prot · GS0926 · 2004-11-10 00:00:00 — 45 () replik: Det är inte så att jag ser att det är ett måste med en barnbilaga. Däremot är det ett måste att få ett barnperspektiv på de beslut som vi fattar, och det här är ett första steg. Vi fortsätter i det arbetet. 46 (): sade precis: är även mitt tålamod slut. Det gällde om det ska vara en barnbilaga eller inte, men första inlägg borde tyda på att tålamodet är slut också på ett annat område. Jag delar nämligen till stor del hennes syn när det gäller bristerna i regeringens barnpolitik. Men vore det inte mycket smartare att driva på innan budgeten läggs fram än att kräva en barnbilaga för att utvärdera vad budgeten ställer till med? Det är trots allt så att har ett ganska stort inflytande över vilken ekonomisk politik och barnpolitik som förs i det här landet. Vintern är på väg till . Därmed sätts det rätt stora ekonomiska stressfaktorer på många barnfamiljer i . Det handlar om att köpa nya jackor och ordentliga skor. Det saknar jag i den här skrivelsen, och jag saknar det framför allt i statsbudgeten . I valrörelsen lovade regeringen att krympa barngrupperna i förskolan. Men än , , gick det ettåringar till förskoleklasser med 2526 andra barn. Vi ser också att andelen förskolebarn med särskilda behov ökar. I de tre storstäderna har andelen barn som växer upp i fattiga hushåll ökat kraftigt . Regeringen talar om en stark svensk ekonomi, men det märks inte för dem som har det allra kärvast och som är i allra störst behov. Ungdomsarbetslösheten är fortsatt väldigt hög, och regeringens egen utredare har pratat om att väldigt många ungdomar står helt utanför samhället. presenterade en rapport om läget i . Det var en väldigt dyster bild som gavs där. Detta betänkande redovisar utskottets syn på en skrivelse om regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten . Det är bra att en sådan skrivelse tas fram. Vi välkomnar det. Det är bra att man tydligt och samlat redovisar de här insatserna. På det här sättet blir det också väldigt tydligt vilka brister som finns i politiken. Det blir väldigt tydligt med den här redovisningen att behöver förändring. har ingen egen reservation i det här ärendet. Det innebär självklart inte att vi stöder politikens innehåll, men vi tycker att skrivelsen på ett rimligt sätt beskriver vad som sker och hur läget ser ut. När det gäller politikens innehåll har vi för statsbudgeten 2004 redovisat en hel mängd olika förslag som skulle stärka barnens situation. Också för den budget som snart behandlas, , har vi ett antal konkreta förslag som skulle stärka barns och ungdomars situation i . Det är naturligtvis långt viktigare att man har en bra barn- och ungdomspolitik än att man har en bra skrivelse och redovisar på ett bra sätt. Även om vi inte har reserverat oss mot det här upplägget finns det åtminstone ett område där vi tycker att det saknas en del i redovisningen. Skrivelsen ska ju ge en redovisning, en genomgång, över regeringens insatser inom olika politikområden. Men det är faktiskt en sak som man glömmer bort. Det är att staten lånar till driften. Underskottet i statsbudgeten skapar ett lånebehov på . Även fortsätter staten att låna till driften. Om denna lånepolitik inte avbryts är det barn och barnbarn, de kommande generationerna, som ska betala tillbaka skulden. Det borde framgå i skrivelsen om insatser för barn och unga hur stor andel av statsbudgeten som faktiskt läggs över på varje barn. Jag skulle gärna vilja fråga om socialdemokraterna i utskottet anser att det är rimligt att en sådan sak inte finns med i den här skrivelsen. Varför står det inte att den statsbudget som gäller innebär att varje barn som föds har en andel av statsskulden på ? Är det inte rimligt att en sådan uppgift finns med i en redovisning av regeringens politik för barn och unga? Varför står det inte att den budget som ska behandla också den innebär att skulden för varje enskilt barn som föds faktiskt ökar? 47 () replik: angriper här det jag sade om att