prot · GR0958 · 2004-01-27 00:00:00 — De är inte så många här , så må väl vara förlåten. interpellerar mig och frågar om regeringen är öppen för PPP-lösningar. Jag sade att vi är beredda att pröva sådana om vi har sådana som visar sig mer kostnadseffektiva, det vill säga om det visar sig att vi kan låna till lägre kostnad än vi kan göra via . finns den erfarenheten att det är med de statliga upplåningsmetoderna som vi får de lägsta kostnaderna. Det kan inte förneka. flyr då över på något annat område och börjar tala om att det är kostnadsfördyringar på olika projekt. Det byggs inte, och allt annat. Det är helt andra diskussioner. Det kan vi gärna diskutera i helt andra sammanhang. Men själva grundfrågan, , kanske man ändå måste hålla sig till. Han har interpellerat och ställt frågan om regeringen är öppen för PPP-lösningar och fått svaret att vi inte avvisar det. Men vi håller som grundprincip att vi ska välja den billigaste modellen med de för skattebetalarna lägsta kostnaderna. Om man inte kan motbevisa det påståendet kanske man kan nöja sig med det i stället för att fly över till andra områden. Jag har förståelse för att det finns sekundära skäl som kanske gör att man måste byta spelplan. 81 (): Jag väljer att bortse från de vänligheter som finansministern kom med utan försöker återgå till själva sakfrågan. Jag läser ur ett antal propositioner som togs fram innan samarbetet började med Vänstern och . Det är en enda lovsång till PPP-projekt. I elvapunktsprogrammet 1999 sägs exempelvis om alternativa finansieringsformer att det är angeläget att organisera samfinansieringsprojekt. Det undersöks när det gäller investeringar till de nationella stamvägarna. I budgetpropositionen 2000 sägs att internationell erfarenhet visar att det finns möjlighet till effektivitetsvinster i storleksordningen vid alternativ finansiering av infrastrukturinvesteringar. Regeringen anser det angeläget att utreda om dessa möjligheter kan tas till vara även i , och så vidare. Jag kan fortsätta att läsa. Allt detta upphörde och denna typ av argument för att hitta också privata investeringar. Jag tycker att finansministern hamnar för mycket i själva upplåningskostnaderna. Det är helhetskostnaderna det är fråga om och inte bara finansieringskostnaderna. De är en mycket liten del totalt sett av den stora investeringskostnaden om detta kan effektiviseras. Jag tolkar trots allt finansministern som att han är positivt inställd till att undersöka detta så att kan få del av de infrastrukturprojekt som finns med i EU:s senaste stora tillväxtinitiativ men att han är bakbunden av sina samarbetspartier. Jag hoppas att han gör ett genombrott i förhandlingarna så fort som möjligt. 82 Finansminister (): läser upp citat från förra mandatperioden. Det var en mandatperiod då Socialdemokraterna samarbetade med och . Det finns ingen skillnad i det avseendet. Vi har inga delade meningar i våra tre partier om realiteterna. Vi ska naturligtvis undersöka om det finns intressanta initiativ och om någon har projektidéer och erbjudande med PPP-lösningar som är intressanta . Det har jag sagt i mitt interpellationssvar, och jag har upprepat det . Jag har väldigt lite förståelse för att det för sakens egen skull, bara för att det är intressant att det är en privat medfinansiär, som vi ska acceptera det som en del. Det ska vi enbart göra om det kan påvisas att det är en lägre kostnad. Det är själva huvudfrågan. Det är kanske inte lika stor fantasirikedom att hitta den typen av projekt. Vi har inte sett så många av den typen av initiativ. Men det är fortfarande en öppen dörr om man kan åstadkomma någonting sådant i fortsättningen. Det är viktigt att vi har klart för oss att i ett land som vårt med väldigt stora avstånd och trots allt relativt gles trafik, som är följden av de stora avstånden, är det inte riktigt samma lönsamhetskalkyler som det är i många Centraleuropeiska länder för de privata intressenterna. I de länderna har man ofta kopplat sina PPP-lösningar till att få ta ut tullar, vägavgifter och andra former av avgifter som gör att de kan finansiera det. Vi har varit relativt sparsamma med den typen av finansiering i vårt land. Man ska naturligtvis vara öppen också för sådant . Men i själva grundfrågan har fått ett entydigt svar. 1.Vi stänger inga dörrar om det finns bra PPP-lösningar. 