prot · GR0996 · 2004-04-15 00:00:00 — Jag tror att de hundratalet förslag som vi ska diskutera kan ha möjligheter att inte bara i höstens budgetproposition, , utan också i kommande års vår- och höstbudgetar ge avtryck framöver, faktiskt. 25 () replik: Ärade ledamöter och åhörare! För sedan visade en undersökning att många av kvinnor kände sig svårt utsatta för härskarteknik och andra könsdiskriminerande aktiviteter. Delar av dagens debatt har visat ganska mycket av det. Det tycker jag är sorgligt eftersom vi som står i denna talarstol är förebilder. Finansministern tar upp de RUT-uppdrag som vi från de borgerliga partierna har begärt att få i akt och mening att få en mer sansad och vettig ekonomisk debatt. Det visar, precis som finansministern säger, att med statiska siffror ser resultatet ut så. Om man tittar på hela bilden räknas inte reformpengar i det här sammanhanget. För är varje satsad krona på rehabilitering bara en utgift. Det är väl samma synsätt som visar sig i den här budgeten. Reformpengar för rehabilitering finns inte. Det är precis bara en utgift. Om vore mer som skulle vi slippa betala ut 30 miljarder. För att visa på dynamiken kan jag ge ett annat exempel: Om vore mer som skulle vi inte ha en arbetslöshet bland invandrare som är som den är. Då skulle vi också ha ett helt annat budgetresultat. Sådana reformer saknas i det här budgetförslaget. Det är naturligtvis väldigt bekymmersamt för de människor som det drabbar och som inte får den hjälp och den chans de behöver. Det är framför allt illavarslande för statsbudgeten. När den välkända tidskriften tittade på detta det handlade då om invandrade bosnier i visade man en sysselsättningsgrad på . I hela riket hade bosnier en sysselsättningsgrad på . Kvinnor i denna grupp hade en sysselsättningsgrad på . Det ger naturligtvis förskräckliga utgifter. Därför behövs reformerna, och därför pekar vi på det i våra budgetförslag. Sedan kan man ju välja om man vill titta på den konstruktiva sanningen eller inte. I tilläggsbudgeten finns ett förslag som drabbar kommunerna oerhört hårt. Det handlar om att dra in pensionspengar i den ekvation som har gjorts. landsting skulle tappa 24 miljoner, 11,5 miljoner och 5 miljoner, för att ta några exempel. De här besparingarna i kommunerna rimmar ganska illa med det som finansministern har tagit upp tidigare. Det har ett genderperspektiv, återigen, som är helt fel. Det är klart att det är bekymmersamt för kommunerna att göra sådana stora besparingar . Det innebär uppsägningar. Så stor var den kommunsatsningen. 26 Finansminister () replik: Det finns inga besparingsförslag för kommunerna i vårbudgeten. Där har fullständigt fel. Det handlar om att staten förskotterar till kommunerna de skatteinkomster som kommunerna beräknas få. Ena året kan skatteinkomsterna vara beräknade lite för högt, andra året lite för lågt. Det betalas då tillbaka till kommunen eller regleras åt andra hållet mellan kommun och stat. Det är en vanlig reglering som har skett mellan staten och kommunernas skatteinkomster av det enkla skälet att det alltid är svårt att veta exakt hur stor lönesumman blir , hur många som har jobb och hur mycket inkomster det ska räknas kommunalskatt på. Ena året kanske det är 5 miljarder för mycket utbetalt till kommunerna. Då kommer de pengarna att regleras . Andra året är det tvärtom. Då får kommunerna mer pengar eftersom man betalat ut för lite pengar . På motsvarande sätt är det med det nya pensionssystemet. När vi införde bruttopensionerna kom det också att bli en del justeringar som gjordes med skatten på pensionsutbetalningarna. Det är ingenting annat än den regleringen som har skett. Det vore intressant om kunde svara på min ganska enkla fråga: Varför har ledningen i underskottsligan bland de fyra borgerliga partierna? Varför har efter genomgång av budgetförslagen tagit ledningen och fått ett underskott på ? Har ni strävat efter att vara nummer ett i underskottsligan, eller är det bara en slump? Kommer ni att göra något åt det i fortsättningen? 