prot · GR0954 · 2004-01-20 00:00:00 — Jag delar inte uppfattning att det finns obefintliga resurser att tillgå för ökad forskning som berör inomhusmiljön. I vad mån ytterligare riktade resurser ska tillföras just detta område, blir en fråga för den kommande forskningspolitiska propositionen. Låt mig påminna om att lösningen på inomhusmiljöproblematiken endast till viss del står att finna i ytterligare forskning. Det stora problemet är snarare att befintlig kunskap inte tillämpas. Inomhusmiljön påverkas också av hur husen används. Faktorer som påverkar inomhusmiljön negativt är till exempel bristande underhåll och rökning. Bland annat mot bakgrund av kvalitetsbristerna i svenskt byggande tillsatte regeringen en utredning för att närmare undersöka problemen inom byggbranschen. betänkande Skärpning gubbar!Om konkurrensen, kvaliteten, kostnaderna ochkompetensen i byggsektorn (SOU 2002:115) presenterar bland annat förslag om hur samhällets stöd till forskning och utveckling bör organiseras och finansieras samt hur forskningsresultaten bäst kan nyttiggöras av byggsektorns aktörer. En fortsatt tvärvetenskaplig forskning behövs för att klarlägga vilka faktorer i inomhusmiljön som ger upphov till ohälsa. Jag kommer noga att följa denna viktiga fråga och se till att resurserna för forskning är tillräckliga. Vidare måste byggsektorn ta sin del av ansvaret för inomhusmiljön genom att säkra kvaliteten på byggandet och förvaltningen av byggnader. 90 (): Jag vill börja med att tacka miljöministern för svaret. Orsaken till att jag har ställt interpellationen är att frågan om sjuka hus ideligen återkommer i samhällsdebatten på grund av framför allt så kallade byggskandaler. Det handlar om , och flertalet andra bostadsområden. Och här är forskningen väldigt viktig. Sjuka hus har också en egen benämning, åtminstone på forskningssvenska, nämligen sick syndrome. Detta ger många symtom hos dem som drabbas, både hos vuxna och hos barn. Det handlar om problem med slemhinnor, neurologiska besvär, trötthet, huvudvärk, hudirritationer och astmaliknande symtom och ofta något som kan förväxlas med allergier. av vår tid vistas vi på något sätt inomhus på arbetsplatser, i skolor, i förskolor och hemmavid. Och grundorsaken till dessa symtom är naturligtvis fuktskadat byggmaterial och fuktskadad betong. Inget material tål att vara fuktigt utan att det sker kemiska förändringar. Men det kan också finnas andra faktorer till så kallat sick syndrome. Det är också ett skäl till att jag har väckt interpellationen. Visserligen är det känt sedan 19831984 att fukt ger problem på grund av att material har legat oskyddat eller att byggprocessen i sig fallerar. kan många av oss passera byggarbetsplatser där vi ser att dessa problem upprepas med mögel och materialsönderfall som konsekvens. Men ventilationssystemens inverkan har också börjat hamna i fokus bland forskarna, det vill säga att det kan finnas ytterligare förklaringar till att detta syndrom upprepas och ger dessa symtom. Forskarna som har börjat titta på detta kan konstatera att det finns exempelvis kemiska beståndsdelar, så kallade terpener, som trämaterial avger. Och i kombination med exempelvis marknära ozon kan kemiska reaktioner uppstå när dessa hamnar i ventilationssystem och inte minst i vårt klimat där vi också värmer upp luften. Det kan också finnas tecken på att dessa problem specifikt uppstår i områden med småskalig biobränsleanvändning. Det skulle också kunna vara ett sådant område. I svaret delar miljöministern inte min uppfattning att det finns knappa eller som jag ibland uttrycker det obefintliga resurser för att kunna vidga forskningen. Varför påstår jag då detta? Jo, jag kan konstatera att Formas har avslagit ansökningar med motiveringen medelsbrist eller låg prioritet för just den här typen av forskning. Om vi nu har en gemensam bild av problemen och anser att det är viktigt att vidta åtgärder och regeringen ändå styr medelstilldelningen, vad kan då miljöministern tillägga här ? Finns det möjligheter för ministern att vidta ytterligare åtgärder så att denna så angelägna forskning kan komma till stånd då det visar sig att de förklaringsmodeller vi har kanske måste vidgas för att vi ska få ett bättre helhetsgrepp? 