2.Så länge det finns lägre kostnader via lån via ska vi välja de lånen i stället för privata dyrare lån. Det ger oss alla möjligheter att i fortsättningen även ta emot pengar från EU och se till att de kommuner, privata företag, och andra kan fortsätta att låna i Europeiska investeringsbanken. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellationerna 2003/04:187, 188 och 202 om skattebefrielse för allmännyttiga fonder och stiftelser 83 Finansminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta dels för att hanteringen av skattebefrielse för allmännyttiga fonder och stiftelser inte blir godtycklig, dels för att uppdatera ändamålskraven för vilken typ av stiftelser som ska kunna få begränsad skattskyldighet. har frågat mig dels vad jag avser att göra för att även ändamål som rör funktionshindrade och sjuka barn, misshandlade kvinnor, gamla och sjuka ska få betecknas som kvalificerade och därför kunna få bidrag från begränsat skattskyldiga stiftelser, dels om jag avser att se över lagstiftningen för vilka ändamål som ska anses som kvalificerade. Jag har valt att besvara interpellationerna i ett sammanhang. Huvudregeln för beskattningen av stiftelser är att de ska beskattas för all inkomst. Vissa stiftelser bedriver dock en verksamhet med ett så kvalificerat ändamål att de av den anledningen har fått en gynnad skattesituation genom att de endast beskattas för vissa inkomster. Vad som ska anses inrymmas i de i lagtexten angivna kvalificerade ändamålen avgörs i huvudsak genom domstolspraxis. Några stiftelser har ansetts så höggradigt allmännyttiga att de direkt namnges i lagtexten den så kallade katalogen och därigenom erhåller en begränsad skattskyldighet. och framåt har endast ett fåtal subjekt lagts till i katalogen och bedömningen av vilka subjekt som bör omfattas av dessa bestämmelser har varit synnerligen restriktiv. Bestämmelserna om en begränsad skattskyldighet för stiftelser har funnits . Jag är medveten om att bestämmelsen om vilka ändamål som ska anses kvalificerade till viss del speglar en svunnen tid. De problem som påtalats av och visar att det lätt uppstår problem när vissa områden skattegynnas. Jag är dock för dagen inte beredd att vidta några åtgärder, men jag kommer naturligtvis att följa utvecklingen. 84 (): Jag tackar finansministern för svaret och för erkännandet att de ändamål som ska anses kvalificerande och därmed kunna göra att en stiftelse eller en fond får begränsad skattskyldighet till viss del speglar en försvunnen tid. Det tycker jag verkligen blir tydligt när man tittar på ändamålskraven. De handlar om att främja vård och uppfostran av barn, att lämna bidrag till undervisning eller till utbildning och att bedriva hjälpverksamhet bland behövande. Det är sådant som är tidlöst; det känns uppdaterat. Det gäller även att främja vetenskaplig forskning. Men sedan kommer vi till att främja nordiskt samarbete och att stärka försvar under samverkan med militär eller annan myndighet. Jag tycker att de två sista är ändamål som inte känns riktigt uppdaterade. Inte heller finns internationellt samarbete, fredsarbete och miljöarbete med. Det känns inte som om ändamålskraven är uppdaterade. Därmed speglar de, som också säger och erkänner, till viss del en svunnen tid. I och med att internationellt samarbete, fredsarbete och miljöarbete inte finns med i den generella regeln så blir det så att om en stiftelse vill jobba skattegynnat med de frågorna måste den försöka ta sig in i den så kallade katalogen. Det har försökt göra . Sedan fick stiftelsen avslag, och dessutom besked från skattemyndigheten om att den inte ens