prot · GS0936 · 2004-11-24 00:00:00 — Detta kunde man också läsa i tidskriften : Några mindre länder, som och , har kombinerat hög tillväxt och låg arbetslöshet med den generösa välfärdsstat som ses som ett uttryck för ett ideal i . Så långt tidskriften . Det var precis det som sade i sitt replikskifte med . Jag ska läsa in det till protokoll . Det är ingen tvekan om att svensk ekonomi står starkare än . Vi har haft högre tillväxt, i genomsnitt, . Vi har haft en inflation på i genomsnitt . Vi har haft en produktivitetsutveckling i industrin på . Jag tror att ni i den borgerliga alliansen inte bara behöver prata ihop er om vilken gemensam politik ni ämnar föra, utan ni bör nog också, och , prata ihop er om verklighetsbeskrivningen, hur ni ska förhålla er till beskrivning av svensk ekonomi i förhållande till . Den står betydligt starkare . Detta gör att har kunnat gå igenom den internationella lågkonjunkturen starkare än många andra, för att inte säga de flesta andra, europeiska länder. Det unika vi har varit med om är att vi har gått igenom en lågkonjunktur utan att dra på oss stora underskott, i och med att vi var så framgångsrika under de goda åren. Vi samlade i ladorna, vilket gjorde att vi kunde ta i anspråk ett överskott när konjunkturen vände. I den meningen har vi varit bättre på att överbrygga lågkonjunkturen än andra länder. Vi har ett överskott i våra offentliga finanser. Endast , och av EU:s 25 länder befinner sig i den styrkepositionen. Vi kan gå igenom den ena parametern efter den andra, det ena nyckeltalet efter det andra, för att jämföra ekonomiska status med våra europeiska grannländer och övriga , och då visar det sig att vi står starkare. Egentligen är inte de internationella jämförelserna de allra mest relevanta, utan vi ska jämföra med våra egna ambitioner. Vi har högre ambitioner än man har i de flesta andra europeiska länder. Vi har högre ambitioner vad gäller att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten. Vi har högre ambitioner vad gäller att öka sysselsättningen. Även om vi har den högsta sysselsättningen i EU , på , är vi inte nöjda. Vi vet att man har ställt upp målet i den europeiska unionen i dess helhet att man ska nå . Men vi nöjer oss inte med det, utan vi har satt upp målet . Vi har högre ambitioner. Det som kännetecknar det förslag till statsbudget som nu debatterar och snart ska behandla är att vi har, genom den ekonomiska styrkeposition som befinner sig i, kunnat föra en politik och lägga fram förslag som tidigarelägger konjunkturuppgången i allmänhet även till att hamna på arbetsmarknaden. har förtjänstfullt utvecklat budgetförslaget i dess detaljer. Det handlar om stora satsningar på kommunerna. Det handlar om att stärka löntagarnas köpkraft genom kompensation för de egenavgifter som höjdes när vi var tvungna att sanera de offentliga finanserna. Det handlar om att stärka småföretagen genom att avskaffa arvs- och gåvoskatten och genom att förbättra de så kallade 3:12-reglerna. Allt detta gör vi därför att vi inte anser att den öppna arbetslösheten är en restpost i kalkylen som får bli vad den blir. Regeringen och min företrädare kritiserades väldeliga när budgeten lades fram. Den var för expansiv, sade man. Det här skulle leda till att skulle höja räntan. Det var ingen hejd på beskrivningarna av hur oansvarig den här politiken var. Sanningen är den att de som kritiserade regeringen för vår politik håller sig till ett annat synsätt, nämligen att de accepterar att den öppna arbetslösheten är just denna restpost i kalkylen, att den får bli vad den blir. Det synsättet har inte regeringen. I den budget som ligger på bord kan vi dessutom satsa i olika avseenden. Vi kan investera i det som långsiktigt bygger tillväxt. Och vad är det som långsiktigt bygger tillväxt? Ja, det är dels satsningar på infrastruktur, forskning och utbildning, dels satsningar på våra trygghetssystem som gör det möjligt för människor att möta de väldigt stora förändringar som kommer att komma . Ta familjepolitiken, detta