91 Miljöminister (): Regeringen kommer att lägga fram en forskningspolitisk proposition eller . Självklart kommer då frågan om prioritering mellan olika forskningsområden upp. Om det visar sig att vi har alltför knappa resurser till just inomhusmiljöforskning är det naturligtvis någonting som jag som miljöminister kommer att uppmärksamma. vill jag betona att det är få forskningsområden som inte har medelsbrist i den meningen att ansökningar avslås. En mycket stor andel av de ansökningar som skickas in till våra forskningsråd avslås tyvärr, så enbart detta kan inte ligga till grund för en bedömning utan vi måste ta ett bredare grepp. Självklart gör vi det inför den forskningspolitiska propositionen. Det är också så att vi från sida har ett bredare grepp om inomhusmiljöfrågorna och att vi försöker agera även på andra arenor. Som frågeställaren understryker är det fråga om ett svårt forskningsområde. Det är multifaktoriellt, som man brukar säga, och ofta är det fråga om svårförklarliga processer. Detta kräver en tvärvetenskaplig forskning men det kräver också att vi vidtar åtgärder direkt när det gäller hur byggandet fungerar. På det området har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Inte minst har vi från sida vidtagit åtgärder bland annat för att förbättra ventilationen, för just en dåligt fungerande ventilation utgör ofta en grund för dålig inomhusmiljö. Vi har alltså en lång rad olika projekt på gång. Vi har en parlamentarisk plan- och byggutredning i arbete. Man tittar där närmare på ansvaret för tillsyn och kontroll. En utredning pågår om obligatoriska byggnadsdeklarationer där bland annat ventilationsförhållandena kommer att ingå. Vidare har vi beslutat om de mål för inomhusmiljön i inomhusmiljöpropositionen som har fattat beslut om. Ett första steg är bland annat mål för ventilation. Just nu arbetar vi också med ett uppdrag där det handlar om att ytterligare utreda fukt, mögel, buller och ventilation samt orsakssamband i fråga om fel och skador hur dessa kan uppkomma. Det krävs således breda grepp. Jag kommer att följa frågan väldigt noga dels i och med mitt ansvar för byggande och kvalitet i byggandet, dels självklart i det arbete som vi tillsammans med driver i förberedelserna för forskningspropositionen. 92 (): uppfattning är att satsningen på forskning behöver ökas. Tyvärr har vi inte kunnat få en majoritet för denna vår uppfattning här i kammaren. Det gläder mig att kunna konstatera att både jag och miljöministern egentligen har samma grunduppfattning i en del av det som är sick syndrome det vill säga att det också finns frågeställningar som är relaterade till byggindustrins sätt att agera och verka. Jag var ju inne på detta med fuktskadat byggmaterial och på detta med att man ser över sin byggprocess många utanför talar ofta om renodlat byggfusk. Detta för med sig enorma konsekvenser för de boende och för dem som vistas i lokaler som har sådana här bekymmer. Viktigt att vidga här tror jag är det som handlar om orsaker och om att hitta nya modeller för att kunna komma vidare i diskussionen. När man läser miljöministerns svar kan man få uppfattningen att det nu har forskats färdigt och att en förklaringsmodell har hittats så nu är det upp till byggindustrin att ta vid och se till att ordna en bättre process att helt enkelt bygga mycket bättre. Mot den bakgrunden blev jag väldigt bekymrad över att man om det nu är så som forskare säger, att det finns mer att titta närmare på kan konstatera att det är väldigt svårt att hitta en finansiering. Jag känner ett stort engagemang i frågan just för lyfta fram den och visa att var och en av oss kanske måste fundera på hur den här typen av forskning ska kunna stärkas. Alla vistas vi, som sagt, i lokaler. Vi vet att allergier och allergiliknande bekymmer ökar hos