skulle falla under de allmänna villkoren och vara begränsat skattskyldig. Motivet var att delades ut till pristagare som i sin tur inte uppfyller kriterierna för skattebefrielse. Man kan också se på den omfattande byråkrati som uppenbarligen finns för att bedöma om stiftelser ska kunna komma in i katalogen eller inte. Stiftelsen har till exempel valt att dra tillbaka sin ansökan till katalogen därför att ansökningsprocessen tog så . har regeringen snabbehandlat införandet av i katalogen. För mig är det självklart att såväl som och Stiftelsen bedriver en kvalificerad allmännyttig verksamhet och därmed borde vara begränsat skattskyldiga. Min fråga till finansministern är: Vilken är den grundläggande skillnaden mellan å ena sidan och å andra sidan och Stiftelsen , för att ta två exempel? De behandlas ju på så olika sätt. Jag menar att det finns ett godtycke i detta. Olika stiftelser och fonder behandlas inte på samma sätt. Man är inte lika inför lagen. 85 (): Även jag vill rikta ett tack till finansministern för svaret, som jag tycker på ett påtagligt sätt visar att han inte vill förstå problemet. Misstanken väcks att detta kanske är en ideologiskt medveten politik som innebär att staten indirekt styr vad som ska äga rum i föreningslivet eller att socialt stöd ska ske inom det offentliga. Personligen tror jag att det kommer att leda till ett uppror inom de egna s-leden när det uppdagas hur absurda konsekvenserna blir för de grupper som Socialdemokraterna säger sig värna. Även vissa myndigheter är oförstående till ministerns ovilja till en förändring. Ett brett föreningsliv har kunnat erhålla bidrag utan att detta har föranlett någon erinran från vare sig länsstyrelser eller skattemyndigheter. Det är i sig anmärkningsvärt att samma lagtext nu ska tolkas så mycket restriktivare och detta märk väl utan att några nya riktlinjer för hur lagen ska tolkas har presenterats! Än mindre har lagändringar gjorts. Min fråga till finansministern är: Är han beredd att se över den lagstiftningen? Den bör värna vårt ideella engagemang. Inget land i har ett så brett föreningsliv som . Socialdemokraterna, ett folkrörelseparti, för en politik om jag nu tolkar svaret från finansministern rätt som tydligt visar att folkrörelsepolitiken och skattepolitiken inte går hand i hand såvida det inte gäller inkomster från spel och lotterier, som vi hörde tidigare i debatten här. Den tolkning som skattemyndigheterna gör drabbar hårdast föreningar och organisationer som till exempel . Det gäller också föreningar för hörsel, astma och allergi och pensionärer och alla patientorganisationer för vuxna. Länkarna och kvinnoorganisationer som ger skydd för misshandlade kvinnor etcetera berörs också. Det som händer är att den lokala tjänstemannen på olika skattekontor sitter och prövar om stiftelsen har beviljat ett bidrag till någon som inte kan räknas som behövande. Då avser man alltid behövande i ekonomisk mening. Detta visar att den stora förloraren förutom de personer som drabbas är föreningslivet, som har fråntagits merparten av kommunernas ekonomiska stöd. Finansministern säger i sitt svar att vad som ska anses inrymmas i lagtexten angivna kvalificerade ändamålen i huvudsak avgörs genom domstolspraxis. Då är min fråga till : Var ligger det yttersta ansvaret? Är det hos lagstiftaren eller hos tjänstemannen? 86 (): Det var i och med som skattemyndigheterna utan närmare information ändrade sin praxis och började bedöma stiftelsernas skattskyldighet på ett helt annorlunda sätt. Förändringarna i synen har kraftigt försämrat många stiftelsers möjlighet att verka. Det finns, fru talman, en berättigad oro ute i olika stiftelser för hur detta ska påverka den framtida välfärden för många grupper och inte minst donationsviljan hos allmänheten. Jag ska uppehålla mig vid en av stiftelserna . Den instiftades av . stöder viktiga insatser som utgör ett komplement till samhällets stöd eller ger ersättning där samhällsinsatserna helt saknas