområdena. Regeringen har arbetat med frågan i olika former . Vad gäller studentbostäder så gjorde en översyn av sina föreskrifter och allmänna råd som gäller utformning av studentbostäder. Vissa standardkrav reviderades som gjorde det möjligt att minska produktionskostnaderna med per lägenhet. Ett investeringsbidrag för anordnande av studentbostäder har funnits till . har ca 14 500 nya studentbostäder beviljats bidrag. En ny investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder beslutades om av . har 2 500 lägenheter beviljats bidrag. Vad bostads- och byggsektorn behöver nu är inte så mycket nya grepp som arbetsro. Det nya regelsystemet måste få tid att etableras för att få full verkningskraft. Vad gäller bostadspolitiken i övrigt har regeringen tagit en mängd olika initiativ för att skapa förutsättningar för ett ökat byggande av bostäder, och inte minst bostäder till rimliga kostnader. Från infördes bestämmelser om tredimensionell fastighetsindelning. Detta banar väg för ökad bostadsproduktion i städerna. En utredning om reformering av bostadshyressättningen inom bruksvärdessystemet har tillsatts efter förslag från , Fastighetsägarna och . ska presentera förslag till åtgärder som kan effektivisera beslutsprocessen, inklusive instansordningen för överklagande, samt möjlighet att överklaga. Kapitalförsörjningen har stärkts genom att får lämna garantier för ny- och ombyggnader av bostäder från botten och av marknadsvärdet på ett objekt. Byggkostnadsforum, BKF, har visat att det finns olika sätt att få ned såväl bygg- som boendekostnaderna utan att det görs avkall på kvaliteten. Byggkostnadsforum har stött ett tjugotal projekt som bland annat prövar ny teknik och effektivare produktionsmetoder, nya entreprenad- eller upphandlingsformer och alternativa inköpsvägar. En arbetsgrupp tillsätts inom med uppgift att utreda hur man skulle kunna möjliggöra ett mer omfattande byggande av hyresbostäder på den mark i som ägs av statliga aktiebolag eller myndigheter och verk och som kan vara lämplig att exploatera för bostadsändamål. De ovan nämnda åtgärderna kommer att underlätta förutsättningarna för ett ökat byggande, men ansvaret för bostadsförsörjningen i landet är delat. Staten svarar för att de rättsliga och finansiella instrumenten finns tillgängliga för bostadsbyggande. Kommunerna har ansvaret för bostadsförsörjningen i respektive kommun. Det är viktigt att kommunerna överväger vilka åtgärder de kan vidta för att stimulera ett ökat bostadsbyggande, till exempel när det gäller mark- och planberedskapen och genom ett strategiskt markinnehav. Sist men inte minst vill jag påpeka att byggföretagen själva har möjligheter att påverka produktionen av bostäder. De stora byggentreprenörsföretagen äger byggrätter för ca 60 000 lägenheter runtom i landet. Den vikande marknaden för bostadsrätter gör att företagen nu kan ställa om sin produktion så att den motsvarar efterfrågan av bostäder för bredare befolkningsgrupper, däribland studenter. Detta skulle vara ett önskvärt steg från byggföretagens sida. 45 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret, men jag upplever att det inte ger några konkreta svar på min fråga i interpellationen. Vad avser statsrådet att göra för att lösa den akuta bostadsbristen för studerande i ? står studerande i bostadsköer, och en del får tacka nej till studieplatser. Den sociala snedrekryteringen till högre utbildning riskerar att öka. Vuxna människor bor kvar hemma i en påtvingad mamborelation. Det går inte en månad utan att studerande hör av sig. Det finns uppgifter om att i är det av gruppen som bor kvar hemma. Det behövs fler bostäder i allmänhet och studentbostäder i synnerhet. Antalet högskolestuderande har ju ökat från ungefär 200 000 till 350 000. Det finns ca 65 000 studentrum och studentlägenheter