fullständigt unika politikområde, där kanske på mer än något annat område skiljer sig från andra länder. Vi har insett att om man utformar trygghetssystemen på ett sådant sätt att de på en och samma gång skapar trygghet och bygger tillväxt har man möjlighet att ha ett högt skatteuttag. Det här har dessutom den internationella tidningen konstaterat: Om någonting så tenderar ekonomier med starka välfärdsstater att vara duktiga på att möta globaliseringen och ha lite regleringar, därför att de lyckas kombinera flexibla arbetsmarknader med ekonomisk trygghet, i stället för att försöka skydda löntagarna genom att kasta grus i företagsmaskinerierna. Skatterna kan vara oroväckande höga i sådana länder. Men så länge människor får någonting för det som de betalar, så länge skatterna utformas omsorgsfullt så att de uppmanar arbete och sparande och inte tvärtom och så länge systemet säkras mot bördan av alltfler äldre i befolkningen så borde de inte vara alltför betungande. Så skriver inte en socialdemokratisk programpamflett. Vi måste bygga en ekonomisk politik som ger möjligheter och förutsättningar att ta sig an de stora utmaningar som väntar runt hörnet. Låt mig peka på tre utmaningar av den karaktären. Den första handlar naturligtvis om globaliseringen. kallar vi det för globaliseringen; i går kallade vi det för internationaliseringen. Detta är ingenting nytt. har gått igenom stora strukturomvandlingar tidigare: varvskrisen, tekokrisen och de många regementen som har lagts ned runtom i till följd av att de säkerhetspolitiska förutsättningarna har förändrats. har varit bra på att hantera strukturomvandlingar kanske bättre än något annat land i världen. Så måste det vara för ett litet, exportberoende land. av den samlade BNP:n i hämtas hem via exporten. Vi måste vara bättre än andra på att möta förändringar och impulser som kommer utifrån. Och hur gör man det? Jo, det gör man genom att bygga trygghetssystem som gör det möjligt för människor att gå från gamla förutsättningar till nya villkor. Det handlar om a-kassa och vidareutbildning tidigare talade vi om komvux. Allt detta gör det möjligt för människor att ställa om och att känna trygghet i förändringen. Det är det här som är så allvarligt med den borgerliga alliansens förslag om att sänka ersättningsnivåerna i de sociala försäkringarna till . Den politiken är inte bara orättfärdig för dem som är sjuka, arbetsskadade, pensionerade och föräldralediga. Det är också en direkt tillväxtfientlig politik, för den kommer att öka otryggheten när vi i själva verket behöver känna än mer trygghet för att kunna möta de stora förändringar som väntar. Den andra stora utmaningen som väntar har att göra med demografin. Vi blir alltfler äldre i . Försörjningskvoten tenderar att bli ett stort problem om vi inte ökar sysselsättningen. Här finns betydande reserver utanför arbetsmarknaden. Ta det invandrade ! Om sysselsättningsgraden hade varit lika hög bland de invandrade svenskarna som den är bland oss infödda svenskar så hade 120 000 fler människor varit i arbete. Tumregeln är att om 40 000 fler människor hamnar i sysselsättning i privat sektor så växer BNP . När BNP växer i runda tal tillförs den offentliga sektorn genom ökade inkomster och minskade utgifter någonstans kring . Vi kan bygga våra trygghetssystem ännu bättre och få en välfärd som är ännu mer generös om vi ökar sysselsättningen. Vi har en dubbel utmaning framför oss när det gäller demografin. Å ena sidan har vi en åldrande befolkning. Fler kommer att gå i pension. De stora fyrtiotalistkullarna kommer snart att pensioneras. De kommer att ställa ökade krav på offentliga tjänster i olika avseenden. och det är den andra utmaningen ska vi rekrytera en helt ny generation till vården och omsorgen. kommer vi inte att kunna förlita oss på den lojalitet som de kvinnor som gick ut på arbetsmarknaden har visat. De har utfört ett arbete som inte alls har varit så uppmärksammat och så erkänt som det borde vara. Det är i ljuset av det som man