eller är otillräckliga. Stiftelsens ändamål är: att dels mottaga och förvalta medel som tillfaller Stiftelsen eller genom testamente eller gåvobrev, dels medelst bidrag i lämpliga former huvudsakligen främja vård av behövande synskadade eller vård och fostran av synskadade barn eller synskadad ungdom. Stiftelsen har snart verkat och gjort många betydelsefulla insatser för blinda och synskadade. Jag har mycket svårt att förstå den ändring i praxis som Skattemyndigheterna har börjat tillämpa. Såvitt jag känner till är praxisändringarna gjorda utan någon förankring i något politiskt beslutande organ. har bland annat lämnat bidrag till stöd och insatser för synskadade barn och ungdomar när de ska åka på läger, vattenträning, skidåkning och många viktiga prova-på-aktiviteter. Man har lämnat bidrag till kurs- och konferensverksamhet, till rekreationsverksamhet för synskadade samt till synskadade som också har andra funktionshinder. Dessutom har stiftelsen bidragit till många, många andra viktiga och behjärtansvärda ändamål som har kommit synskadade till del och i ordets rätta bemärkelse lyst upp dessa människors tillvaro. Jag avslutar inlägget med några frågor: Är ministern verkligen nöjd med hur skattemyndigheterna förändrat sin tolkning av de regler som har funnits och fungerat ? Är finansministern verkligen inte beredd att se över hur skattemyndigheten, utan föregående politisk diskussion och beslut, förändrat en hävdvunnen praxis? Jag är i alla fall mycket förvånad över att man helt plötsligt kan ändra en praxis som har fungerat . 87 Finansminister (): Som bekant har ett mycket omfattande föreningsliv och stora folkrörelser. Det finns få länder i världen som har ett så omfattande samhälleligt stöd från stat, kommun och landsting till sina folkrörelser. Det är ett växande stöd. Under den här mandatperioden har det utlovats och påbörjats utbetalning av en extra idrottsmiljard till idrottsrörelsen. Många andra av våra folkrörelser har också fått växande resurser. har helt fel. Hon talar mot bättre vetande när hon säger att kommunerna i stort sett har slopat stödet till föreningslivet . Det är möjligt att det finns någon borgerligt sinnad kommun i landet som har åstadkommit detta, men jag är ganska säker på att de flesta av landets kommuner inte har så illasinnade kommunalpolitiker att de avskaffar stödet till sina folkrörelser. Man ska alltså ha i minnet att våra folkrörelser har och ska ha ett omfattande stöd från stat, kommun och landsting. Det är också grunden för att de ska kunna komplettera de övriga intäkter de har och driva en bra verksamhet. Den speciella form som interpellanten har tagit upp här handlar om de särskilda stiftelser som finns som undantas från beskattning. Det handlar alltså om stiftelser som för det första kan främja vård och uppfostran av barn, för det andra kan lämna bidrag för undervisning eller utbildning, för det tredje kan bedriva hjälpverksamhet bland behövande, för det fjärde kan främja vetenskaplig forskning, för det femte kan främja nordiskt samarbete eller för det sjätte kan stärka försvar i samverkan med militär eller annan myndighet. Några av de här syftena känns kanske inte lika aktuella som när de en gång beslutades av riksdag. Men icke desto mindre har vi ett system som fungerar på området. Vi har en rättstillämpning som bygger på att de här stiftelserna får skattefrihet om de drivs i enlighet med de här ändamålen och att av avkastningen utnyttjas just för det här ändamålet. Det finns en fast domstolspraxis på området, och det prövas på vanligt sätt via vårt rättsväsende. Jag tycker att man ska vara öppen för om det händer saker och ting i omvärlden som motiverar förändringar. Då ska man ta in det. Det här är en relativt fast praxis. Det har gjorts relativt få tillägg till den så kallade katalogen av stiftelser som är befriade. Jag har förståelse för att det finns väldigt många som skulle vilja ansluta till detta men som kanske inte i alla delar