prot · GS0921 · 2004-10-27 00:00:00 — 9 (kd) Votering: 168 för utskottet 28 för res. 9 102 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 22 v, 4 c, 15 mp För res. 9: 28 kd Avstod: 43 m, 42 fp, 17 c Frånvarande: 17 s, 12 m, 6 fp, 5 kd, 8 v, 1 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU8 God ekonomisk hushållning i kommuner och landsting Punkt 4 (Förändringar av balanskravet) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 239 för utskottet 53 för res. 1 2 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 39 fp, 28 kd, 22 v, 10 c, 15 mp För res. 1: 42 m, 2 fp, 9 c Avstod: 1 fp, 1 c Frånvarande: 19 s, 13 m, 6 fp, 5 kd, 8 v, 2 c, 2 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 5 (Prövning av balanskravet) 1. utskottet 2. res. 3 (fp) 3. res. 4 (kd) Förberedande votering: 42 för res. 3 28 för res. 4 226 avstod 53 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 182 för utskottet 42 för res. 3 72 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 22 v, 20 c, 15 mp För res. 3: 42 fp Avstod: 43 m, 28 kd, 1 c Frånvarande: 19 s, 12 m, 6 fp, 5 kd, 8 v, 1 c, 2 mp Punkt 7 (Stabila planeringsförutsättningar) 1. utskottet 2. res. 5 (m, kd, c) Votering: 163 för utskottet 92 för res. 5 42 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 22 v, 15 mp För res. 5: 43 m, 28 kd, 21 c Avstod: 42 fp Frånvarande: 18 s, 12 m, 6 fp, 5 kd, 8 v, 1 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU12 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 19992003 Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (beslut om upplåning och skuldförvaltning) 1. utskottet 2. res. (m) Votering: 253 för utskottet 43 för res. 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 42 fp, 26 kd, 22 v, 21 c, 15 mp För res. : 43 m Frånvarande: 17 s, 12 m, 6 fp, 7 kd, 8 v, 1 c, 2 mp FiU15 Medlemskap för de baltiska staterna i Nordiska investeringsbanken biföll utskottets förslag. FiU16 Upphörande av vissa betalningsmedel Kammaren biföll utskottets förslag. SkU2 Stämpelskatt i samband med företagsinteckning Kammaren biföll utskottets förslag. SkU6 Avdrag för s.k. sponsring Punkt 1 (Avdrag för s.k. sponsring) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) Votering: 163 för utskottet 133 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 22 v, 15 mp För res. 1: 43 m, 42 fp, 27 kd, 21 c Frånvarande: 18 s, 12 m, 6 fp, 6 kd, 8 v, 1 c, 2 mp Punkt 2 (Avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, kd) Votering: 226 för utskottet 70 för res. 2 1 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 42 m, 21 v, 21 c, 15 mp För res. 2: 42 fp, 28 kd Avstod: 1 m Frånvarande: 17 s, 12 m, 6 fp, 5 kd, 9 v, 1 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. JuU2 Lag om luftfartsskydd Punkt 1 (Företags säkerhetskontroll av den egna personalen) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) Votering: 164 för utskottet 134 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 22 v, 15 mp För res. 1: 43 m, 42 fp, 28 kd, 21 c Frånvarande: 17 s, 12 m, 6 fp, 5 kd, 8 v, 1 c, 2 mp Punkt 5 (Finansieringen av säkerhetskontrollerna) 1. utskottet 2. res. 5 (fp, c) Votering: 191 för utskottet 64 för res. 5 42 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 28 kd, 22 v, 14 mp För res. 5: 1 m, 42 fp, 21 c Avstod: 42 m Frånvarande: 17 s, 12 m, 6 fp, 5 kd, 8 v, 1 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU5 Godkännande av rambeslut om förverkande på grund av brott Punkt 1 (Godkännande av rambeslut om förverkande på grund av brott) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 226 för utskottet 36 för res. 1 36 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 8 m, 42 fp, 28 kd, 21 c För res. 1: 22 v, 14 mp Avstod: 35 m, 1 mp Frånvarande: 17 s, 12 m, 6 fp, 5 kd, 8 v, 1 c, 2 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 2 (Följdlagstiftning i propositioner om godkännande av rambeslut) 1. utskottet 2. res. 2 (m, c) Votering: 205 för utskottet 64 för res. 2 27 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 41 fp, 28 kd, 9 v, 1 mp För res. 2: 43 m, 1 fp, 20 c Avstod: 13 v, 14 mp Frånvarande: 18 s, 12 m, 6 fp, 5 kd, 8 v, 2 c, 2 mp JuU8 Immunitet och privilegier för Kammaren biföll utskottets förslag. LU1 Nya bestämmelser om revisionsberättelsens utformning Kammaren biföll utskottets förslag. SoU5 Extraordinära smittskyddsåtgärder Kammaren biföll utskottets förslag. 