mitt tålamod är slut. Den politik som samarbetskonstellationen mellan s, v och mp står för tycker jag är väldigt bra, framför allt i jämförelse med vad skulle kunna åstadkomma tillsammans med den borgerliga maktalliansen. Det är helt riktigt att vi har betydelse i samarbetet, och vi får också genomslag. Kritiken som jag anförde här gällde att det saknas en barnbilaga där man så att säga gör konsekvensbeskrivningar av hur våra förslag påverkar barn och unga. Jag är förvånad över att inte har någon reservation. Om jag inte minns fel har det funnits en hel del motioner från folkpartistiska kvinnliga riksdagsledamöter där man har talat för att det behövs ett barnperspektiv och att man gör barnbilagor. Det sägs att staten lånar till driften och att lånepolitiken skulle ha stor betydelse för att barnen ska få en allt större lånebörda. Jag tycker att detta är intressant att ta upp. Jag tycker att vi ska ha en politik som är så att säga keynesiansk. Keynesianismen är viktig. I lågkonjunkturer ska man använda pengar för att klara av att se till att till exempel barns och ungas verklighet blir så bra som möjligt. Ekonomismen är inget självändamål för oss. Vi vill använda den ekonomiska politiken till att förbättra även när det blir sämre konjunkturer för barn och unga, vilket jag förstår inte är något viktigt för . 48 () replik: Keynesianismen innebär att man ska låna pengar när det är dåliga tider i lågkonjunkturer. Jag tolkar detta som att förbereder sig för en lågkonjunktur , 2005 och 2006. Det är inte den bild som regeringen och samarbetspartierna brukar ge. Ni brukar säga att det nu har vänt, att ni nu ser till att ekonomin går bättre och att vi har en högkonjunktur. Problemet är att denna högkonjunktur inte spiller ned till dem som har det allra största behovet. Det är fortfarande väldigt många människor, framför allt i de tre storstadsområdena, som lever i väldigt fattiga miljöer. Särskilt tydlig är skillnaden mellan barn som lever i familjer med invandrarbakgrund, som har det väldigt kärvt, och barn i andra familjer. sade att hennes tålamod är slut. Det gällde i det sammanhanget just barnbilagan. Men om man lyssnade noga på hennes inledningsanförande var det faktiskt en ganska bred kanonad av kritik mot den regeringspolitik som förs och som och också står bakom när det gäller situationen för barn och unga i . tog upp förskolans problem och att det finns barn som lever i fattiga miljöer. Jag tycker att den inledningen var väldigt bra. Men jag undrar: Varför tar tålamodet inte slut när det gäller verkligheten? Varför tar tålamodet inte slut när det gäller att vidta rejäla åtgärder för att stärka dessa barn? Varför tar tålamodet slut bara när det gäller att ha en barnbilaga i statsbudgeten? 49 () replik: säger att det var en kanonad som jag tog upp. Det var som exempel på att olika politikområden, även om de inte direkt fokuserade på till exempel barnbidrag och skolan, får konsekvenser även för barn och unga. Det tycker vi att denna barnbilaga ska innehålla. I jämförelse med vad kan åstadkomma är jag ganska förvissad om att det som vi åstadkommer i vårt samarbete är oerhört mycket bättre för barn och unga. I mitt inlägg tog jag upp att det finns en klar skillnad mellan socialdemokratisk politik och vår politik när det gäller just asylsökande barn och asylpolitiken över huvud taget. Och i fråga om detta har vi egentligen inte något fungerande samarbete. Det är bara att beklaga, men vi får försöka göra detta så bra som möjligt. Jag tror tyvärr inte att i en eventuell kommande regeringskonstellation med , som i dessa frågor är överens med Socialdemokraterna, kommer att ha några större framgångar. Det kan tyckas vara lätt att kritisera och vårt sätt att samarbeta, men jag tror att ni har åtskilliga problem själva när det gäller just detta politiska område. Det handlar också om att man i en barnbilaga ska kunna beskriva och redogöra för vilka konsekvenser den ekonomiska politik som vi för får. Det är också oerhört