i . Enligt behövs ca 45 000 nya studentbostäder. Studerande är en heterogen grupp, och efterfrågan varierar. Den allmänna bostadsbristen drabbar även alla studerande i bred mening. Men bostadspolitiken har ju andra problem, svarta lägenhetsaffärer, gräddfiler för bolagsdirektörer, liten tillgång till planlagd mark, omständliga bygglovsprocesser, bristande konkurrens, höga boendekostnader och hög beskattning. Jag har senast fått frågan från studerande om varför regeringen inte agerar. Det är också min fråga till statsrådet. Varför händer det inte mer? I svaret från statsrådet finns uppräknat de sedvanliga investeringsbidragen som funnits i flera varianter , till dagens datum. De återkommer i olika modeller, avskaffas och revideras. Men trots bidragen har antalet färdigställda kategoribostäder mer än halverats. Statsrådet säger i svaret att har bidrag beviljats för 14 500 studentbostäder. Min fråga till statsrådet är: Hur många av dessa har byggts och var? Om man tittar på statistiken från kan man konstatera att färdigställdes 2 139 hyreslägenheter i , 968 i och 550 i . Totalt sett i hela landet med alla upplåtelseformer färdigställdes 19 941 bostäder. Av dessa var 347 på ett rum och kök och 2 363 på två rum och kök. Statistiken visar något helt annat än det som står i svaret från statsrådet. Det finns andra förslag från statsrådet som han påtalar, till exempel tredimensionell fastighetsindelning. Det tycker vi är bra. Men varför tog man inte tillfället i akt och såg till att man till exempel kunde medge skiktning av flerbostadshus? På det viset skulle man kunna blanda olika upplåtelseformer, och då skulle det byggas mer. Reformeringen av hyressättningssystemet dröjer. Vad har hänt med utredningen? Jag har uppgifter om att den inte kommer att presenteras utan möjligen . Vad säger statsrådet om det? jobbar på hårt för att få fram det första delbetänkandet, men många frågor har man inte ens hunnit börja titta på. Byggkostnadsforums arbete handlar väldigt mycket om byggbranschens problem. Det är uppenbart att det är konkurrens som saknas. Mina frågor kvarstår. Jag skulle gärna vilja få kommentarer från statsrådet till de följdfrågor som jag har ställt. 46 (): Det är ingen ny fråga som från tar upp i den här interpellationen. Den har funnits väldigt länge på dagordningen i , och dessvärre är den inte löst. Den är fortfarande högaktuell. Därför är det väldigt bra att den återigen tas upp och debatteras. Jag tror nog att vi kommer att få återkomma till den under det här året. Det är lätt att instämma i interpellantens åsikter och även i de flesta av hennes frågor. Inte minst är det lätt att dela åsikten att tillgången på bostäder till rimliga kostnader är oacceptabelt låg. Den är till och med obefintlig på sina håll. Kostnaderna för vårt boende är över huvud taget alldeles för höga i . Fru talman och herr minister! Jag blev minst sagt överraskad av en sak i bostadsministerns svar. Han säger: Vad bostads- och byggsektorn behöver nu är inte så mycket nya grepp som arbetsro. På något vis tycker jag att det kanske är ett erkännande från bostadsministern. Eller hur ska man tolka det? Ett av problemen är ju att staten, bostadsministern och regeringen, har kommit med nya löften och nya former, till exempel när det gäller investeringsbidraget. Man har skrotat det egentliga studentbostadsbidraget. Vi i har gång på gång varnat för den här ryckigheten och krävt att investeringsbidraget för just studentbostäder ska vara stabilt. Vi hade önskat att det hade permanentats tills efterfrågan sjunkit och behoven tillgodosetts. Då hade vi vetat att det skulle gälla för . Men så blev icke fallet. Det ändrades igen. Hur kan ministern tala om att byggsektorn behöver arbetsro? Det är ju ministern och regeringen som skapar den här oron. Byggföretagen vill bygga, men