ska se regeringens satsning på kompetensutveckling i vården och omsorgen. Det är ett första steg i att växla om den generation som finns i vården och omsorgen till en ny generation som måste komma in. Den tredje utmaningen handlar om någonting som förvånande nog ingen har talat om i debatten, möjligen med undantag av . Den riktigt stora utmaningen för , ett litet land på norra halvklotet som är väldigt beroende av världen i övrigt, handlar naturligtvis om de stora globala klyftorna som bara växer. Att nu når upp till enprocentsmålet i biståndet är en stor seger, men det är inte den långsiktiga lösningen på att överbrygga de globala klyftorna. Här måste vi förmå den europeiska unionen att bli ännu mer frihandelsvänlig och att riva sina murar mot omvärlden så att den fattiga världen har möjlighet att komma till våra stora rika marknader så att de får avsättning för sina produkter. Jag förstår att inte talade om biståndet i sitt inlägg. Hon ska ju regera tillsammans med , som vill reducera biståndet kraftigt. Jag förstår inte hur den ekvationen går ihop, men det är förklarligt att har abdikerat på det område där man traditionellt var en så stark röst en röst som talade om behovet av att minska de globala klyftorna. Sedan budgetpropositionen lades på bord och ni debatterade den med min företrädare har en hel del hänt i ekonomin, som det finns skäl att redovisa avslutningsvis. De reviderade nationalräkenskaperna visar att tillväxten var i . Kapacitetsutnyttjandet i industrin är . Vi har inte haft ett så högt kapacitetsutnyttjande . kommer säkert investeringarna att komma även i industrin. Inflationen är fortsatt låg . Glädjande nog håller nu antalet arbetade timmar stegvis och successivt på att öka, vilket indikerar det som i princip alla bedömare är överens om: Sysselsättningen kommer att ta fart när konjunkturuppgången och den internationella exportledda tillväxten flyttas över till den inhemska ekonomin. Något som är viktigt för oss alla och inte minst för mig personligen som finansminister är att de offentliga finanserna är starka. Jag är helt övertygad om att vi snart kommer att se exempel på att de kommer att vara ännu starkare när konjunkturen tar fart. Till allra sist vill jag tacka dem som tidigare har välkomnat mig i rollen som finansminister. Jag ser fram emot många debatter med kollegerna i finansutskottet. Demokratin har två sidor samarbete och strid. Vi behöver bådeoch. Vi behöver samarbeta, men vi behöver också utbyta våra tankar och bryta åsikter mot varandra på ett lämpligt sätt. Det ser jag fram emot. 31 () replik: Det var en påtagligt nöjd finansminister som var uppe i talarstolen. Han drog ett antal nyckeltal och han citerade och . Det är väl tidningar som kanske inte läses i väntrummen av dem som väntar på kranskärlsoperationer och sådant, men det är ändå intressant litteratur för en finansminister. Sedan kommer han till det här med att han inte är riktigt nöjd jämfört med de egna ambitionerna. Och det är klart sysselsättningsmålet nås inte, arbetslöshetsmålet nås inte, ohälsomålet nås knappast med nuvarande politik. Socialbidragsmålet nås inte heller. Överskottsmålet för offentlig sektor nås uppenbarligen inte över en konjunkturcykel. Regeringen budgeterar med att låna till sina utgifter 20042007. Jag vill ställa en fråga . svarade inte på den. Vad är det för strategi, vid sidan av att vänta på effekterna av en internationell konjunkturuppgång och vid sidan av att köpa sysselsättning för lånade pengar, som regeringen väntar sig ska ge den sysselsättningsökning som är nödvändig för att vi ska klara de utmaningar som nämnde? Han talade om globaliseringen, den demografiska utveckling och de globala klyftorna. Jag vill också ställa en fråga som jag har tagit upp tidigare till . Den gäller de åtgärder som ni föreslår konkret. Vilken teoretisk grund vilar tanken på att vi ska lägga över ett försäkringsansvar på småföretagen vad gäller en så stor andel av sjukfrånvaron? Vilken teoretisk överbyggnad har man haft när man har tänkt den tanken? Är inte detta ett klassiskt exempel på att en liten företagare inte bör ta en sådan risk? Han kommer att undvika att ta den risken genom att inte anställa människor. Han kommer att sortera ut dem som han misstänker leder till stora kostnader. 