viktigt för medborgarna att kunna värdera de olika insatserna och se vilka konsekvenser de får, till exempel en folkpartistisk politik jämfört med den politik som står för. 50 () replik: Jag lägger märke till att både och lägger väldigt stor vikt vid den politik som en ny regering skulle föra. Jag förstår det intresset för en ny regering, och jag tror att det intresset finns bland väldigt många andra också. Låt oss ta den debatten 2007 när det är dags att stå här och utvärdera den nya regeringens politik för barn och unga. Jag tror att det kan bli en väldigt trevlig debatt. Jag vill också passa på att svara på en fråga som ställde i sitt första inlägg om barnbilagan. Det är inte bara ett antal kvinnliga folkpartistiska ledamöter som har krävt detta utan det har även manliga gjort. Det fungerar så i vårt parti. Det känns lite ovant att säga, men den här gången hoppas vi på regeringen. Vi tror att denna skrivelse har en möjlighet att utvecklas i en riktning som vi tycker är bra och som kan fungera. Sedan tycker jag att det är bekymmersamt att i då vi har högkonjunktur, då regeringen och i alla andra sammanhang säger att det går bra för , tycker att det är rimligt att staten ska låna pengar och skapa nya skulder för barn och barnbarn och att man inte heller tycker att detta ska redovisas i en konsekvensbedömning av vilken ekonomisk politik som förs. Jag tycker att det är fullt rimligt att det också ska ingå, därför att om man till och med i en högkonjunktur skjuter över skulder till barnen, då är det en riktigt dålig politik för barn. 51 () replik: Som svar på fråga tidigare ska jag än en gång säga att vi är stolta men inte nöjda. Det är ändå så, , att din förmåga att förstå de statliga finanserna har i finansutskottet bedömts som väldigt god. Och du har väl också insett att det är ett överskott i de offentliga finanserna. Jag tror därför inte att det är några större bekymmer. Om man tittar bakåt kan man se att det var bekymmer. Du talar om att låna och lägga skulden på barnen. Det var precis vad som hände att vi fick en väldigt svår situation som drabbade barnen. är det en lågkonjunktur på arbetsmarknaden. Och vi sätter fokus på åtgärderna mot arbetslösheten. Det är det första steget för oss socialdemokrater. Det har vi alltid gjort och kommer att göra det i fortsättningen. Vi ska bekämpa arbetslösheten till varje pris. Och det kommer i längden att gynna barn och unga. Däremot måste jag ställa en fråga till när det gäller den regeringsallians som ni håller på att sy ihop. Då ska du arbeta tillsammans med som har en barnfientlig politik. Hur ska du få det att gå ihop? Och jag är glad att du var här och lyssnade på den debatt som och jag hade. säger nej till alla de förbättringar av familjepolitiken som vi har föreslagit. Och du hörde vilka förslag som de har och som inte förnekade. Dem ska du samarbeta med, . Hur ska du reda ut det med den barnfientliga politik som står för? 52 () replik: Detta handlar om att utvärdera regeringens barn- och ungdomspolitik . Låt oss utvärdera den borgerliga regeringens barn- och ungdomspolitik 2007 när vi har haft makten och lagt fram en statsbudget. Menar att vi ska låna av pensionssystemet? Ska dagens barn betala med framtida pensioner för att finansiera att staten lånar pengar i en högkonjunktur? Är det detta som menar? Jag förstår inte detta riktigt. Överskottet i de offentliga finanserna finns ju i pensionssystemet, och stora delar av det är grundlagsskyddat. Det är ingenting som man kan använda för att kommande generationer ska betala av på gamla skulder som staten har dragit på sig under högkonjunktur. Inte nog med att man vill se framåt och kritisera en kommande regering , utan man vill också som vanligt gå . Men då kan jag berätta för att på detta område har inte varit särskilt framgångsrika. Förskolan har större barngrupper än 1994. Personalen är mindre i fråga om antalet personer per barn i förskolan än 1994. Det har skett en kraftig ökning av andelen barn som bor i