överensstämmer med de intentioner som finns när det gäller den här typen av stiftelser och de möjligheter till skattebefrielser som finns. Det är en diskussion som har ett mycket bredare perspektiv eftersom det ytterst är så att de stora resurserna från samhället kommer på helt andra vägar till olika typer av folkrörelseverksamhet. Jag tycker inte att det finns någon anledning att diskutera enskilda fall. Det är inte uppgift att överta rättsprocessen. Rättssystemets uppgift är att skapa en praxis på området. Den praxisen kan vi naturligtvis sedan värdera och ha synpunkter på, men vi ska inte ta över rättsprocessen och göra enskilda bedömningar härifrån om den ena eller andra stiftelser uppfyller eller inte uppfyller de villkor som finns. Det får ske i annat sammanhang. 88 (): Jag noterar att finansministern inte är beredd att vidta några åtgärder. Jag tycker att det är synd. Det skapar osäkerhet. Jag håller däremot helt och hållet med finansministern om att de åtgärder man eventuellt ska vidta inte ska vara att utöka katalogen utan snarare att uppdatera de här ändamålskraven, som jag ser det. Men en uppdatering av katalogen är precis det förslag som regeringen har lagt fram allra senast. Jag kan också konstatera att det har funnits finansministrar som har varit bra mycket klokare. Jag skulle vilja citera . Den här frågan har utretts. Det fanns en översyn av skattereglerna för stiftelser och ideella föreningar. I direktiven skrev : Denna katalog är bland annat genom den primitiva form av lagstiftningsteknik den utgör prov på ett exempel på att våra skatteregler utgör ett lappverk som är alltför komplicerat och detaljinriktat. En angelägen uppgift blir att undersöka om katalogen kan förkortas. En strävan bör vara att katalogen ska kunna tas bort. Jag menar att det är givet att , , och vissa andra stiftelser och fonder ska finnas kvar i en katalog och vara tydligt utpekade i lagen. Men har man generella ändamålskrav som är kvalificerade och uppdaterade och stämmer med vad vi uppfattar som allmännyttigt skulle man kunna minska katalogen väldigt kraftigt. Om man uppdaterar ändamålskraven så att de överensstämmer med dagens syn på vad som betraktas som allmännyttigt skulle man kunna tänka sig att nordiskt samarbete blir internationellt samarbete. Att stärka försvar blir i stället fredssamarbete. Sedan skulle jag också vilja lägga till miljöarbete. Men om man inte vill göra de här förändringarna och datera upp de allmänna ändamålskraven blir det förbehållet dem som lyckas komma in i katalogen att jobba med detta, som vi uppfattar det, lite mer moderna arbete. Då kan man fråga sig om det bara är en tillfällighet, fru talman. I katalogen finns . Det har vi ännu inte behandlat i . Jag tycker att de bör finnas där, men om inte de generella ändamålskraven uppdateras blir effekten att internationellt samarbete, fredsarbete och miljösamarbete förbehålls fonder som finns i katalogen och fonder som i många fall har socialdemokratisk koppling. Jag tycker att det är olyckligt. 89 (): Jag interpellerar inte finansministern mot bättre vetande. Jag har inte helt fel om man ser på de föreningar som har med behövande att göra. Dessutom samarbetar och Socialdemokraterna i min egen kommun för ett levande föreningsliv när det gäller kultur, idrott med mera. Stiftelserna förvaltar inte sitt kapital för att det ska gå till staten. Det svåra med att förstå statens agerande är att det knappast genererar mer skatt till staten. Effekten blir i stället, precis som jag har sagt tidigare, att föreningslivet får ett ännu kärvare ekonomiskt klimat. Jag vill inte tro att är helt oinformerad om situationen. Här gäller det inte ett fåtal fall eller ett fåtal föreningar. Det gäller många föreningar som ansöker hos stiftelserna. Det är hundratals. Jag pratade med en person . Han sitter med 300 ansökningar från föreningar och kan bara ge klartecken till kanske en tredjedel. hade vi en interpellationsdebatt i samma ämne. Då gällde det