23 § Särskild förvaltning av elnät Föredrogs näringsutskottets betänkande 2004/05:NU5 Särskild förvaltning av elnät (prop. 2003/04:135). 162 (): Jag ska i ärlighetens namn erkänna att jag blev tagen lite grann på sängen. Jag trodde att den här debatten skulle komma väldigt mycket senare än så här. Det innebär att mitt anförande blir något kortare än vad jag från början hade tänkt mig, men det är i och för sig kanske inte någon nackdel. Vi ska debattera en särskild förvaltning av elnät. Det är ingen fråga som tilldrar sig någon större uppmärksamhet. Förmodligen kommer ingen av oss att inbjudas till någon TV-soffa för att debattera den här frågan. Men icke förty innehåller det förslag som regeringen har lagt fram några delar som förtjänar en viss uppmärksamhet. Det hela handlar om under vilka former och vad som ska hända om en innehavare av en koncession missköter sig. För att förmedla el via nät måste man ha tillstånd. Det händer ibland att en person som innehar ett sådant tillstånd inte sköter sig på det sätt som man förväntar sig. Normalt sett kan man tycka att det är väl inga större problem om någon missköter sig, men just i det här sammanhanget är det lite allvarligare. Bördan av denna misskötsel faller ju på någon annan, det vill säga på den som skulle ha fått elen i sina strömbrytare. Det finns därför goda skäl för att det ska vara möjligt att ingripa mot misskötsel. Som det ser ut finns det två möjligheter att ingripa. Den ena är helt enkelt utfärdande av vite och det andra är att tillståndet återkallas. Ett återkallat tillstånd är problematiskt därför att lagen inte förtäljer hur elförsörjningen då ska se ut. Därför har regeringen kommit med ett förslag till andra former av förvaltning av dessa nät. Man föreslår två slags ingripanden. I båda fallen innebär det att misskötseln ska vara av ett sådant slag att det påkallar en särskild förvaltning. Skälet till att vi moderater ställer oss negativa till regeringens förslag är inte att man ska kunna tillgripa en särskild form av förvaltning. De former som här föreslås kan vara smidiga. De syftar till att den som missköter sitt tillstånd ska få möjlighet att förbättra sin ekonomi eller att öka sin egen kompetens för att i ett senare skede bättre kunna sköta detta nät. Det vi vänder oss mot är den vaghet som finns i den föreslagna lagen. Det står i 18 § andra stycket att om innehavaren i väsentlig mån inte fullgör sina skyldigheter ska denna form av förvaltning kunna tillgripas. Men vad menas då med väsentlig mån? Hur ska man definiera det? Eftersom ett indraget tillstånd är ett sätt att beröva någon dispositionsrätten över sina tillgångar anser vi att man mycket tydligare måste definiera vad som ska krävas än att bara påstå att man inte har fullgjort sina skyldigheter i väsentlig mån. Den allvarliga formen av särskild förvaltning innebär en form av tvångsförvaltning. Den tillgrips om inte den mjukare varianten är möjlig. I lagtexten står det att om det inte är sannolikt att man ska kunna åstadkomma en tillfredsställande förvaltning så ska tvångsförvaltningen kunna tillgripas. Då undrar vi: Vad menas med sannolikt? Det borde definieras på ett tydligare sätt. Därför yrkar jag bifall till vår reservation och avslag på regeringens proposition. 