27 () replik: Den här sifferexercisen blir ganska svår. Om man tittar på hur regeringen har använt budgettricksandet ser vi att den traditionen fullföljs och förstärks i den proposition vi debatterar . De som är särskilt utsatta för tricksandet är företagarna. Jordbruksstödet, till exempel, flyttas fram och tillbaka över årsskiftena men framför allt är det kommunerna som drabbas. Det är ett oerhört bekymmer för kommunerna vars ekonomichefer får sitta och räkna på plus och minus fram och tillbaka innan man kommer fram till vad som egentligen händer. Det som egentligen händer just nu är att de får göra om sina budgetar därför att prognoserna och det som var utlovat inte kommer. Det handlar om 2,6 miljarder just , denna dag, , detta . Det handlar alltså inte om 2005. Utlovade anställningsstöd är bara halva summan, 1,3 miljarder. Det innebär att tungt belastade kommuner som redan har underskott nu måste spara och säga upp ännu fler. Det handlar om kvinnor i offentlig sektor, som vanligt. Vi ser återigen exempel på att det inte görs någon genderanalys av budgetförslagen. Det är kvinnor som sägs upp. De anställningssatsningar som görs handlar huvudsakligen om ROT-avdrag. Det är män som får arbete. Det är just därför som lönedifferensen mellan män och kvinnor är så stor. Man gör ingen genderanalys. Kvinnor tjänar i genomsnitt tre fjärdedelar av vad män gör. Det förbättras inte. Kommunernas ekonomi förbättras inte av detta. Långsiktigheten förbättras inte. Jag ser inte hur detta gynnar den långsiktiga tillväxten. Jag ser inte hur det gynnar jämställdheten, och jag ser inte hur det gynnar kommunernas situation. 28 Finansminister () replik: På de jag har kvar av min talartid kan jag upprepa frågan till : Varför är det parti som har mest underskott? Är det medvetet eller en slump? När det gäller genderperspektivet vill jag minnas att det i RUT-undersökningen visade sig att det framför allt var kvinnorna som var de stora förlorarna på skattepolitik. 29 (): Först blev jag lite bestört och tänkte att om finansministern har slut på sin talartid blir det meningslöst att försöka debattera med honom. Men sedan kom jag på att det egentligen inte gör så stor skillnad. Om han hade haft tid till förfogande hade han ändå bara sagt det som han är programmerad att säga utan något onödigt hänsynstagande till det som jag uttalar. Jag är inte säker på att det gör så stor skillnad. Budgetlagens tanke är ju att vårpropositionen ska ange ekonomisk-politiska riktlinjer för framtiden. Regeringen ska kunna tillkännage sina politiska prioriteringar och sina budgetpolitiska mål. Utifrån detta ska man kunna ha en framåtsyftande debatt. kunde jag i mitt inledningsanförande påvisa att det inte finns något sådant materiellt innehåll i den här vårpropositionen. Det finns ingen substans i några ekonomisk-politiska riktlinjer. Det finns ingen substans i några budgetpolitiska mål. Det finns ingen substans i prioriteringar därför att prioriteringarna uteblir. Det är klart att det i det läget blir svårt för finansministern att föra den där framåtblickande ekonomisk-politiska debatten. Då blir det näraliggande att göra det som finansministern är så oändligt mycket bättre på de bakåtblickande betraktelserna. Det är allting ifrån förra årets budgetmotioner från olika partier till bakåt i tiden jag tror det var så långt han lyckades nå i sina olika exposéer. För min del känns det mer naturligt att utgå ifrån dagens situation och utifrån den försöka blicka framåt. Dagssituationen är, som jag har påtalat och som , och har understrukit, den att mer än en miljon vuxna människor i står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Vi har den högsta ungdomsarbetslösheten . Vi har fortsatt skenande kostnader för sjukskrivningar, ohälsa och frånvaro. Ovanpå det står vi inför en demografisk utmaning när fyrtiotalistgenerationen ska gå i pension. Det behövs naturligtvis en ökad produktivitet i näringslivet. Det är angeläget också med en ökad