just idrottsföreningar. Svaret var då att det enligt finansministerns mening saknades anledning att utöka eller ändra de ändamål som begränsar skattskyldigheten för stiftelser. Han sade också, fru talman, att vi, med den praxis och lagstiftning vi har haft, har kunnat tillämpa bestämmelserna på ett generöst sätt . Han utgick också från att samma förhållande skulle gälla i fortsättningen. Det gör inte det, . Samma förutsättning gäller inte , , som . Dagens svar, att det lätt uppstår problem när vissa områden skattegynnas och att han inte är beredd att vidta några åtgärder men följa utvecklingen, visar kanske på en viss ödmjukhet inför vad som komma skall. Min fråga till är därför: Vilken utveckling? Menar finansministern det komplement till samhällets stöd som insatser och verksamheter riktade till blinda och gravt synskadade utgör? Jag har också en annan fråga: Kommer regeringen, som befarar det hör kanske inte riktigt hemma i denna debatt, men jag har ändå fått signaler härom även att lägga fram en proposition om att alla ideella organisationer i ska momsbeläggas? Vill finansministern svara på den frågan? 90 (): Jag konstaterar att finansministern verkar nöjd med hurdant det nu fungerar, och han betonar att det finns ett samhälleligt stöd till de här grupperna. har inte skrivelsen från gått till finansministern utan till . Rubriken lyder: Stödet till synskadade barn och ungdomar i förskola och skolor på väg att raseras? Detta är nog den verklighet som många upplever. Jag ska ge några exempel som jag gissar att finansministern kan lita på de kommer inte från mig. visar i Funktionshindrade att synskadade har betydligt sämre levnadsförhållanden än befolkningen på i stort sett till alla livsområden. Av Socialförsäkringsbokendecember 2002 framgår det bland annat tydligt vad gäller ekonomi att personer med funktionshinder har större ekonomiska svårigheter än vad befolkningen i övrigt har. SCB har också gjort en undersökning som visar att familjer med funktionshindrade barn i större utsträckning än befolkningen i övrigt avstår från vård och från att hämta medicin eller skaffa hjälpmedel. Dessutom drar de oftare ned på eller avstår från fritids- och rekreationsaktiviteter. I SOU 2001:56 Funktionshinder och välfärd redovisas bland annat att den kommunala servicen till alla grupper av äldre funktionshindrade minskat som hjälp från anhöriga ökat och att personer med funktionshinder fortfarande var betydligt mer utsatta för ofärd än resten av befolkningen. Jag kan fortsätta, men det behövs säkert inte. Omvärlden talar sitt tydliga språk. säger att om det händer något i omvärlden som motiverar förändringar, ska man ta tag i detta. I så fall har det som finansministern väntar på redan hänt. Se till att stiftelserna inte beskattas! 91 (): I ett tidigare inlägg sade finansministern att vi har ett system som fungerar på området. Det är ett system där det tog innan en stiftelse fick avslag på ansökan om att komma in i katalogen. Stiftelsen drog tillbaka sin ansökan. Den tyckte att den byråkratiska processen tog alltför . För mig är detta ett system som inte fungerar. Det är inte jag som har lagt fram förslag till om att ska ingå i katalogen. Vi har ställt oss bakom det förslaget, men av statuterna för framgår att den hade fallit under de allmänna kriterierna och därmed ändå hade blivit skattebefriad. Önskemålet är inte att utöka katalogen utan snarare att så långt som möjligt komma bort från denna primitiva form av lagstiftning, som uttryckte det, och i stället uppdatera de allmänna ändamålskriterierna och på så sätt också minska den osäkerhet som finns för Stiftelsen och . De får en årlig prövning mot kriterier som kanske inte stämmer överens med vad som uppfattas som allmännyttigt . Min avslutande fråga till finansministern är för det kan mycket väl komma ett uppdrag från skatteutskottet och därmed från om att se över det här: Är finansministern beredd att göra detta och att göra det skyndsamt? 92 ():