163 (): Jag ska fatta mig väldigt kort. har sagt det som också vi i vill ha sagt. Jag vill bara tillägga följande. Redan av betänkandet framgår det tydligt hur omöjligt det kommer att vara att inte hantera dessa ärenden på ett godtyckligt sätt. Som sade tidigare står det i propositionen: i väsentlig mån inte fullgör sina skyldigheter. När man då ställer frågan till utskottsmajoriteten vad i väsentlig mån innebär får man ett svar som innehåller ännu ett uttryck som är värdeladdat: omfattande misskötsamhet. Hur mycket misskötsamhet är omfattande misskötsamhet? När man inte kan specificera dessa saker uppstår det en godtycklighet. Det är därför som vi har krävt att propositionen ska återremitteras till för precisering. Jag yrkar därför bifall till reservationen. 164 (): och övriga borgerliga partier liksom riksdagsmajoriteten är ense om att vårt samhälle är särskilt beroende av säker tillförsel av el. Det är därför rimligt att nu tar ett steg som innebär en skärpning av regelverket och som gör det möjligt att ingripa mot koncessionsinnehavare, inte bara genom vitesföreläggande utan också genom förvaltningsföreläggande eller till och med genom tvångsförvaltning. Det är långtgående befogenheter som ges till staten genom lagförslaget. Sådana befogenheter som faktiskt innebär inskränkningar av äganderätten måste vara oerhört välmotiverade. När får ett elnät tvångsförvaltas? Enligt förslaget får detta ske när koncessionsinnehavaren i väsentlig mån inte uppfyller sitt åtagande. Detta lämnar ett alltför stort tolkningsutrymme i en alltför viktig fråga. Det rättsligt osäkra läget får sedan avgöras av våra domstolar när fallen hamnar där. Lagstiftaren borde kunna vara mer tydlig, vilket vi föreslår i vår gemensamma borgerliga reservation. Närmare bestämt skiljer sig vår och hållning från Socialdemokraternas i att vi inte anser att brott mot elsäkerhetsbestämmelserna ska kunna föranleda beslut om särskild förvaltning. Vi anser att det ska krävas ett hot mot själva elöverföringen för att särskild förvaltning ska kunna komma i fråga. Även i dessa fall bör tvångsförvaltning tillämpas ytterst restriktivt. Med detta yrkar jag bifall till reservationen. 165 (): Det är möjligt att den här debatten kan göras relativt kort, eftersom vi trots allt i huvudsak är överens med regeringen om att en särskild förvaltning av elnät måste finnas. Detta handlar mera om på vilket sätt ellagen ska förändras så att det ges möjlighet för att agera när en elnätsägare har misskött elnätet. För oss som elkonsumenter och egenföretagare av olika slag är det väsentligt att man inte blir ställd utan elektricitet i nätet. Det får inte åsidosättas. Det är oerhört väsentligt att man också kan agera mot en elnätsföretagare om den personen eller det företaget inte sköter det på ett riktigt sätt. Det är bristen i den nuvarande lagstiftningen. Det ställs frågor från flera av utskottets ledamöter. Man menar att förslaget är för otydligt formulerat så att det är risk att det kan bli godtycke när agerar. Det som är väsentligt att komma ihåg i sammanhanget är att ska gå till länsrätten. Det är länsrätten som kommer att pröva om har rätt i sitt påstående att det förekommer misskötsel från elnätsföretagets sida och att den misskötseln är så grav att man måste antingen ha en form av tvångsinlösen eller tvångsförvaltning av själva koncessionen. Det är vad det handlar om. Det kan vara svårt att i förväg förutsätta exakt hur den situationen kommer att se ut. Som också framgår av betänkandet på s. 10 handlar det om tre områden. Det är misskötsel av underhåll, att man inte underhåller nätet på ett riktigt sätt så att vi får fram den ström som kunden är beroende av. Det kan vara långvariga strömavbrott eller dålig kvalitet i överföringen som i sin tur kan skada känslig elektronisk utrustning för till exempel företagare. Det är vidare att elmarknaden inte fungerar på ett riktigt sätt. Man ska se till att man kan läsa av