32 Finansminister () replik: kan vara lugn. Sysselsättningen kommer att öka. Redan nu ser vi tecken på att sysselsättningen börjar öka, inte minst i den region som vi befinner oss i . Sysselsättningen är på väg upp. Jag tror att ska lugna sig lite med att döma ut den politik som regeringen har föreslagit och som ännu inte har beslutat om. Den har än mindre börjat verka i den verklighet som finns utanför detta hus. Från stärks löntagarnas köpkraft genom kompensationen för höjningen av egenavgiften. Småföretagarnas villkor förbättras genom de förändrade 3:12-reglerna och de avskaffade arvs- och gåvoskatterna. Kommunerna tillförs ökade resurser. Det är också sysselsättning, . Sysselsättning är arbete i vården och omsorgen. Där finns väldigt stora sysselsättningsbehov. Allt detta kommer att bidra till att sysselsättningen ökar. känner mycket väl till de bakomliggande resonemangen till de förslag som har att behandla när det gäller sjukförsäkringarna. Det handlar om att stärka sjukskrivningsprocesserna. Det handlar om att se till att företagen tar ett större ansvar för att åstadkomma bättre arbetsmiljöer. Allt detta sammantaget bidrar till den sysselsättningsökning som efterfrågar. 33 () replik: Jag utesluter inte att har rätt i att det här bidrar till att öka sysselsättningen. Vi vill satsa ca 5 miljarder mer än vad regeringen gör på just den kommunala sektorn för att förbättra kvaliteten inom vård, omsorg och skola. Det är inte den debatten som vi behöver föra, utan det gäller den bakomliggande teorin. Där vill jag ställa en konkret fråga. Vi har talat om att det finns kanske upp till 500 miljarder, och andra säger 1 500 miljarder, av svenskt kapital på oredovisade konton i utlandet. Om detta kapital kunde tas hem skulle det kunna bli riskkapital som skulle leda till nyinvesteringar. Vi har alltså tappat 20 000 företagare i det här landet som Socialdemokraterna har haft regeringsmakten. Investeringarna sker i utlandet. Hur får vi hem dessa investeringar, ? Vi kan ju inte fortsätta att låna pengar till sysselsättning i kommuner och landsting. Vi måste ju få fler företag och fler företagare som investerar och anställer här. Jag tycker att min fråga är obesvarad. Vilken teoretisk grund är det som gör att man tror att en liten företagare som har en eller två anställda ska vilja anställa ytterligare en person om man får en så stor del av försäkringsansvaret om denna person blir sjuk? Jag tycker inte att har svarat på detta. Det finns inget rimligt svar på detta. Det är feltänkt från början. Jag tycker att regeringen måste tänka över detta och komma med ett bättre förslag. 34 Finansminister () replik: Jag har förstått att ogillar regeringens politik. Det är ingenting nytt. Men låt oss vänta och se innan vi dömer ut den politik som ännu inte har trätt i kraft. Vi får se om den fungerar eller inte. Vi kommer att mötas här . Låt oss då fundera på vad sade i den här debatten om att småföretagen inte skulle nyanställa. Jag är ganska övertygad om att jag kommer att stå mig rätt bra i den debatten när vi har facit i hand och vet hur den här politiken verkligen har fungerat i praktiken. Jag sade att sysselsättningen ökar . Jag tar inte åt mig äran för allt det som sker på arbetsmarknaden, men jag är ganska övertygad om att regeringens politik bidrar till det som är så angeläget, nämligen att öka sysselsättningen. 