produktivitet i den offentliga sektorn. Men det räcker inte. Det finns inga genvägar för att möta framtidsutmaningarna. Vi måste bli fler som jobbar, och vi måste bli fler som kan och vill jobba mer än vi gör . För att det ska bli möjligt behövs det politiska förslag. Vi kommer att återkomma med sådana förslag. Men det regeringen gör, och det som har varit grunden för kritiken från oss i de borgerliga partierna, är att ni inte lägger fram några sådana förslag. Vad ni gör är att ni i stället orerar om höjd ersättning för att inte jobba, om friår och om arbetstidsförkortning. Men det finns inga förslag om strategiska skattesänkningar till förmån för investeringar, företagande och nya jobb trots att ni har suttit samlade i tillväxtsamtal med näringslivets organisationer och diskuterat just detta. Det läggs inte fram några förslag om stramare bidrag och lägre skattebörda på de människor som arbetar i vårt land. Det läggs inte fram några förslag om regelförenklingar för att göra det lättare att starta och driva företag och få företag att växa. Inga recensioner i världen av andra partiers gamla budgetmotioner kan dölja det faktum att vi har underskott i den statliga budgeten, att vill låna mer pengar än han tidigare lånat och att vårbudgeten innehåller ofinansierade förslag på i storleksordningen 16 miljarder. Ingenting kan heller dölja att det återstår 20 miljarder att finansiera i det 121-punktsprogram som Socialdemokraterna, kom överens om förra året. Ingenting kan heller dölja den miljardrullning som ligger i de 100 punkterna till den socialdemokratiska tillväxtkongressen. Inga recensioner i världen av andra partiers förslag historiskt sett kan dölja detta faktum. Det är mot den bakgrunden som jag konstaterar att om den här politiken får fortsätta så kommer inte ens överskotten i pensionssystemet att kunna rädda ett överskott i den samlade offentliga sektorns finansiella sparande ett överskott som enligt vår mening behövs för att möta de stora, särskilt demografiska, utmaningar som vårt land står inför en bit in . Vi får nog möjlighet att återkomma till en diskussion om framtiden. Den kanske blir mer fruktbar den dag då vi inte bara har regeringens i mitt tycke totalt innehållslösa vårproposition utan också de alternativa förslag som de borgerliga partierna kommer att återkomma med . 30 () replik: När högern regerar ute i har det , under den lågkonjunktur som vi lever i , varit kännetecknande att man har gjort stora ofinansierade skattesänkningar. Det kan nog diskuteras om detta har varit så vansinnigt lyckat. Det har knappast vänt trenden i ekonomin i de länder som är berörda av detta i första hand. Historiskt sett är detta den moderata linjen även här i : stora skattesänkningar, helst för dem som har det ganska bra ställt. Det är också det som den diskussion som förde med finansministern här gällde. , , har räknat ut att det är just till dem som har det bäst ställt som man hade riktat skattesänkningarna. Men levererar en annan strategi. i avser inte att göra stora ofinansierade skattesänkningar; det är den tolkning som i alla fall jag gör av anföranden här. Han lanserar nu en stramare budgetpolitik än den som vi från , Vänstern och Socialdemokraterna har fört. Han tycker att vi är lite för slösaktiga och att underskotten är lite för stora. Jag skulle gärna vilja höra mer om det. Hur många miljarder tycker du att vi borde skära ned och minska utgifterna med? Hur mycket bättre skulle svensk ekonomi vara då? Skulle det leda till att fler kommer i arbete i kommuner och landsting om vi minskar utgifterna? Skulle det leda till att konsumtionen och jobben inom handeln och andra branscher ökar? Skulle svenskt näringsliv öka om vi minskar utgifterna? Jag kan ta ett exempel. Vi gör inte särskilt många stora, ökade satsningar på reformer i budgeten. Men vi gör en liten satsning på till exempel fattiga barnfamiljer. Det har nämligen kommit en del larmrapporter om att alldeles för många barn i lever under knappa förhållanden. Vi kan satsa 1 miljard på att från ge ett ökat bostadsbidrag till barnfamiljer, på att studerande med barn ska få det lite bättre ställt och på att höja underhållsstödet lite grann. Är det den typen av satsningar som vill strama åt och minska för att ska gå bättre? 