de måste ha stabila förutsättningar för att kunna göra det. Det gäller till exempel hyressättningssystemet som de alltid tar upp. Det är ju studenterna som behöver ro. De behöver trygghet. Studenternas energi ska läggas på studierna. De borde slippa oron för bostadsfrågan. De borde slippa att bokstavligen ligga i kö ute på gatorna när de ska börja sina studier. De borde slippa trängas i gymnastikhallar. De borde slippa bo i små, trånga lokaler. När det gäller markfrågan läser jag också i svaret från bostadsministern att en arbetsgrupp tillsätts inom med uppgift att utreda hur man skulle kunna möjliggöra ett mer omfattande byggande av hyresbostäder på den mark i som ägs av statliga aktiebolag, myndigheter eller verk och som kan vara lämpliga att exploatera för bostadsändamål. Jag blir inte riktigt klok på om detta bara är en tanke eller om den här arbetsgruppen verkligen har tillsatts. Jag får inte heller något svar på när den ska vara klar. Jag ställer också frågan: Borde inte uppdraget till den här arbetsgruppen vara att se över situationen i hela ? Visst är problemen akuta här i , och jag hoppas att är inräknat i den, men det gäller för hela landet. I går var bostadsutskottet i och fick då återigen frågan: Hur ska det bli med studentbostäderna i ? 47 Statsrådet (): Jag tycker inte att det är något dåligt resultat att vi har beviljat investeringsbidrag för 14 500 studentlägenheter. Initialt var det ganska svårt att få med på det investeringsstödet. En del andra partier var med, bland annat . Men jag välkomnar att ni sedan har ändrat uppfattning och förespråkar ett investeringsstöd. Det vi gjorde 2003 när vi gick över till det nya investeringsstödet var att vi förbättrade villkoren för byggandet av både hyreslägenheter och studentbostäder. Det blev alltså ytterligare bättre villkor än i det tidigare investeringsbidraget till studentlägenheter. När jag säger att branschen behöver arbetsro, , innebär det att jag inte tycker att vi ska röra i systemen . Vi gjorde en förbättring av investeringsstödet. gäller det att skapa förutsättningar och stabilitet i det fram för att se till att vi får ett rejält genomslag för det. Jag möter ett väldigt stort intresse för detta stöd och för att faktiskt bygga hyreslägenheter och studentbostäder. Det är också kopplat till satsningen på Byggkostnadsforum och konkurrensförhållandena. Byggkostnadsforums verksamhet siktar ju in sig på att hitta nya metoder för byggandet och på att stimulera projekt som är kostnadseffektiva men med en bibehållen bra kvalitet. Byggkostnadsforums verksamhet ska man ju också se i perspektivet av investeringsstöden. Det är två instrument för att lyfta byggandet av studentbostäder och hyreslägenheter. Var har då studentbostäderna kommit till stånd? Ja, man kan ju se ut runtom i landet. Jag kan peka på , , , , och faktiskt också på , och . Jag kan nämna bara några av de här projekten. I har studentbostäder tillkommit i . Tyvärr är en del av dem fortfarande tomma. och bygger på Akademiska Hus mark, det vill säga på statlig mark. Också KTH bygger på Akademiska Hus mark. Dessutom byggs just nu nya studentbostäder i , och dessutom tillkommer ett ganska stort tillskott genom det beslut som har tagit om att omvandla Skatteskrapan till bland annat studentbostäder. I har Akademiska Hus sålt en stor fastighet till , och inom kommer ett stort antal nya studentbostäder att vara färdigställda i i de fastigheter som Akademiska Hus har ställt till förfogande. Dessutom har Akademiska Hus sålt en fastighet i som ska göras om till studentbostäder nämndes ju här som ett exempel och sålt mark till ett campus i till det kommunala fastighetsbolaget, som ska bygga både vanliga bostäder och studentbostäder. Jag underströk i mitt interpellationssvar vikten av att se ansvaret på bostadsmarknaden. Vi har ställt finansiella resurser till förfogande. Vi har gjort en del regelförändringar som underlättar byggandet. måste också kommunerna påskynda processen med att få fram studentlägenheter. 