prot · GS0936 · 2004-11-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet den 15 januari15 . Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att skulle inträda som ersättare för . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:93 Till Interpellation 2004/05:93 av () om friårsförslagets konsekvenser för BNP, offentliga finanser och jämställdhet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellanten haft förhinder så att interpellationen inte kunnat besvaras . uppdrag 2004/05:143 Till Interpellation 2004/05:143 av om mål och ställning för riksbank kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM28 Förslag till förordning om ett finansiellt instrument för miljön Life+ KOM(2004)621 till miljö- och jordbruksutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /05:TU2 och TU4 betänkanden /05:KU6, KU5 och KU7 betänkande 2004/05:NU4 betänkande 2004/05:JuU7 betänkande 2004/05:LU2 betänkande 2004/05:AU2 6 § Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (prop. 2004/05:1 delvis och redog. 2004/05:RRS1). 1 (): Under den ganska korta tid som jag nu kommer att tala kommer den svenska statsskulden att öka med en dryg miljon, och vi kommer att få ytterligare två eller tre förtidspensionärer. Vi har en god ekonomisk tillväxt i . Dagens ramdebatt om budgeten sker ändå i ett läge där vi har betydande problem med den svenska statsbudgeten i den meningen att den går med stora underskott. Vi måste låna för att få det hela att gå ihop. Budgetdebatten utspelas också i en allvarlig situation på den svenska arbetsmarknaden. Vi har mätt med mått en öppen arbetslöshet på i storleksordningen och ett samlat väldigt stort utanförskap på arbetsmarknaden. Utöver de 200 000220 000 öppet arbetslösa har vi 180 000 som är undersysselsatta eller som studerar därför att de inte kan få ett jobb. Vi har 130 000 människor i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi har 535 000 förtidspensionärer, och vi har ungefär 260 000 som går sjukskrivna. Det summerar sig till mer än 1,3 miljoner människor som på olika sätt försörjer sig via bidrag i stället för via eget arbete. I stora delar landet innebär det att var tredje vuxen står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Det är mot den verklighetsbakgrunden som man ska se de moderata budgetförslagen. Vi lägger fokus på att återupprätta en arbetslinje och att förvandla från ett till ett i arbete. Vi föreslår åtgärder som ska göra det mer lönsamt att arbeta och mindre lönsamt att inte arbeta. Det är förslag om sänkta skatter framför allt för låg- och medelinkomsttagare och förslag om stramare bidragssystem. Bakom de stora talen och stora siffrorna bakom de 1,3 miljonerna finns det faktiskt ansikten. Det finns människor av kött och blod. Jag är på intet sätt unik utan har i likhet med så många människor i vårt land också sett arbetslösheten på nära håll i den egna familjen. Jag vet vilka påfrestningar den påtvingade passiviteten innebär. Jag vet vad det innebär för självkänslan när man söker jobb efter jobb men kanske inte ens kallas till en anställningsintervju. Jag vet hur det är när man blir beroende av andra, av anhöriga och av staten. Det stora utanförskapet är förstås också ett gigantiskt problem för samhället i stort. Det innebär att det är allt färre som ska försörja alltfler. Det är någonting som kommer att förstärkas och understrykas ytterligare av de demografiska förändringar vi ser framför oss, det vill säga de förändringar som kommer att ske i befolkningssammansättningen . blir ekvationen helt ohållbar om vi inte kan göra någonting åt det stora utanförskapet. Vi har en hög produktivitet i näringslivet. Men den höga produktiviteten kommer inte att hjälpa och inte att lösa problemet med att finansiera den välfärd som svenska folket har vant sig vid med de förändringar i befolkningssammansättningen vi ser framför oss. Det finns helt enkelt ingen genväg, herr talman. Om vi ska klara att