vad kunden har förbrukat i el och ge möjlighet för kunden att kunna byta elnätsägare etcetera. Framför allt handlar det om att det inte föreligger riktig elsäkerhet. Det är en väldigt central frågeställning. Det kan hota människor, egendom eller på annat sätt störa driften i företagen. Det är dessa tre områden som anges ganska tydligt i betänkandet och som också framgår av propositionen. Det är detta som kommer att ha som utgångspunkt när man för talan mot elnätsföretag som missköter driften av elnätet. Jag upplever inte att vi behöver vara oroliga för att det ska förekomma någon form av godtycklighet i sammanhanget, utan man kommer att använda sig av den utökade möjligheten i lagstiftningen på ett tillfredsställande sätt. Det gäller framför allt för oss elkunder. Men man kommer också att se till att de som inte sköter sig i fortsättningen gör det. Man kan då ställa lite muskler bakom det och inte bara vite. Med det yrkar jag bifall till förslaget i näringsutskottets betänkande. 166 (): Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet Särskild förvaltning av elnät, ty i den bästa av världar kan misskötsamhet av verksamhet i allmänhetens intresse förekomma. I betänkandet har vi att hantera det fall när en koncessionshavare av elnät inte fullgör sina skyldigheter enligt ellagstiftningen. Den möjlighet som finns är att förelägga vite eller återkallelse av koncessionen. Att återkalla koncessionen är dock i praktiken nästan omöjligt då lagen inte anger hur den fortsatta elförsörjningen ska ske när koncessionen väl har återkallats. Därför är det av värde att lagstiftningen kommer fram med ett förtydligande. En återkallelse kan ske när det sker en omfattande misskötsel från koncessionshavarens sida. Förslaget innebär att det pekas ut två former av misskötsamhet som kan leda till särskild förvaltning. Det är eftersatt underhåll av anläggningen eller ovilja att följa ellagstiftningens bestämmelser. Syftet är att se till att misskötsamheten upphör genom att man tillsätter en särskild förvaltare eller kanske delvis övertar förvaltningen. Förslaget innebär också att det finns två former av ingripande, dels förvaltningsföreläggande, dels tvångsförvaltning. Eftersom nuvarande ellag uppenbarligen har brister är det rimligt att vi försöker åtgärda detta, vilket dessa förändringar innebär. Det finns olika former för ingripande. Grunden läggs därför för att inte mer tvångsåtgärder används än vad som fordras för den aktuella misskötsamheten. Jag stannar där. Jag ställer mig bakom förslaget i betänkandet i dess helhet. 167 (): är det möjligt att förelägga vite eller återkalla nätkoncession om någon nätägare inte sköter sig. Det har vissa brister. Den nya lagstiftningen har två eller nästan tre avsatser. Det är först förvaltningsföreläggande och därefter tvångsförvaltning. Om den senare inte fungerar innebär det också att man kan lösa in anläggningen. Det behövs för att säkerställa att elen når konsumenterna även ifall ett företag missköter sig. har ingående beskrivit hur det är tänkt att fungera. Det finns inget behov att jag upprepar det. I propositionen betonas att särskild förvaltning inte är en alternativ ingripandeform utan en sista åtgärd som får tas till när andra tvångsmedel använts utan att det har lett till önskat resultat. Det säkrar att den inte kommer att användas i onödan. Det är snarare mer tveksamt med reservationen. Då riskerar vi att man ingriper i olaga fall. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 24 § Avtal mellan och om vitaliserat näringslivssamarbete Föredrogs näringsutskottets betänkande 2004/05:NU6 Avtal mellan och om vitaliserat näringslivssamarbete (prop. 2003/04:139). 