barn och ungdomar. Vi vet också att många av de bekymmer som finns kan vara relaterade till sick syndrome. Det är viktigt att titta närmare på frågan om ventilationssystemen och vad som händer med de kemiska beståndsdelarna när de hamnar i våra värme- och ventilationssystem. är jag lite osäker på vad miljöministern rent konkret kommer att göra. Jag förstår att utredningar är på gång och att man längre fram ska se på forskningsinriktning och sådant. Men i och med min osäkerhet här vore det ändå intressant att få höra hur miljöministern ser på behovet av ökad forskning inom området, på att man lyckas hitta nya modeller som kan förklara problemen och som kan vara till hjälp med att öka kvaliteten både i boendet och på våra arbetsplatser. Hur ser miljöministern utifrån vad jag här har sagt på problemen med att hitta anslag och finansiering av forskningen och på vikten av att också grundforskningen får ett ökat utrymme? Det vore oerhört värdefullt att få höra det. 93 Miljöminister (): Låt mig som ett svar på frågan om jag anser att det behövs en ökad forskning säga att jag menar att vi behöver göra en översyn av forskningens omfattning, inte minst i ljuset av de förändringar som har gjorts i rådsorganisationen för forskning. Jag kan inte uttala mig om ifall just inomhusmiljöforskningen har drabbats av minskningar i sådan omfattning att det finns skäl att göra ytterligare satsningar. Självklart tycker jag att forskningen är viktig. Vad jag här ger uttryck för är att det finns medel att söka för inomhusmiljöforskning det är ganska omfattande medel som finns att söka. Det finns också medel att söka i konkurrens. För forskare handlar det även om att söka dessa medel; det är så vårt forskningssystem fungerar. Vi har alltså en bra forskning, och självklart behöver vi fortsätta. Det tror jag att vi är alldeles eniga om. Det behövs både grundforskning och tillämpad forskning. Vidare vill jag understryka att min bedömning är att det allra största problemet är att vi har så mycket kunskap som forskarna redan har gett oss men som inte tillämpas. Det är just därför som regeringen tog initiativ till . Rubriken där är också Skärpning gubbar! Så länge vi inte har en byggnadsindustri som tillgodogör sig den kunskap som redan finns är det inte så mycket till hjälp att vi forskar ytterligare, hur värdefull kunskap forskarna än kan ge oss. Mitt svar är således att vi behöver fortsatt forskning, och vi ska göra en noggrann genomgång inför den forskningspolitiska propositionen om det finns skäl att på något sätt ge tydligare riktlinjer eller vidta åtgärder för att öka resurserna just för den här forskningen. Det finns många angelägna forskningsområden. Vi kommer också att med kraft fortsätta arbetet för att se till att den kunskap som redan finns faktiskt också tillämpas. Jag är övertygad om att vi med den här dubbla strategin kan nå långt på området. 94 (): Jag vill poängtera att jag vad gäller byggfusket tycker att det är väldigt glädjande att den kunskap som finns där delar jag miljöministerns uppfattning självfallet behöver tillämpas på ett bättre sätt. Givetvis är det ganska anmärkningsvärt något som var och en av oss som är observanta och som passerar byggarbetsplatser kan konstatera att material ligger oskyddat trots att det är hällregn. Var och en av oss kan, utan att vara byggingenjör, förstå att det får konsekvenser. Eller också har man kanske så bråttom i byggprocessen att betongen inte hinner torka. Det blir materialsönderfall och en rad andra härtill relaterade problem. Dock vore det värdefullt att inte begränsa sig. Jag har inte kompetensen att göra en bedömning men om nya förklaringsmodeller upptäckts när det gäller ytterligare symtom som finns är det viktigt att lyfta fram frågan. Det gläder mig också att ministern tycker att inomhusmiljön ska vara prioriterad, men jag kan bara än en gång konstatera att avslås ansökningar om just att forska i den här typen av frågeställningar. Det tycker jag är viktigt att notera. Sedan vill jag relatera till en byggmästare i som en gång sade att det tog människan att lära sig att bygga hus som håller . Det tål att fundera över varför det ser ut som det gör. Men det här är ett sätt att visa på vikten av frågan och ett sätt att försöka bidra till att öka kvaliteten i boendet och på våra arbetsplatser. De symtom som människor får som inte klarar av de här inomhusmiljöerna vem som helst av oss kan drabbas måste vi göra någonting åt så att det blir en långsiktig strategi. 