finansiera välfärdsåtagandena måste vi bli fler som arbetar, och vi måste bli fler som arbetar mer. Det är bakgrunden till inriktningen på de moderata budgetförslagen. Det är förslag som syftar till att få människor tillbaka i arbete. Det handlar förstås också om att ge människor makt att påverka sina egna liv. Vi har i massor av människor som har kommit till vårt land. De har inte sällan flytt från krig och elände. De har kommit till med ambitionen att här genom egna insatser bygga en ny tillvaro och en ny framtid. Alltför många av dem har aldrig fått chansen. Vi har byggt system som gör att det för en nyanländ invandrare med fru och två barn krävs en lön på för att det över huvud taget ska löna sig att arbeta. Det krävs om han har tre barn. Den grupp som har det allra svårast i och som över huvud taget saknar varje möjlighet att påverka sin livssituation och sin standard genom eget arbete, den grupp som också har förlorat mest som vi nu har haft med socialdemokratisk regering, är de ensamstående mammorna. var det 60 000 ensamföräldrar som var tvungna att ta socialbidrag. Det beror på de samlade marginaleffekterna, de samlade effekterna av svenska bidragssystem och svenska skattesystem. Det försöker vi att göra någonting åt. Vi lägger fram förslag som till exempel ska göra det möjligt också för den här gruppen av människor att påverka sin livssituation genom eget arbete och egna insatser. får ett vårdbiträde med två barn behålla av en extra intjänad hundralapp. Vi lägger fram förslag som gör att det vårdbiträdet i stället får behålla av varje intjänad extra hundralapp. I samband med att budgetpropositionen presenterades uttalade sig LO:s chefsekonom . Han sade: Framför allt är det angeläget att marginalskatterna på arbete hålls nere för att främja ett ökat arbetsutbud när efterfrågan ökar. Det är väldigt sant. Men det är också sant att regeringen inte i sin budget föreslår några åtgärder som pekar i den riktningen. Tvärtom lägger man betydande belopp på att höja grundavdraget. Det är en skatteförändring som inte på något sätt påverkar marginalskatternas höjd. Man föreslår friår som ska underlätta för människor att lämna arbetskraften i stället för att komma tillbaka till arbetskraften. Man lägger också fram förslag om ett evigt åtagande för arbetsgivarna att betala för dem som går sjukskrivna. Det är ett förslag som väldigt tydligt kommer att slå hårdast mot de grupper på arbetsmarknaden som är allra mest utsatta. Det är de som har en sjukdomshistoria och de som i utgångsläget redan har väldigt svårt att få jobb. Vi stramar förvisso åt de svenska bidragssystemen med våra förslag. Men vi satsar också på välfärdens kärna. Vi föreslår 5 miljarder extra till fler poliser, sjuksköterskor och lärare. En av sista åtgärder som finansminister var att sammankalla till en presskonferens där han med ett digert antal overheadbilder försökte leda i bevis att vi moderater bluffade, att vi i själva verket drog in pengar från kommunsektorn i stället för att göra de satsningar på välfärdens kärna som vi själva påstod. bejakar nu i sitt betänkande i allt väsentligt att våra siffror är korrekta, att våra beräkningar är korrekta. Traditionellt har varit någon sorts kraftcentrum för strukturreformer. Under fick vi stora marginalskattesänkningar i samband med den stora skattereformen. Under gjordes hela bostadsfinansieringssystemet om det hade stor betydelse. Under skedde en budgetsanering med sänkta ersättningsnivåer till . Men under har legat för fäfot och snarare förvandlats till ett centrum för dyra förhandlingar med Vänstern och och för vilseledande beräkningar av motståndarnas förslag. Jag hoppas förstås att under ledning kommer att återupprätta rågången mellan ämbetsmannadepartementet å ena sidan och en filial till socialdemokratiska partihögkvarteret på å den andra sidan. Lite orolig är jag dock med tanke på bakgrund som spinndoktor och mediedomptör åt socialdemokratiska