35 () replik: befann sig i slutskedet av en utomordentligt djupgående ekonomisk kris. Det är inte särskilt märkvärdigt att jag konstaterar att svensk ekonomi står starkare . Däremot är inte allt bara ljust, utan det finns också problem. Det är bekymmersamt att kulorna rullar i den utgiftskoalition som Socialdemokraterna har ingått med och . Det är ett bekymmer att vi måste låna så mycket pengar för att få statens finanser att gå ihop. Det är väldigt bekymmersamt att lika många människor befinner sig i utanförskap och bidragsberoende som under krisens värsta år . Jag vill understryka att trots berömmet från kommer det inte att gå att bevara eller betala en nordisk eller nordeuropeisk välfärdsmodell med mindre än att vi får fler i arbete. Jag saknar de förslagen i regeringens budgetförslag. Låt mig sedan övergå till att beröra en helt annan fråga, nämligen det förstamajtal som höll och som han nog är välbekant med. Där kritiserade han och sade: Därför säger vi socialdemokrater , första första maj: Vill ni fortsätta att samarbete med socialdemokratin efter nästa års val alltså val måste ni en gång för alla mönstra ut kommunismen och kommunisterna. Ni måste städa upp i garderoben, vädra ut och göra rent hus. Vi socialdemokrater vill inte och tänker inte samarbeta med några kommunister i det nya seklet. har jag funnit det svårt att skrämma små barn med , och sagde kallar sig inte heller kommunist, men han representerar trots allt Ohlys parti. Jag skulle vilja fråga: Vad är det måste göra för att ska inbjudas till några fortsatta budgetförhandlingar? Eller var det bara tomma ord utan något innehåll som levererades från talarstolen på första maj ? 36 Finansminister () replik: Det är möjligt att jag är naiv, men jag trodde nog att min första debatt som finansminister med åtminstone Moderata samlingspartiets finansministerkandidat, han kanske inte talar för hela borgerligheten, skulle handla om någonting annat än ett förstamajtal som jag höll . Men låt mig ta upp den kastade handsken. Jag tycker, precis som jag har sagt i den här kammaren vid ett flertal tillfällen, att det är omdömeslöst att kalla sig för kommunist. Det står jag för. Det kommer jag att tycka så länge jag finns i politiken och långt därefter också. Men är det så att vi har ingått ett samarbete med och . Det innehåller 121 punkter. Jag kan lova och alla andra att det inte finns en enda punkt i det programmet som innebär kommunismens införande i . Tvärtom är det ett program som bygger demokrati, jämlikhet och rättvisa. Vi bygger ut barnomsorgen, förbättrar föräldraförsäkringen, ger mer pengar till infrastrukturen och forskningen allt det som vi har talat om i den här debatten. Om det är någon som försöker att skrämma någon med någon är det . Men kom inte dragandes med att vi försöker genomföra kommunismen i det här sammanhanget. Låt mig sedan gå över till det som den här debatten egentligen borde handla om, , nämligen den ekonomiska politiken. Jag hoppas att vi i fortsättningen kan diskutera den ekonomiska politikens inriktning. Du sade någonting som är så avslöjande: bidragsberoende. Du pekade ut alla dem som på ett eller annat sätt finns i de sociala försäkringarna. Det är här människosynen gör sig gällande. Vi betalar en premie . Vi kallar den för skatt. Vi avstår löneutrymme för att vi ska vara försäkrade om någonting oförutsett inträffar, om vi blir sjuka, får en arbetsskada, blir arbetslösa eller om det riktigt roliga inträffar att vi blir föräldrar. Den tryggheten vill ni nagga i kanten. Ni kallar alla dem som är föräldralediga, arbetslösa, arbetsskadade och sjuka för bidragstagare. Det säger ganska mycket om var ni egentligen står. Att ni sedan håller på och försöker ludda till er politik är en annan sak. 37 () replik: Jag anklagar inte alls finansministern för att komma dragande med kommunismen. Anledningen till att jag tog upp det här citatet är att försöka klarlägga om det betyder något när finansministern säger saker eller om det bara är ord, om politikens väsen är att leverera saker som låter bra men som sedan inte har något innehåll. Uttolkningen av det har nämligen en viss bäring på hur vi ska uppfatta det som finansministern säger i sin egenskap av just finansminister. Jag vill väldigt gärna understryka att när vi talar om bidrag är det inte för att stigmatisera människor. Det beror snarare på att socialförsäkringssystemsinkomsttagare