95 Miljöminister (): Låt mig än en gång säga att jag tror att vi är eniga om forskningens betydelse. Men jag vill också än en gång understryka att vi har ett forskningsrådssystem som bygger på att man ansöker. De ansökningar som kommer in kvalitetsgranskas. Det kan vara motiverat att en ansökan avslås. kan den återkomma, kanske bättre utvecklad. Det är väldigt viktigt på det här området som på andra att vi hittar nya förklaringsmodeller. Jag är övertygad om att det finns väldigt mycket mer som vi kan upptäcka, inte minst om vi arbetar tvärvetenskapligt på det här området. Det finns många exempel på det, och jag har sett många exempel på det när jag har besökt forskare som arbetar på det här området. vill jag än en gång understryka hur viktigt det är att arbeta parallellt. Det är därför som regeringen nu lägger så stor vikt vid att både skärpa lagstiftningen när det gäller kvaliteten vid byggandet, bland annat tillsynen, och arbeta tillsammans med byggföretagen för att öka intresset. Låt mig nämna att vi till exempel på har arbetat med något som kallas bygga-bo-dialogen. Där har vi alldeles undertecknat en överenskommelse med flera av byggsektorns största aktörer om hur vi tillsammans kan främja en hållbar utveckling i byggsektorn, där bland annat kvalitetsfrågorna ingår. Jag tror att det väldigt mycket också handlar om att öka intresset och medvetandet bland aktörerna i branschen och inte minst att se till att branschen efterfrågar den forskning som faktiskt finns så att vi får en dialog mellan forskare och praktiker. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på interpellation 2003/04:191 om flygturismen i fjällen 96 Miljöminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en konsekvensanalys av ett beslut om begränsningar av flygverksamheten i skoterregleringsområden görs. Han frågar vidare vilka åtgärder jag avser att vidta för att människor boende i berörda län även efter ett beslut om begränsningar av flygverksamheten i skoterregleringsområden ska kunna bedriva och vidareutveckla turistverksamheter och utöva fritidsaktiviteter. Slutligen frågar vilka andra åtgärder mot buller i stället för förbjuden flygtrafik i skoterregleringsområden jag avser att vidta för att uppnå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. har fastställt bland annat miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö samt delmålen, av vilka delmål 2 behandlar buller. I propositionen anges att i ett generationsperspektiv bör låg bullernivå i fjällområdet eftersträvas liksom att arealen för områden med stora upplevelsevärden eller höga natur- och kulturvärden som är fria från buller och andra störningar ökar. Delmålet för buller i fjällen från motordrivna fordon i terräng och luftfartyg är specificerat så att buller från luftfartyg ska vara försumbart både inom regleringsområde i klass A enligt terrängkörningsförordningen (1978:954) och inom av nationalparksarealen. I fjällen är områden med ostördhet särskilt viktiga, och tystnaden utgör normalt en grundläggande upplevelsekvalitet. Användningen av motoriserade färdmedel i fjällen har enligt ökat kraftigt under de senaste . Den ökade trafiken från något under 60 000 fordon 1980 till något över 90 000 fordon i trafiken åren 20022003 med motordrivna fordon i terrängen och med flyg har inneburit att buller och andra störningar har ökat påtagligt. ställer sina frågor mot bakgrund av att och överlämnat ett förslag om att minska buller i fjällen från luftfartyg bland annat med begränsning av flygverksamheten i fjällvärlden inom så