regeringen. Detta föranleder mig för övrigt, herr talman, att hälsa välkommen i ämbetet som chef för . har förvisso en betydande erfarenhet av svensk statsförvaltning. Han var sakkunnig på redan . har tillbringat hela sitt vuxna liv bakom ett skrivbord i . Det är en styrka, men det är också, herr talman, en viss svaghet. För välstånd skapas inte i offentlig förvaltning utan av arbete i växande och lönsamma företag. Jag har ibland i debatter här i kammaren anklagat för att inte riktigt förstå företagandets villkor och drivkrafter. Socialdemokratin har alltid haft traditionellt goda band med de stora svenska företagen, men jag har alltid ifrågasatt om den där genuina känslan finns för vad det är som driver den lille företagaren, den som intecknar villan för att satsa på en idé. Det handlar om vad som driver entreprenören framåt, vad som får människor att riskera väldigt mycket för att satsa på en idé. Jag säger detta därför att det framstår som oerhört angeläget att förbättra det svenska företagsklimatet i vid mening. Det handlar om skatter, byråkrati, regler, kapitalförsörjning. Vi har en situation där jobb försvinner i landet. Jag vill inte på något sätt förneka eller beklaga en fortgående strukturomvandling i det svenska näringslivet, men det är klart att det är ett bekymmer när de nya kvalificerade jobben inte kommer till inom landet. Det är ett bekymmer att svenska företag investerar tungt i nya jobb men att det är investeringar som sker i andra länder och inte här på hemmaplan. Jag ser , herr talman, en betydande risk för att arbetslösheten ska bita sig fast på den höga nivå där den befinner sig. kom en analys från som andas oro för den europeiska konjunkturen och för förutsättningarna att få till stånd den jobbtillväxt som bland annat arbetsmarknadsmyndigheterna och företrädare för regeringen har gett uttryck för att man tror kommer. Det behövs förändringar för att förhindra en utveckling där arbetslösheten biter sig fast på den här höga nivån. Ändå händer väldigt lite från regeringens och från vänsterkartellens sida. Med de orden, herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationerna nr 1 och nr 5 i finansutskottets betänkande. Det innebär bifall till en politik där det föreslås strukturförändringar i form av sänkta skatter, stramare bidrag och en flexiblare arbetsmarknad, reformer för att få fler att vilja anställa och reformer för att skapa ett bättre företagsklimat. Allt detta är sådant som så innerligt väl behöver. 2 (): Jag vill börja med att hälsa välkommen, inte till men till att delta i de här sammanhangen. Jag hoppas att vi ska ha ett konstruktivt och trevligt utbyte som är kvar tills det blir skifte på den här posten om det inte händer något oväntat , så att det går snabbare. Det finns många utmaningar att ta tag i , och vi kan , 2004, summera lite grann hur med en socialdemokratisk regering har varit . Vi har fortfarande över en miljon människor som står utanför arbetsmarknaden, även om det inte alltid är samma personer från dag till annan, och vi har färre företagare nu än vad vi hade 1994 efter den kraftigaste lågkonjunkturen i mannaminne. Under de här tio åren har Socialdemokraterna klarat av den budgetsanering som påbörjades av den borgerliga regeringen, men man har också hunnit med att i hög grad förslösa vad man uppnådde. Man har klarat av att genomföra ett antal viktiga reformer. Några av dem påbörjades under den borgerliga regeringen, och en del har skett i samarbete med borgarna senare, till exempel pensionssystemet som är en oerhört viktig beståndsdel i det goda ekonomiska klimat som finns i . Vi har en självständig riksbank. Man har klarat av låginflationspolitiken, även det i samarbete med de borgerliga partierna. Vi har ett EU-medlemskap det handlar om ett samarbete med åtminstone flertalet borgerliga partier. Och vi har fått en ny budgetlag och reformerad budgetprocess. Även det skedde med stöd av och i