168 (): anser att kontakten med vårt grannland inte minst genom handel är mycket viktig både här i och i . Det skapar arbete och välstånd i våra länder. Vi kristdemokrater anser emellertid inte att sättet på vilket svenska och norska företag samarbetar ska avtalas genom avtal mellan den svenska och den . Sådana begränsningar är enbart av ondo och hämmar handel och utbud mellan länderna. Vi tror oss också veta från utredningar och undersökningar att sådana bidrag som kringgärdas av omfattande regelverk gör betydligt mindre nytta än generella stöd. Det är också minst sagt tveksamt om företag i gränstrakterna ska åtnjuta stöd och fördelar som företag längre in i det egna landet inte kan åtnjuta. Under utskottets beredningarbete har det också visat sig tveksamt om regeringens förslag överensstämmer med de principer om bruttoredovisning som budgetlagen föreskriver. De medel som svenska staten erhåller från Svensk-Norsk Industrifond ska tillföras den allmänna närings- och regionalpolitiken på ett sätt som är mer effektivt och rättvist för alla svenska företag. Därmed yrkar jag bifall till vår reservation. 169 (): Majoriteten i näringsutskottet föreslår att ger regeringen möjlighet att ta emot pengar från stiftelsen . Förslaget är att regeringen ska använda pengarna enligt ett avtal mellan och regeringar om näringslivssamarbete. Låt mig kort ge en bakgrund till fonden. Fonden inrättades genom ett avtal mellan de svenska och norska regeringarna om ett ekonomiskt samarbete, och då särskilt på industri- och energiområdena. Till avtalet kopplades tre protokoll: upprättande av en fond för svensk-norskt industriellt samarbete långsiktiga leveranser av råolja och oljeprodukter från till en optionsrätt för långsiktiga leveranser av elektrisk kraft från till . Enligt överenskommelsen skulle samarbetsavtalet gälla och därefter kunna sägas upp med varsel. De viktigaste villkoren för det industriella samarbetet är enligt det förstnämnda protokollet: fonden ska vara en stiftelse vars styrelse har sitt säte i ska främja svensk-norskt industriellt samarbete genom stöd till tekniskt och marknadsmässigt utvecklingssamarbete mellan svenska och norska företag stiftelsens tillgångar ska fördelas mellan parterna i samma proportion som stiftarnas kapitaltillskott i det fall stiftelsen upplöses. Till förslaget var därutöver fogat dels villkor för lån genom fonden, dels stadgar för fonden. Vidare bemyndigades fonden i lagen om beslutanderätt för stiftelser som hade bildats för att främja svensk-norskt industriellt samarbete att inom sitt verksamhetsområde pröva frågor om stöd. kom Svensk-Norsk Industrifonds ledning till slutsatsen att dess kvarvarande kapital skulle kunna främja näringslivsutvecklingen i de båda länderna på ett effektivare sätt om insatserna fick en mer allmän främjandekaraktär. En sådan verksamhet bedömdes vara att fondens ledning skulle kunna bedrivas bäst genom att de både länderna gemensamt fann en ny organisationsform. anhöll fondens styrelse hos i om ett godkännande av fondens beslut om att överlåta samtliga sina tillgångar till den svenska staten respektive den . Den svenska staten skulle erhålla av tillgångarnas värde och den utan annat vederlag än att den svenska staten respektive den övertar ansvaret för stiftelsens skulder. meddelade att det inte förelåg något hinder för verkställande av fondens beslut. I ett brev till näringsdepartementen i och informerade fondens styrelse om sitt beslut: att avveckla stiftelsen genom att överlåta sina tillgångar till den svenska och att överlåtelsen sker med hänvisning till fondens ändamålsparagraf att fonden önskar att de berörda medlen ska användas gemensamt för att främja näringslivsutvecklingen i och . Fondens totala tillgångar värderades innevarande år att uppgå till . Regeringen anser att det är angeläget att svensk-norskt näringslivssamarbete förs vidare i nya former. De ska då vara bättre anpassade till de nuvarande behoven. De medel som Svensk-Norsk Industrifond avser att överlämna till och regeringar för främjande av ett svensk-norskt