31 () replik: Ja, jag vill gärna ställa mig på barrikaderna och kräva stora skattesänkningar, ! Men de ska vara finansierade. Visst behövs det stora skattesänkningar i det land i världen som har det allra högsta skattetrycket. Det handlar om strategiska skattesänkningar för att få fart på investeringar, företagande och jobb. Det handlar om att sänka skatterna inte minst för de människor i vårt land som inte har så höga inkomster och som till följd av ett i varje internationell jämförelse extremt högt skattetryck på låginkomsttagare är kringrända och har liten makt över sina liv. Vi vill öka de människornas makt att påverka sin tillvaro. Svaret är ja. 32 () replik: Tyvärr blev jag inte riktigt klok på det där. Vad var svaret ja på? Jag hade två frågor. Den andra handlade om ifall vill strama åt den typ av insatser som vi vill göra för fattiga barn barn som har det svårt ekonomiskt i . Var svaret ja på den frågan? Vill ni strama åt detta? Eller vill ni gå med oss och göra satsningar just för att de barnen ska ha möjlighet till en hygglig ekonomi, kanske kunna få fotbollsskor och vara med och spela med kamraterna och sådana saker? Jag fick inte riktigt ihop det där. Det är i alla fall tydligt att vill göra stora skattesänkningar och att de ska vara finansierade. Men hur den finansieringen ska gå till vet vi inte riktigt. De vill ha en stramare ekonomisk politik, men de hoppas att det ska leda till en lägre arbetslöshet. Jag får inte riktigt detta att gå ihop. Det läge som vi har är sådant att det är vettigt att föra en politik som inte gör att arbetslösheten drar i väg i onödan. Vi har en konjunktur som är på väg åt rätt håll. Om vi nu skär ned på statliga utgifter, minskar insatserna till kommuner och landsting, minskar insatserna till vård, skola och omsorg och minskar insatserna till människor som redan har det ekonomiskt svårt ställt genom att minska a-kassa och sådana saker så leder det snarare till att konjunkturen förvärras, arbetslösheten ökar och svensk ekonomi blir sämre. Jag får inte det receptet att gå ihop riktigt, . 33 (): Det skulle ha kunnat vara intressant att diskutera kalkyler, om vi hade haft ett särskilt seminarium om det, men det lustiga i sammanhanget är att den som med en drucken papegojas envishet om och om igen tar upp den frågeställningen är den person som i sin egen redovisning har ett underskott som har ökat med 20 miljarder sedan vi fick den förra budgetpropositionen. Jag vet därför inte riktigt hur värdefull den här diskussionen är. Finansministerns eget underskott har ökat med 20 miljarder. Vi har också fått höra mycket om svensk rankning här, att vi ligger så väldigt bra till när det gäller villkor för företagare. Men någonstans ställer jag mig frågan om rankningen är bra gjord. Om allting nu är så himla bra i , hur kommer det sig att vi ändå ligger nästan i botten vad gäller hur många som faktiskt startar och driver företag och att företagen flyttar härifrån? Är det svenska folket som det är fel på? Om villkoren är så fantastiska måste det ju vara fel på människorna. Det måste vara er slutsats. Min slutsats är den motsatta: Vi måste göra mycket mer för att faktiskt förbättra de viktiga villkoren för företagarna. Den tredje frågeställning som man kan ta upp i ett sådant här sammanhang är varför det inte finns några riktlinjer för skattepolitiken. Detta har vi ju varit inne på förut. När man läser vårpropositionen kan man konstatera att ingenting är tillräckligt stort för att få vara riktlinjer, men å andra sidan är uppenbarligen ingenting tillräckligt litet för att inte kunna stå med i vårpropositionen. Till exempel kan vi här ta del av att regeringen tänker arbeta vidare med hur man ska ta upp förmåner för fri parkering och att