prot · GR0973 · 2004-02-20 00:00:00 — Den andra strategiska satsningen som regeringen genomfört i linje med det mer positiva synsätt jag efterfrågar är exportsäljarprogrammet. I en internationaliserad värld är språk och kulturkunskaper viktiga faktorer för att öka handeln och därmed tillväxten. Ett land som kan kommunicera med övriga världen kommer att skaffa sig konkurrensfördelar. Det kommer att bli bättre på att sälja sig självt, och därmed kommer handeln att öka. Målet med utbildningen har varit att utbilda personer som kan hjälpa företag att komma ut på världsmarknaden. Tanken har varit att dra nytta av de kunskaper som personer har om länder i vilket inte har full kapacitet. För mig var det en nyhet att utbildningen inte begränsas till enbart den spansktalande marknaden, men det är bara positivt! Precis som ministern berättade i sitt svar har närmare 900 säljare och assistenter utbildats då utbildningen startades. Det betyder strax över 90 personer . Att så många som har anställts av företagen efter praktikperioden är en anmärkningsvärt hög siffra. Jämför man med andra och mer traditionella arbetsmarknadspolitiska utbildningar är det ett mycket bra resultat. Målet har varit att ska få anställning efter utbildningstiden. Det klarar denna insats oerhört bra. Det här borde ministern informera om. I ljuset av att exportsäljarprogrammet har varit så framgångsrikt och att är ett litet och exportberoende land vill jag fråga följande. Anser inte regeringen att mycket talar för att den utbildningskapacitet som man haft för programmet borde öka? 10 Näringsminister (): och jag har precis samma syn som startpunkt för vårt sätt att betrakta frågorna. Svenskt näringsliv är inte bra nog på att tillvarata de talanger, förmågor, kunskaper och den initiativkraft som finns bland våra invandrare. Det gör att vår tillväxt inte är så bra som den skulle kunna vara. Vår export till en del länder är inte lika stor som den borde vara, och sysselsättningen är därför inte lika stark som den borde vara. Det har varit en av utgångspunkterna när vi har valt att satsa på exportsäljarprogrammet, till exempel den spanskspråkiga inriktningen som tar upp i sin interpellation. Det var inte en isolerad verksamhet som ett inslag i integrationspolitiken. Det var faktiskt ett inslag i ett brett program som vi hade för att öka vår satsning på svensk export till . Företagen hade identifierat ett problem, nämligen att skaffa kvalificerad personal med kunskaper i spanska som kunde jobba på fältet gentemot kunder, vid installation av produkter och så vidare på plats i . Som en integrerad del i ett program för att öka vår närvaro i till förmån för jobben i mobiliserade vi exportsäljarprogrammet med särskild inriktning mot människor med spanska som modersmål eller med särskilt starka kunskaper i spanska. Programmet är bredare och mer tillgängligt än så. Åtgärder som har riktat sig till invandrare är normalt inte speciella åtgärder jämfört med andra åtgärder utan de är en del i den ordinarie arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. I det här fallet har vi intresse av att skräddarsy speciella saker, speciella arrangemang, speciella program för att svara mot de särskilda behov näringslivet har och de särskilda möjligheter vi har bland våra invandrare. Det är oftast upp till länsarbetsnämnderna att välja vilka åtgärder inom ramen för de instrument som finns till förfogande som de tycker är värda att satsa på. Exportsäljarprogrammet är en mycket ambitiös verksamhet som också har gett mycket bra resultat. Det innebär att det är ganska dyrt för länsarbetsnämnderna. De väljer ofta själva att använda sina medel till andra billigare instrument. De är fria att göra det valet. Kapaciteten ska inte vara begränsande för hur många som går igenom programmet. Om det finns fler kandidater och om det finns fler länsarbetsnämnder som vill satsa på den typen av utbildning för människor i sina områden ska vi sträva efter att kapaciteten ska vara tillräcklig för att möta efterfrågan. Jag hoppas att näringslivet också gör detsamma när det gäller att ställa upp med praktikplatser och de utbildningsplatser i företagen som gör utbildningen så speciellt bra, så konkret i företagen. 11 (): Jag vill tacka ministern för svaret. Mångfalden ger många möjligheter, och vi får som sagt inte fastna i bara problembeskrivningen av segregationen och utanförskapet. Jag kommer att ta med mig en del saker från det här samtalet. Det första är att IFS efter 2004 kommer att få stöd. Jag kommer också att försöka kommunicera ut att så många som av dem som gått exportsäljarprogrammet efter sin praktikplats har ett arbete i de företag där de praktiserat, vilket är en mycket hög siffra om man jämför med all annan arbetsmarknadspolitisk utbildning. Vi måste bli bättre på att ta vara på den utbildning och de erfarenheter som människor har med sig när de kommer till . Vi måste vara mycket mer kreativa när det gäller att ta vara på människors kunskaper, inte minst språkkunskaper. pratar vi 150 olika språk i lilla . I en internationaliserad och globaliserad värld är det en enorm resurs att kunna kommunicera med övriga världen på hela 150 olika språk. Jag ser också fram emot en ökad kontakt med näringslivet. Det gäller att verkligen uppmuntra och uppmana dem att ta vara på denna enorma resurs. Jag känner att där finns mycket att göra. Det finns en vilja men en stor okunskap om hur man tar vara på de människor som kommit till vårt land med så mycket erfarenheter, utbildning och kunskap. 12 Näringsminister (): Jag vill ytterligare förstärka det som säger genom att lyfta fram ett förhållande som inte är så väl känt. Två av de tre marknader där vår export växer allra snabbast är och . De är inga små mottagare av svensk export. Trots att de redan är ganska stora växer de väldigt, väldigt snabbt. Jag vet inte om det faktum att vi i har väldigt gott om människor som talar de språk som behövs för att hantera kundkontakter i de länderna har bidragit till det eller inte, men för mig är slutsatsen självklar: Här har vi en väldigt bra bas just för att göra det som säger, att se våra invandrare som en resurs som tillför tillväxt, jobb, kunder, marknader, efterfrågan och inte som ett problem som behöver lösas. Mitt problem här har varit att vi i och i det svenska näringslivet inte varit tillräckligt bra på att dra nytta av den här resursen för egen del. Vi har hållit på att skjuta oss . Vi har tvingats att gå för sakta fram på de här mycket viktiga marknaderna, därför att vi har haft för dåligt med välutbildade tekniker och ekonomer som har kunnat spanska, arabiska eller andra språk. En av hemligheterna med framgångarna för exportsäljarprogrammet är att det har vänt sig till människor som redan har en bra utbildning, men som med en marknadsförings- och försäljningspåbyggnad kan nyttiggöra den utbildningen i kundkontakter i svårarbetade länder. Det är ofta ingenjörer som är undersysselsatta eller arbetslösa som med en sådan här säljarutbildning kan få en helt annan slagkraft på arbetsmarknaden och göra en helt annan nytta för det svenska näringslivet än vad man gör som till exempel arbetslös eller tillfälliganställd. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2003/04:65 till socialutskottet Motioner 2003/04:Sk28Sk32 till skatteutskottet Anmäldes och bordlades Framställningar 2003/04:RB1 Årsredovisning för riksbank för 2003/04:RB3 Framställning om vissa ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank 6 § Anmälan om fråga för skriftligt svar Anmäldes att följande fråga för skriftligt svar framställts 2003/04:802 av ()till statsrådet åtgärder för att hindra sekters utbredning Frågan redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 7 § Kammaren åtskildes kl. 9.44. Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.