samarbete med de borgerliga. Jag skulle kunna räkna upp många fler reformer, men det blev i stort sett reformstopp 1998, 1999, 2000. tycker jag inte att det har skett särskilt många viktiga reformer som för de ekonomiska villkoren framåt. Däremot har man alltså undergrävt budgetprocessens ramverk och ägnar sig nu åt ett ganska oförblommerat fusk. Jag tycker att det var ganska intressant att se omslaget på det här betänkandet, som vi pratar om och som handlar om ramarna för statsbudgeten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Jag vet inte om det är finansutskottets kansli eller tryckeriexpedition som har haft roligt när de har gjort illustrationen till statsbudgeten. Det är just en ram. Allting får inte plats innanför den, och då lägger man det raskt utanför i stället. Det här omslaget är en ganska bra bild av den svenska statsbudgeten och regeringens och dess stödpartiers sätt att hantera statens finanser. Det som har hänt är just att man har undergrävt budgetramverket och lagt utgifter utanför utgiftstaket. Därmed har man lyckats åstadkomma en situation där vi lånar . 19992000 bröts den goda utvecklingen när det gällde statsfinanserna. Det var inte bara högkonjunkturen som gjorde att det kom pengar som brände i fickorna, utan någonstans verkade man också trött på att bedriva den här mer ekonomiskt ansvarsfulla politiken. Vi kommer att gå in i nästa lågkonjunktur med ett stort underskott. Som det ser ut nu är det på 5060 miljarder, men ingen ska slå i mig att regeringen har för avsikt att gå till val 2006 utan kostsamma vallöften. Om ni får hållas kommer naturligtvis underskottet att då vara större. Det är inte bara budgetpolitiken som går i fel riktning. Det gäller även det som är grunden för välståndet. Det är trots allt inte regeringen och regeringens politik som skapar välstånd. Däremot skapar man viktiga förutsättningar. Ett viktigt förslag som går i helt fel riktning är det om sjuklönen. Det har mycket större konsekvenser för än den summa pengar som det påverkar sjukförsäkringskostnaderna med att man nu privatiserar. Det är ganska fascinerande att den här regeringen och deras stödpartier som är så mycket emot privatiseringar vill privatisera en del av den här försäkringen och lägga ut försäkringsuppgiften på enskilda småföretag. Det här är dubbeldumt. Det är dåligt för människor som är utsatta på arbetsmarknaden. Det försvårar för de människor som redan står utanför, och det försvårar för företagandet. Jag träffade i förrgår en företagare, . Hon har sagt upp sin anställda som får sluta . Den avgörande orsaken till det var just sjuklöneförslaget. Man kan inte ta den risken. Det är inte bara ett dåligt förslag. Det är en signal till företagandet och arbetsmarknaden som går i helt fel riktning. Ett annat förslag som går i helt fel riktning är friåret. Om det är något som vi inte behöver är det nya ledighetsreformer där man skickar hem viktiga personalgrupper. Det är helt fel signal. Detsamma gäller stopplagen, som ni sitter och arbetar med på . Den är till för att sätta stopp för kreativitet och utveckling inom viktiga områden inom sjukvården och se till att människor inte får möjlighet att välja mellan olika arbetsgivare. Den är till för att försvåra för kvinnors valfrihet att både etablera sig som sina egna och att ha flera arbetsgivare att välja på. Det är helt fel signaler i när vi behöver all kreativitet för att förbättra kvinnors arbetsmarknad och för att förbättra sjukvården. Ni höjer skatten på uppbyggnad av eget riskkapital i företagandet. Äntligen har ni lagt förslag om att ta bort arvs- och gåvoskatten. Men det betalas med höjd skatt när samma kapital byggs upp. Det är klassisk socialdemokratisk politik. Det är fel att kämpa ihop pengarna med hårt arbete, men det är okej att få dem. Det är precis som att det är okej att vinna på men att det ska beskattas extra hårt om det gäller hårt arbete. Man brukar säga att det handlar om att