det ska särredovisas på kontrolluppgiften. Detta får vi veta att man tänker göra med skattepolitiken, men vi får inte veta någonting i stort om i vilken riktning man är på väg. Männen kan få någonting, sade . Ja, jag tycker att männen får rätt mycket i det här samhället. Frågan är varför vi när det gäller ROT-avdraget återigen 2004 här ska behöva ha en drängdiskussion om varför det är okej att en sådan som jag får skatteavdrag för att ta hem en dräng, vilket jag nu ska göra, för att fixa fönsterbågarna i min bostad medan jag inte kan få skatteavdrag för att ta hem en annan dräng för att putsa fönstren. Detta är en frågeställning som ni måste fundera lite över. Är det värdigt att göra denna uppdelning, eller beror den på att det kan vara kvinnor som städar och att då får det bara inte uppmuntras? Den fjärde frågeställning som man skulle kunna ta upp här anknyter lite grann till det som tog upp i sitt inlägg om fattiga barnfamiljer och så vidare. Om ni nu tycker att det är så viktigt, hur kommer det sig då att det inte kommer medan ni lägger ut pengar på byggstöd? Finansministern hade visserligen inte klart för sig vad som var inkomster och vad som var utgifter, men det är i alla fall pengar. Varför är byggstöd och friår mycket viktigare för än fattiga barnfamiljer eller att genomföra den reformerade asylprocess som en majoritet har varit så överens om här i men som ni nu säger att ni inte har råd med? Varför är rättssäkerhet och snabbare process för flyktingar mindre viktigt än byggstöd? Ja, kanske är det därför att det ger en väldig massa friår åt de stackars asylsökande, men jag hoppas inte det. Jag tycker att det som vi här har sett inte bara är en trött och sönderregerad majoritet utan också i vart fall i finansministerns fall en både irriterad och synnerligen förvirrad regering. Jag tycker att vi kan lägga dessa personer åt sidan och i stället , som vi vill göra, satsa på hur vi ska kunna klara den utmaning som innebär att fler faktiskt måste jobba. Det gäller över en miljon människor som kan göra så goda insatser att de ska vara i arbete. Det gäller att få till stånd statsfinanser som inte ger oss en högre utan en lägre statsskuld och som inte lämnar räkningarna efteråt. Vi måste släppa in invandrarna, vi måste släppa ut kvinnorna ur hemmen och vi måste släppa fram företagandet. Detta kommer vi från att återkomma till i ett förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. 34 () replik: Jag tänker bara svara att vi från gör en satsning som vi har drivit i förhandlingarna om mer pengar till landsting och kommuner. Detta kommer barn väl till pass. Vi har en inriktning på att stärka barnens ställning, och vi har i årets vårproposition en post som bland annat handlar om en satsning på förskolan. Bättre kvalitet på dagis är en viktig fråga. Mindre grupper, bättre kvalitet och mer personal på dagis i en långsiktig satsning gör att blir bättre. Det är också en satsning som vi vill göra därför att alltför många barn i lever under väldigt knappa ekonomiska förhållanden. Vi hade gärna sett att den hade kommit tidigare, men vi är ändå nöjda med att vi i förhandlingarna har fått igenom den. Jag tror att det är en viktig satsning, och jag hoppas att vi kan göra ytterligare kommande år, om vi har ekonomiskt utrymme för det. Jag känner mig ganska glad och nöjd över att ha fått in detta och är inte särskilt ledsen över att det kommer än vad vi kanske allra helst hade velat. 35 (): , landets finansminister, ägnade sig åt att bland annat skryta om hur Socialdemokraterna har amorterat på statsskulden under en lågkonjunktur. 