kallade A- och B-skoterregleringsområden. I fjällänen finns det åtta A-klassificerade skoterregleringsområden och tolv B-klassificerade områden. På sammanlagt sex av A- och B-områden råder landningsförbud. Något förslag om att införa ett generellt flygförbud även i C-klassificerade områden ingår inte i verkens förslag. Verken föreslår att terrängkörningsförordningen ändras så att regeringen ges rätt att besluta om förbud mot start och landning med flygfarkoster i dessa kategorier av områden. Verken föreslår vidare att länsstyrelserna ges möjlighet att ge dispens när det gäller start och landning vid utvärdering av miljömålen. Det är rätt att det inte finns någon färsk kartläggning av buller i fjällområdet. Enligt behövs det dock en väldigt liten flygverksamhet för att försumbart buller ska överskridas och därmed delmålet för buller inte kunna uppnås. Jag är medveten om turistnäringens stora betydelse för fjällänen, och sådana aspekter kommer att vägas in när regeringen går vidare med den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Beträffande frågan om vilka ytterligare åtgärder regeringen vidtar för att sänka bullernivån i fjällvärlden vill jag särskilt peka på att regeringen har gett länsstyrelserna i fjällänen i uppdrag att utreda behovet av ytterligare skoterregleringsområden. har i uppdrag att lämna förslag på miljöklasser för buller och avgaser och incitament för frivillig introduktion av miljömässigt bättre snöskotrar delmål 2 luft och delmål 4 Bara naturlig försurning. 97 (): Jag vill tacka miljöministern för svaret på min interpellation, och jag tycker att det är positivt att ministern säger sig vara medveten om turistnäringens stora betydelse för fjällänen liksom löftet om att sådana aspekter kommer att väga tungt i den fortsatta behandlingen av de här frågorna. Jag tar det som ett positivt uttalande. Hursomhelst har utredningsförslaget från och om att begränsa flygverksamheten i fjällvärlden skapat oro på många håll i fjällbygderna. Det finns en rad mindre flygföretag som verkar längs hela fjällkedjan från norra ned till norra . Många av dem upplever förslaget som ett hot mot sin fortsatta verksamhet. Besöksnäringen, turismen, är en verksamhet som har goda förutsättningar att utvecklas och skapa sysselsättning i fjällvärlden. Potentialen för tillväxt och utveckling är väldigt stor. I den utvecklingen kan även flyget spela en viktig, och jag tror också en positiv, roll. Med helikoptrar och små flygplan kan man nå avlägsna fiskesjöar och fjälltoppar som annars är väldigt svåra att nå. Det är väldigt stora områden det handlar om. Det handlar inte om någon intensiv trafik. Självfallet gäller det att finna en balans mellan miljöintressena och turismintressena och även när det gäller buller. Jag tror att detta är möjligt. Det ligger också i turistföretagens intresse, även vad gäller flyg, att bevara en god miljö i våra fjäll. Man vill ju inte såga av den gren man själv sitter på. Att försvåra verksamheten för de små inlandsföretagen genom att förbjuda verksamheter i stora delar av fjällområdet skulle ha en negativ effekt på tillväxt och utveckling. De restriktioner som eventuellt kan behövas måste införas i samförstånd med dem som lever och verkar i de glesbebyggda fjälltrakterna och inte införas genom ensidiga påbud från huvudstaden. Det talas mycket om tillväxt och utveckling och om att ge förutsättningar för en positiv utveckling i hela vårt land. Det måste gälla också norra fjällområden. Då får man inte hämma möjligheterna för tillväxt och utveckling för de här företagen. Jag vill citera vad , vd för , säger i . Hon har tillsammans med en lång rad andra företrädare för företag undertecknat ett brev, och det är lite så som människor i dessa bygder känner sig. Hon säger så här: De flesta som vistas i fjällen upplever flygverksamheten som en trygghet. De försvinnande få som klagar på bullret är oftast någon besökare söderifrån som kommer hit två, i sitt liv. Det är alltid vi här uppe som drabbas. För att de ska ha någon trovärdighet kvar borde vi förbjuda all båttrafik i . Men det är knappast aktuellt, suckar hon. Man måste alltså utgå ifrån de villkor som finns i dessa bygder och försöka att finna så goda förutsättningar som möjligt för att ta till vara miljöintressena, och det bör ske i samförstånd med de människor som bor där. vill jag fråga ministern: När kommer regeringen att ta ställning till utredningsförslaget från och ? 