förvärva, ärva och, tredje steget, fördärva. Vad ni gör nu är att försvåra den första punkten i det här, vilket gör att det kommer att finnas mindre att ärva. Det här behöver bytas ut mot en liberal reformagenda som går ut på att fler ska jobba, fler företag ska starta och växa i och statsskulden ska sjunka. Det handlar om de grunder på vilka välståndet skapas. Vi måste återupprätta arbetets värde. Då handlar det både om mycket konkreta förslag och om attityder. Jag skulle vilja säga, herr talman, att det inte är som har sagt i något uttalande att företagandet behöver förändrade attityder i stället för skatteförbättringar. Skatteförbättringarna kommer ju ur en förändrad attityd. Ni har en helt felaktig attityd både till arbetets värde när ni föreslår friår och till företagandets värde när ni föreslår höjda skatter för företagande. En annan attityd som behöver förändras gäller förtidspensioneringarna, som har sprängt halvmiljonstrecket. Det är oerhört viktigt, både att vi har en väl fungerande sjukförsäkring och att det som skyddsnät för dem som trots alla tänkbara insatser inte kan återkomma på arbetsmarknaden helt eller delvis finns en förtidspension. Men ni har ju förvandlat det systemet till ett sätt att kasta människor på sophögen om de inte passar in perfekt som en pusselbit exakt där de är. Det tycker vi är helt oacceptabelt. I vårt budgetförslag och vår ekonomiska politik är en viktig hörnpelare att reformera vården, se till att människor får tillgång till vård, reformera rehabiliteringen och se till att sjukförsäkringen blir en social försäkring återigen. Vi vill också reformera arbetsmarknadspolitiken. Det är oerhört viktigt. Arbetsmarknadspolitiken måste se till att slipa ned trösklar och underlätta för människor att komma in på arbetsmarknaden. Vi vill ha en jobbgaranti och se till att integrationspolitiken fungerar så att människor kan komma in, inte permanent stängas ute. har ni utlovat att det skulle bli konkreta förbättringar när det gäller invandrares möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden. kommenterade jag det som: , var god dröj! Det var som man sade i taxiväxeln innan taxi avreglerades. kunde jag kommentera era förslag med: , var god dröj! Ni behåller er plats i kön. får vi väl lägga till: Medan ni väntar spelar vi lite musik. är sämst på att integrera invandrade män på arbetsmarknaden. De vill inte att ni ska spela lite musik medan de väntar. De vill att vi ska lägga om integrations- och arbetsmarknadspolitiken så att de kan komma in på arbetsmarknaden och försörja sig själva. Vi vill lägga om både den ekonomiska politiken och budgetpolitiken på sådant sätt att vi begränsar utgifterna och statens åtagande. Jag tror att vi behöver vara fler som säger ifrån att staten inte kan ta ansvar för allting i människors liv. Det har vi inte råd med. Då får vi ett orimligt och olidligt samhälle där människor inte får någon personlig frihet och möjlighet att utforma sitt liv och sin vardag efter eget tyckande. Man måste få ta ansvar för sitt eget liv. Det är skälet till att vi radikalt vill lägga om bostadspolitiken. Det kommer också att spara stora summor och sänka priserna för enskilda människor. I energipolitiken måste vi sluta med att stänga väl fungerande kraftproduktion på ett sätt som gör att miljöförstöringen kommer att öka och statsfinanserna försämras. Vi vill ha en annan mediepolitik där människor får bestämma själva vilken typ av apparater de ska ha. Skattebetalarnas pengar ska inte användas till det. På en lång rad områden behöver vi göra sådana här skiften i attityden till vilka åtaganden staten ska göra. Politiken skapar inte välståndet, men den skapar förutsättningarna. Inom ramen för en politik för jobb och företagande tycker vi i att det är viktigt att lyfta fram några punkter där vi vill öka anslagen. Det gäller stödet till handikappade. Assistanssystemet och tillgängligheten ska förbättras. Äldrevården behöver tillskott. Den internationella solidariteten behöver manifesteras genom ett höjt bistånd, rättssamhället förstärkas och en jämställdhetsbonus införas i föräldraförsäkringen så att vi kan ta ett steg mot ett mer jämställt samhälle. Jag står givetvis bakom samtliga våra reservationer men vill för tids vinnande yrka bifall bara till reservation nr 1. 