näringslivssamarbete bör därför användas i enlighet med det avtal som tecknades av de båda ländernas regeringar innevarande år. Det nya programmet ska ha till ändamål att vitalisera de svenska och norska näringsliven genom att främja etableringar av samarbetsprojekt mellan svenska och norska små och medelstora företag och främja handelsutbyte mellan länderna. En del av medlen bör avse projekt som stimulerar näringslivsutvecklingen i gränsregionerna, särskilt i områden med svag företagstillväxt. Enligt regeringen bör fonden betala ut den svenska statens andel av fonden, ca , direkt till den statliga myndigheten , verket för näringslivsutveckling. ska under , minst, svara för genomförandet av avtalet. Enligt uppgifter från kan de två förslagen i motionen vara svåra att förena. De handlar om att dels ska avslå regeringens förslag i propositionen, dels uttala sig för att de aktuella medlen i stället ska användas för att öka de statliga insatserna på området för tillhandahållande av riskvilligt kapital. Upplösningen av stiftelsen och överlämnandet av de aktuella medlen till den svenska staten respektive den har nämligen skett med förutsättningen att avtalet skulle antas. I annat fall skulle fonden ha valt att hos i ansöka om upplösning av fonden. Utskottsmajoriteten anser att det är önskvärt att det svensk-norska näringslivssamarbete som har bedrivits inom ramen för Svensk-Norsk Industrifond kan föras vidare i nya former. De formerna ska vara bättre anpassade till de behov som föreligger. De medel som har anvisats i statsbudgeten i syfte att främja samarbetet mellan och bör även framöver användas för detta ändamål. Utskottet menar vidare att utformningen och organiseringen av den framtida verksamheten som den kommer till uttryck i det avtal som har ingåtts mellan och regeringar förefaller ändamålsenliga. Jag yrkar därför bifall till utskottsmajoritetens förslag och avslag på den reservation som bifogats betänkandet. 170 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i propositionen. Med det sagt vill jag ändå ta tillfället i akt att göra några påpekanden. Det rör tillkomsten av betänkandet. Pacta sunt servanda, avtal ska hållas, är en av grundbultarna i en fri marknadsekonomi. Utan en sådan princip skulle inte många avtal kunna ingås, och inte många affärsmässiga transaktioner skulle kunna förekomma över huvud taget. Kan man inte lita på att motparten ska stå vid sitt ord vem vågar då teckna avtal och vem vågar då ingå en affärsförbindelse? Pacta sunt servanda måste alltså även gälla när regeringen ingår avtal. Den har undertecknat avtal med den norska regeringen, och det gjordes . , , ska detta ärende debatteras i kammaren. Vi ska alltså debattera någonting som redan är undertecknat och klart. Man kan undra till vilken nytta. Om vi här i hade fått ta ställning till avtalet innan det hade undertecknats så hade det blivit något annat än en ren formsak. Då hade vi kunnat ha synpunkter på avtalets innehåll och synpunkter på användning av medel och på vilket sätt man hade tänkt utveckla samarbetet mellan och . Men det kan vi inte . har vi antingen att efterleva principen om pacta sunt servanda, vilket är rimligt, eller att i någon mening göra gällande att undertecknat avtal inte ska gälla. Enligt grundlagen är en av tre uppgifter att kontrollera den verkställande makten. På det sätt som detta ärende behandlas och debatteras är det inte fråga om att kontrollera någon verkställande makt, det vill säga regeringen. Det är bara fråga om att ex post godkänna någonting som regeringen har gjort, utan möjlighet att granska innehållet . Den behandling som vi här har att göra med blir bara en formsak. Jag tycker att det är en viktig sak att påpeka inför framtida situationer av liknande slag. 171 (): Jag håller återigen med . Det beklagliga är att detta inte är första gången som det här händer.