fattiga familjer . Och det finns lika många utanför arbetsmarknaden nu som 1994. Ta ansvar för den statsbudget ni själva lägger , , och framför allt för den statsbudget ni lägger för , för där behövs en hel del verksamhet! Vi ska gärna se till att det blir utvärderat också nästa gång. 53 () replik: Det är anmärkningsvärt att höra att man inte ens vill svara på frågan om synen på den barnfientliga politiken, men låt oss ta det . Vi återkommer ju i en debatt även . Då gäller det hela statsbudgeten, så kanske får jag då svar på mina funderingar i det avseendet. Sedan gäller det låneskulden. Ja, om vi skulle titta på låneskulden för ett barn åren 19911993 och fram till . Jag har inte de siffrorna framför mig, men jag kan inte tänka mig att det är så mycket försämringar. Åren 19911993 lånades kolossala belopp upp, något som vi sedan har fått jobba med för att nå dit där vi är. Den period då ni satt vid makten är en oerhört viktig del att jämföra med. Det är ju det som vi har att jämföra med när vi ska se vilken politik som ni från den borgerliga alliansen ska föra. Det är alltså åren 19911993 som vi nu får jämföra med. Vi får också titta på de budgetmotioner som föreligger. Sedan kan vi se vad som händer med statsbudgeten. Det finns alltså mycket att svara på också utifrån de delarna, ! 54 () replik: Jag förstår inte varför Socialdemokraterna är så fixerade vid barnpolitik. Man skulle lika gärna kunna ha en politik om barnpolitik. Varför tar ni inte den? Nej, låt oss i stället se vad det är för politik som den här regeringen för innan en utvärdering görs! Jag tycker att det är ganska rimligt att nu utvärdera den barnpolitik som regeringen för . Åren 2007, 2008, 2009 och så vidare kan vi utvärdera den politik som en ny borgerlig regering för. Jag tycker att det är rimligare att utvärdera i efterhand i stället för att på förhand göra det. sade tidigare att hon vill ha keynesiansk politik hon vill låna pengar till statsbudgeten när det är lågkonjunktur. Det var väl ganska mycket lågkonjunktur åren 19911994. Var det då inte rimligt att låna pengar? Problemet är att man nu när vi har en högkonjunktur och vi haft av en ganska bra konjunktur i andra sammanhang säger ju regeringen att allting går bra för lånar pengar till statsbudgeten, går med underskott och ser till att skjuta ytterligare skulder . Vad innebär det den dagen konjunkturen vänder åren 20082009 när vi återigen får en sämre konjunktur och vi då går in med redan i en högkonjunktur lånade pengar? Det ser riktigt illa ut. Grundfrågan är det tekniska: Varför vill man inte redovisa detta i skrivelsen om vilka insatser regeringen gör för barn? Det här området måste ju rimligen vara ett ganska viktigt område att redovisa, inte dölja. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 8 § Lag om avtal mellan Exportråd och delegation i beträffande skatter på inkomst Föredrogs skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU8 Lag om avtal mellan Exportråd och delegation i beträffande skatter på inkomst (prop. 2004/05:12). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 9 § Reformeringen av tingsrättsorganisationen Föredrogs justitieutskottets betänkande 2004/05:JuU6 Reformeringen av tingsrättsorganisationen (prop. 2004/05:1 delvis och skr. 2003/04:153). 55 (): I det här betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2003/04:153 Reformeringen av tingsrättsorganisationen. Skrivelsen innehåller en redogörelse för det pågående och det planerade arbetet med att förändra tingsrätternas yttre organisation. En handlingsplan för reformarbetet har behandlats av . Utgångspunkterna för det reformarbetet framgår av det här betänkandet. I betänkandet behandlar utskottet även planerade förändringar i den yttre tingsrättsorganisationen som regeringen redogör för i årets budgetproposition. Utskottet behandlar också ett antal motioner som väckts med anledning av skrivelsen samt motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som rör tingsrättsorganisationen. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna, lämnar propositionen i denna del utan erinran och avslår samtliga motioner. Härmed överlämnar jag debatten till deltagarna. 56 (): Rättsväsendet i har av socialdemokratiskt regeringsinnehav levt under knapphetens stjärna. En stor del av engagemanget har gått åt för att klara budgeten och den dagliga verksamheten. Man har tvingats utnyttja anslagskrediterna till, och över, bristningsgränsen. Detta gäller alla delar av rättskedjan, även domstolarna. Vi moderater har aldrig accepterat de besparingar som gjorts inom domstolsväsendet . Att först bestämma sig för att göra stora besparingar på domstolarna och sedan i efterhand ta reda på om och hur dessa besparingar ska genomföras är, och har varit, fel väg att gå. Det är visserligen inte budgeten vi behandlar, men domstolar och rättsskipning kostar pengar. Domstolar som kan avgöra mål rättssäkert och i rimlig tid är nödvändiga i en rättsstat. Därför föreslår vi också i årets budget att domstolsväsendet får ytterligare , . Det här betänkandet har . Ordet reform betyder förändring och då med undermeningen förändring till det bättre. För vem är regeringens och utskottsmajoritetens nedläggningar av tingsrätter en förändring till det bättre? Är det för den enskilda människan som söker sin rätt? Här är väntetid och balanser möjligen ett större problem än det fysiska avståndet till tingsrätten eller länsrätten. Det är inte rimligt att människor tvingas vänta i två, tre eller för att få en tvist löst i första instans, men det är ganska vanligt ute i det verkliga . Ett fungerande rättsväsende ska inom rimliga tider kunna slita och avgöra tvister och inom rimliga tider kunna genomföra rättegångar och ge brottsoffren den upprättelse som de verkligen förtjänar. Det är trots allt bara av de anmälda brotten som leder till åtal, så det är inte en stor majoritet av brottsoffren som kan få denna upprättelse. Är det för de människor som fortfarande ställer upp och vittnar i tingsrätterna som utskottsmajoritetens tingsrättsnedläggningar är till det bättre? Ja, landet ser mycket olika ut i olika delar. Alla måste garanteras ett rimligt avstånd till närmaste domstol. Avstånd upplevs mycket olika av medborgare beroende på var man är bosatt. Detta gäller målsägare, nämndemän och vittnen men naturligtvis också de tilltalade eller människor som av olika anledningar söker sin rätt. Enligt vår uppfattning finns risken att medborgarnas benägenhet och vilja att ställa upp som vittnen minskar om de måste fara långa vägar för att lämna sina vittnesmål. Jag kan tänka mig att den som vittnat i ett misshandelsmål och som åkt till närmaste tingsrätt och kanske suttit där för att sedan komma in och vittna nästa gång han eller hon ser en misshandel på samma nöjesställe inte tittar. Man kan titta bort eller i alla fall inte se någonting. Det är ju inte heller så enkelt att vittna. Vittnen känner sig ofta hotade, så det finns mycket att göra i tingsrätterna. kan i en del av landet upplevas som ett mycket långt avstånd, medan samma väg i en annan del av vårt avlånga land är normalt reseavstånd till arbete, nöjen, inköp eller vad det nu kan vara. Landet ser alltså olika ut i olika delar, och den faktiska upplevelsen av hur långt det är varierar väldigt mycket. Är det för nämndemännen, som får åka allt längre och för en mycket liten ersättning göra en viktig samhällsinsats, som utskottsmajoritetens tingsrättsnedläggningar är till det bättre? Nämndemännen fyller en viktig funktion i våra domstolar. Ersättningen till nämndemännen har inte höjts . Vill utskottsmajoriteten ha nämndemän även i fortsättningen måste ersättningen höjas. Risken är uppenbar att bara de nämndemän som bor allra närmast en tingsrätt kallas till förhandlingarna detta inte minst för att minska kostnaderna för resor. Det här är verklighet när det gäller hovrätten. Jag kan vittna från vår hovrätt i , Hovrätten över och . förekom det vid bara ett enda tillfälle att man kallade