3 (): Jag vill också hälsa välkommen. De av oss som var vakna kunde höra talas om . Han är en 53-årig göteborgare som har väntat på att få en ballongsprängning för sin svåra kärlkramp. Han har gått upp från sjukskrivning till sjukskrivning. Han har alltså väntat . Han är en av de ca 100 patienter i som väntar på att få en ballongsprängning gjord. har man fattat beslut att ställa in samtliga planerade ballongsprängningar vid . Det är bara de mest akut sjuka som kommer att få denna hjälp. Det är naturligtvis oerhört påfrestande för en person som lider av svår kärlkramp att vänta till 2006 då han ska få hjälp. Till bakgrunden hör också att och hela den offentliga sektorn taxerar ut av den samlade svenska bruttonationalprodukten i skatt. Ändå räcker det inte till. Jag utgår från att sjukhusledningen på Sahlgrenska känner till de tillskott som planeras från det här huset . Ändå har de fattat beslutet att ställa in samtliga planerade ballongsprängningar under . är inte ensam. Över en miljon heltidsarbetande är frånvarande på grund av att de är sjukskrivna, förtidspensionerade eller arbetslösa. Det är lika många som 1993, det djupaste lågkonjunkturåret . Det är ett misslyckande som är fullständigt monumentalt, , att det är lika många nu en miljon människor som det var när tillträdde som finansminister 1994, trots att konjunkturen har förbättrats så pass mycket. Här kan man verkligen tala om svarta hål. Det är väl nästan bara de svarta hålen i yttre rymden som kan konkurrera med den enorma kostnad som det här innebär. Detta kostar en halv miljard ; . Inte nog med att den direkta kostnaden för arbetslöshet och ohälsa är astronomisk. Välfärden hotas ju också i andra ändan av att företag, kapital och produktion flyter ut ur landet i en ständigt ökande ström. Investeringarna i vårt land ligger trendmässigt under resten av de 15 gamla EU-länderna. räknar med att kanske av de svenska hushållens sparkapital finns på oredovisade konton i utlandet. Andra bedömare menar att om vi räknar in sådana familjer som Kamprad och , som redan har flyttat ut ur landet och är svenskar, handlar det kanske om . Socialdemokraterna håller krampaktigt fast vid en förmögenhetsskatt som garanterar att vi aldrig någonsin kommer att få tillbaka dessa pengar. Arbetslösheten har bitit sig fast trots att konjunkturen har förbättrats påtagligt. Framsidan av detta är ju produktivitetstillväxten. Det är något positivt. Men baksidan är som sagt utslagningen. Den är oväntat stark. Många ekonomer är förvånade över att den svenska produktivitetstillväxten är så stark. Förvånad är bara den som inte har förstått att de svenska investeringarna i stor utsträckning sker i utlandet. Vi var en grupp från finansutskottet i och såg hur den svenska produktionen där ökar. Det är klart att det är där de nya jobben tillkommer. För att vi ska kunna upprätthålla en rimlig levnadsstandard krävs att vi får nya företag och ny verksamhet här i landet. Det sker absolut inte i tillräcklig omfattning . Flera talare har varit inne på detta tidigare: har antalet företagare i minskat med ungefär 20 000 netto. läste vi om Svenska , SIF:s, enkät som visar att nu också de små företagen flyttar ut sin produktion. Detta sker i tysthet. Det handlar inte om stora delegationer. Man bygger inte nya motorvägar och järnvägar när Gnosjöföretagen flyttar ut, men det är en växande omfattning på detta. På så sätt eroderas sakta men säkert skattebasen för välfärden. Inför den demografiska utmaning vi står inför tillsammans med den globala utmaningen står regeringen tyvärr fullständigt handfallen.