14 500 lägenheter är inget dåligt resultat , när det totala beståndet, som här har nämnts, uppgår till ungefär 65 000 lägenheter. Det togs också upp en del andra bostadspolitiska frågor. Vi ska kanske inte gå in på dem för mycket , men jag blir något förvånad när bägge debattörerna uppehåller sig vid hyressättningssystemet. Det är ju inte så att förändringar av hyressättningssystemet på något sätt kan lösa studentbostadsfrågan. Det är inte fråga om dyra lägenheter och vi är inte ute efter att släppa bruksvärdessystemets tak om vi ska bygga studentlägenheter som studenterna kan efterfråga. 48 (): Statsrådet är med andra ord nöjd. Min fråga avsåg ju att det är en skillnad mellan att bevilja bidrag och att det faktiskt blir någonting byggt. Det visar erfarenheten. De här bidragen har ju förvandlats. De har varit kortsiktiga och snåriga. De har lanserats, dragits tillbaka och omvandlats därför att de inte har utnyttjats. Inte har detta avhjälpt bostadsbristen. Så sent som skrevs en debattartikel i av byggindustrin som påtalade hur den här bidragskarusellen har sett ut och hur lite den har åstadkommit. Jag vill ge statsrådet några tips om vad vi från tror är väldigt viktigt. 1.Vi vill se över hur man kan få till stånd ett billigare boende. Vi kan konstatera att det finns ett flertal exempel på projekt med studentbostäder där byggnadsnämnder har beviljat bygglov men där har sagt nej till de så kallade bidragen och även till räntebidragen därför att man har haft synpunkter på att det har saknats avskiljbar köks- eller sovdel och att matlagningsdelen har varit för mörk. Det har varit kök utan fönster och andra sådana orsaker. Vi tycker att man ska se över det här. har påtalat detta i upprepade bostadsrapporter. Så sent som ansåg man att studentbostädernas utformning borde ses över på grund av det finns bestämmelser som fördyrar utan att höja standarden. Vi tycker att det är ett viktigt exempel. 2.Vi vill se till att man bygger fler hyresrätter. Vi delar inte statsrådets uppfattning utan menar att en reformering av hyressättningssystemet är mycket viktig. Det kommer på så sätt att byggas nya hyresrätter, och det frigör billiga mindre hyresrätter i det befintliga beståndet. 3.Vi vill öka konkurrensen i byggsektorn. Vi tror att man bör se över upphandlingar och få transparenta processer och se över hur man sköter markanvisningarna. Där har staten ett stort ansvar med anledning av att staten också är en stor markägare. Jag skulle gärna vilja höra statsrådet kommentera detta. Statsrådet vet att det här är ett folkpartiförslag. 4.Vi vill tillåta extrainkomster för studerande för att öka konsumtionsutrymmet. Vi förordar också att man använder sig av tillfälliga bygglov för att få fram flexibla moduler. 5.Vi vill inte villkora antalet studieplatser i bostadsfrågan utan anser att detta ska lösas på annat sätt. 6.Vi vill som sagt också att man ser över möjligheten att använda statlig mark till byggande av studentbostäder. För detta måste man se över ägardirektiven till bolagen. 7.Vi vill också att tomma lokaler ska kunna omvandlas till bostäder och att man ska kunna genomföra skattefri uthyrning av rum. Det här är några exempel som vi tror direkt skulle kunna göra en skillnad, i stället för att man ska hålla på med de kortsiktiga bidragen, som ju marknaden faktiskt har underkänt. Jag skulle vilja höra från statsrådet vilka möjligheter statsrådet ser i det som jag här har presenterat. Finns det faktiskt inte fler åtgärder som man skulle kunna vidta, eller är det så att statsrådet inte får dessa synpunkter från de studerande? Jag kan intyga att de kommer mig till handa .