eller transfereringsmottagare är något tyngre att säga. Det viktiga är förstås distinktionen mellan dem som lever av eget arbete och dem som lever av andra inkomster. Det är en grannlaga uppgift att avväga trygghetssystemen så, att de ger människor rätt drivkrafter och rätt incitament men fyller sin grundläggande funktion att fånga upp människor som råkar illa ut till följd av olycksfall, sjukdom eller arbetslöshet. Vi tar naturligtvis allvarligt på den avvägningen. Regeringen har sagt att den ska återkomma med förslag till om att långtidssjukskrivna automatiskt ska bli förtidspensionerade . Då får man . Jag har lite svårt att se att det kan vara progressivt medan det är förfärligt att tänka sig en sjukkasseersättning på , vilket vi föreslår. När vi föreslår förändringar i arbetslöshetsförsäkringen ersättningsnivå och därefter leder det till en maxersättning per dag på och de efterföljande . Det är nästan på kronan samma maxbelopp som gällde 2001. Överdriv inte, . 38 Finansminister () replik: Jag tror att det här är en akilleshäl i hela den operation som Moderata samlingspartiet försöker sig på just , nämligen att framställa sig som någonting annat än det egentligen är. Jag har noterat att ni redan jag tror att det var efter det att ni lade fram er ekonomisk-politiska motion börjar retirera från ert eget förslag när det gäller de sänkta ersättningsnivåerna. Det ena undantaget efter det andra ska tydligen adderas till varandra. Vi ska föra en diskussion om hur den listan egentligen ser ut. har inte någon replikrätt kvar, men den diskussionen ska vi föra i annat sammanhang. Det intressanta med detta är först den taktisk-strategiska reträtten. Det andra är den ekonomisk-politiska konsekvensen. När ni föreslår undantag från dem som ska få i ersättning underminerar ni hela er ekonomiska politik. Det här är finansieringskällan till de stora skattesänkningar som ni alltjämt står fast vid. Ni ska framstå vilket är en annan ambition ni har som statsfinansiellt ansvariga. Jag förstår att man har den ambitionen när man har så dålig historisk record som ni borgerliga partier har när det gäller att värna de offentliga finanserna. Den här ekvationen kommer inte att gå ihop ju längre och ju mer ni retirerar i ambitionen att framstå som några andra än de ni egentligen är. Det är vad debatten kommer att handla om . 39 () replik: Jag får önska finansministern välkommen till finansutskottets budgetdebatt. Jag vill också tacka för samarbetet. Jag kommer däremot att ta upp en fråga där vi inte är så nöjda, eller rättare sagt väldigt missnöjda. Det gäller den uppgörelse som Socialdemokraterna gjorde tillsammans med och om det som kallas den nya konkurslagen. Det var ett beslut som vi då var emot och som vi är emot. Vi var väldigt oroliga för konsekvenserna för företagandet i och då speciellt småföretagandet. Den här frågan har som vi ser det väldigt stor betydelse för företagandet. Det försvårar för små företag att överleva. Det finns också svårigheter för små företag att växa och expandera, vilket vi tycker är önskvärt. Effekterna är speciellt stora i de delar av landet där fastighetsvärdena är lägre. Vi hör att bankerna vill stämma 3 000 eller kanske fler företag för att försätta dem i konkurs. Vi hör också andra oroväckande signaler från hela landet. Det vi fick igenom i budgetbetänkandet var att man ska återkomma från regeringens sida med en utvärdering och förslag om förändring. Man ska speciellt titta på procentsatsen för förmånsrätten som blir av värdet på egendomen. Man ska överväga om den ska höjas. Det är väldigt angeläget att man gör det eller återkommer med förslag hur man kan öka riskkapitalet. Jag vill ha en kommentar i denna fråga av finansministern. 40 Finansminister () replik: Jag har egentligen inte någon annan kommentar, , än att frågan nu är föremål för behandling. Vi har, precis som sade, ett mycket fruktbart samarbete i olika avseenden. Men vi har också punkter där vi skiljer oss åt. Det här är alldeles uppenbart en sådan.