98 (): Statsrådet nämner bullerfria miljöer i svaret. Det är ju jättebra att det finns sådana områden, inte minst med tanke på att det är väldigt viktigt för folk i stressade miljöer att få komma till tystnaden. Men för att kunna ta sig till dessa områden krävs det också att det finns kommunikationer. Jag ställde en skriftlig fråga om fjällflyget, och jag fick ett ungefär liknande svar som har fått på sin interpellation. strävar efter att hela landet ska leva. Men det vore ett dråpslag mot turistnäringen i fjällen om förslaget genomfördes. Det borde även vara det för regeringen som i regeringsförklaringen säger att det ska finnas utvecklingsmöjligheter i hela landet och att regionalpolitiken är väldigt viktig för sysselsättningen. Om man genomför förslaget om att införa flygförbud för flyg som inte är rennäring och fjällräddning får det negativa effekter för ortsbefolkningen. Man slår undan fötterna på besöksnäringen i fjällen. Det är också ett dråpslag mot de företagare som har sin utkomst av turistnäringen. Det gäller i första hand för dem som utför flygningar i fjällen, men också för ortsbefolkningen som får inkomster från turisterna. Jag tycker att det är bra att regeringen ännu inte har behandlat förslaget från och . Då kanske den här debatten ligger rätt i tiden, och då tänker kanske regeringen på vad som verkligen händer. Det jag undrar över är vad man ska säga till nya företagare som gärna vill starta upp luftfartyg, som ministern kallar dessa flygtransporter i sitt svar. Ska de våga göra det eller inte? Det är oerhört viktigt att dessa kommunikationer finns. Jag vet att det finns företagare som precis ligger i startgroparna, men de säger: Oj, vad händer nu? Vi vågar nog inte satsa. Effekterna blir då negativa för näringen som sådan, för den utvecklingsverksamhet som finns och för den utvecklingspotential som finns i glesbygden. 99 Miljöminister (): Jag vill först konstatera att den skrivelse som kommer från och är ett eget initiativ från dessa verk. Det är alltså inget regeringsuppdrag. Jag tycker att det är bra att verken har tagit detta initiativ. Bakgrunden är att man ser att det finns otydligheter i möjligheten att reglera som behöver redas ut, och man kommer med ett förslag som man tycker vore lämpligt. Jag vill understryka att förslaget inte innebär något förbud, utan det innebär en möjlighet att reglera som inte har funnits tidigare. Resultatet av detta kan alltså inte förutses på ett enkelt sätt. Det handlar alltså inte om något förbud utan om ökade möjligheter till reglering. Det är viktigt att man är medveten om det. Jag tycker också att det är bra att vi får en diskussion här i kammaren. Jag är väl medveten om den oro som rapporten har väckt. Och det är bra att diskussionen kommer i gång innan beslut ska fattas. Jag inväntar just nu rapporten från som har sett över alla miljömål och även detta miljömål. Skrivelsen från och kommer att remitteras tillsammans med . Det är sannolikt att vi, om vi lägger fram ett förslag i den här riktningen, gör det i miljömålspropositionen. Då blir det fråga om att se på delmålen under . Vi har alltså god tid på oss att diskutera dessa frågor. Jag tror att vi är eniga om att det behövs en balans. Regeringens väldigt tydliga linje när det gäller miljöpolitiken i fjällområdena och i hela norra är att det ska vara en politik för hållbar utveckling. En politik för hållbar utveckling handlar om att beakta ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter så att de hänger samman. Vi för en politik där vi väldigt tydligt understryker behovet av regional utveckling i hela landet.