300 miljarder det var en fantastisk bragd som inget annat land hade klarat av under de vargatider som då rådde. Men när man betraktar vad som egentligen hände är bragden kanske inte så väldigt imponerande. Ca 240 av de 300 miljarderna togs ur AP-fonderna och fördes in i statskassan. Jo, därför att staten i det nya pensionssystemet övertog ansvaret för förtidspensioneringen och efterlevandepensionerna. Vem vann på det, tror ni? Förtidspensioneringarna har ju exploderat och är den stora gökungen i statens finanser, så det var nog inte en så väldigt lyckad amortering sett ur den aspekten. Den andra stora biten av de 300 miljarderna är ca 60 miljarder där Socialdemokraterna krängde alldeles för dyra till en miljon svenskar. Hur bra var det? Ja, det är klart att det var bra för statsfinanserna, men hur många småsparare stod där lurade? Det är alltså statistikpolitik som är finansminister riktigt starka gren. Kampen förs ju numera mycket mer mot arbetslöshetsstatistiken än mot själva arbetslösheten. Det är ju den här propositionen en utmärkt illustration av. Men, herr talman, om man tittar lite djupare i vårpropositionen hittar man en del ganska intressanta saker. Bland annat ökar och det har ingen tagit upp här uttaget av fastighetsskatt med ungefär 1,6 miljarder. Fastighetsskatteuttaget ökar alltså . Räknat blir ökningen av fastighetsskatten hela 4,9 miljarder eller . Det här är ju precis tvärtemot de löften som har gett om att fastighetsskatten inte ska öka. Den ökar nu alltså och . Det andra är att skatteuttaget totalt sett höjs med 2,1 miljarder och med ytterligare 3,3 miljarder . Om man tittar på själva arbetsmarknadsutvecklingen är den ännu sämre än vad bedömningen var i budgetpropositionen. Här tar statistikpolitiken nya grepp. Den öppna arbetslösheten ökar ytterligare och beräknas bli . Fler har varslats om uppsägning och antalet lediga platser är väldigt lågt. Antalet arbetade timmar, som är den kanske viktigaste faktorn för en ökad tillväxt, sjunker . Antalet sysselsatta personer ökar med 27 000. Friåret, herr talman, förtjänar en egen liten notis. Jag förstår att finansministern rekommenderar friår. Det är nämligen så att här har vi en mycket intressant effekt, en närmast Kafkaliknande effekt. Jag läser i propositionen på s. 44 i bilaga 1: I arbetskraftsundersökningen() klassificeras personer som sysselsatta både om de faktiskt utför något arbete och om de inte utför något arbete men har ett arbete som de är tillfälligt frånvarande från. Därmed kommer både den som är ledig under friåret och dennes vikarie på arbetsplatsen att räknas som sysselsatta. Vem som helst förstår att det här är mumma för statistikpolitikern . Han rekommenderar friår till höger och vänster. Rekommendationen till är till att börja med att delta i debatten, att inte vara som en döv papegoja, höll jag på att säga, utan försöka lyssna och svara på de frågor som finns. Det vore en stor förbättring av regeringens dialog med . 36 () replik: Det är ingen dålig strategi att alltid replikera när folk, som , har slut . Länge var det så att var det enda partiet i riksdag som talade just för friåret. Men om jag inte minns fel har också stött den här tanken även om nu inte verkar vara så väldigt sugen på idén att ha ett friår. Inte heller rekommenderar han det kanske för andra. Men jag kan säga att många av de chefer runtom på arbetsförmedlingarna som har haft den här åtgärden, friår, att använda kan berätta om en åtgärd som mer än någon annan har lett till att människor får jobb. De som kommer in och får chansen att få ett ordentligt, varaktigt jobb som vikarie blir också kvar. De får jobb. De kommer in på arbetsmarknaden. Många ungdomar kommer in på arbetsmarknaden och blir kvar. Många av dem som genomgår friåret, som får den här möjligheten att göra något annat under en del av sin tid, ligger inte bara på soffan utan de satsar också. Det är en hel del som satsar på att starta egna företag. Det är en hel del som tar möjligheten att studera vidare. När de kommer tillbaka kan de därför göra det med en bättre kompetens än tidigare, med nytt friskt mod och med bättre hälsa. De kan också bidra till svensk ekonomi bättre . Det finns alltså många fördelar med friåret förutom att det kanske är den mest attraktiva och efterfrågade åtgärd som vi har inom arbetsmarknadssystemet trots att det nästan inte kostar någonting. En människa byts ju ut mot en annan.