nämndemän från . Man kallade inte nämndemän från norra eller västra utan från närområdet till därför att domstolarna är tvingade att spara pengar. Det är inga stora pengar man sparar på detta, men varje slant är nödvändig när man lever under knapphetens stjärna. Jag vill inte se motsvarande utveckling inom tingsrätterna, för nämndemannainstitutionen är en mycket viktig del av det svenska rättsväsendet. Enligt detta betänkande ska det finnas tingsrätter i detta land med bibehållen tillgänglighet. använde man sig av uttrycket ett rimligt avstånd. Vi har som regeringen så att säga har reformerat tingsrätterna det vill säga lagt ned de mindre ansett att en reform av det här slaget kräver en riktig helhetssyn. Regeringen och utskottsmajoriteten hävdar att det finns ett sådant perspektiv. Här har vi varit oense, och så är det även . Det finns en total samsyn i oppositionen, och vi inom den borgerliga alliansen står gemensamt bakom reservation 2 under punkt 2. Det handlar om en samsyn om helhetssyn först och reform sedan. Jag yrkar därför, fru talman, bifall till reservation 2. Jag upprepar våra krav, även om det snart är . Regeringen och stödpartierna har snart betat av hela och lagt ned i stort sett varje mindre tingsrätt. Det är inget orimligt krav att kräva en helhetssyn på domstolarna och hela rättsväsendet. Men den så kallade reformeringen av tingsrätterna får inte heller bli ett sätt att spara pengar. Ett fungerande domstolsväsende måste få lov att kosta. Effektiviteten kan i det här fallet inte bara mätas i ekonomiska termer. måste vara tillgänglig för vanliga människor och inte bara för dem som arbetar på tingsrätten. Vår uppfattning är att regeringen steg för steg, län för län, har lagt ned de mindre tingsrätterna utan att ha presenterat den övergripande helhetssyn som vi från den borgerliga alliansen har krävt under alla dessa nedläggningsår. av sammanslagningar och besparingar vill jag avsluta med en berättigad fråga: Fru talman! Är domstolarna till för folket eller för ? 57 (): Det är angeläget med förändringar inom domstolsväsendet. Vi i är definitivt inte emot förändringar. Förändringar behövs beträffande både den yttre organisationen och den inre. Men man kan fråga sig om det som både regeringen och uppenbarligen tycker är riktigt, det vill säga att lägga tyngdpunkten på att ändra den yttre organisationen. För vår del menar vi att tyngdpunkten borde ligga på den inre organisationen och det inre arbetet i domstolarna. Det som är viktigast för ett rättssamhälle är att öka rättssäkerheten och effektiviteten i den dömande verksamheten. Regeringen har uppställt verksamhetsmål för bland andra tingsrätterna. Man har också gjort mätningar på hur verksamhetsmålen uppfylls. Det är då alldeles uppenbart att mindre tingsrätter uppfyller verksamhetsmålen mycket bättre än de allra största tingsrätterna. De som har sämst resultat när man mäter verksamhetsmålen är faktiskt tingsrätterna i , och . I ett läge när måltillströmningen, balanserna och arbetet ökar i domstolarna driver alltså regeringen och förändringar av den yttre organisationen som tar mycket arbetskraft från den dömande verksamheten. Det tycker jag att man borde ha observerat för länge sedan. Man borde ha följt våra rekommendationer om att göra ett stopp beträffande det yttre förändringsarbetet. Det viktigaste är, som jag sade tidigare, att få den dömande verksamheten att flyta snabbt, effektivt och rättssäkert. I är vi kända för att ha ett bra utredningsväsende och driva objektiva utredningar som ligger till grund för ny lagstiftning. I det här fallet har man gjort på ett helt annat sätt. Man har låtit skissa på hur det skulle se ut enligt egna idéer, och sedan ger man i uppdrag att driva utredningar som uppenbarligen är till för att man ska bekräfta vad man har bestämt i sina första tankar. Man bedriver utredningarna på ett mycket märkligt, summariskt sätt och kommer naturligtvis till det resultat som man har ställt upp och önskat sig från början.