prot · GR0992 · 2004-04-01 00:00:00 — Jag tror att vi ska se över budgetsystemet och ha in en arbetslöshetsvariabel som vi kan styra med. Det bör också kunna vara flexibelt så att vi till exempel ska kunna höja taket 2005 och sedan parera det med en sänkning 2006. Det vore konjunkturellt riktigt. Fundera på det, ärade ledamöter i kammaren och ärade tjänstemän i departement och kanslier! Jag tror att det skulle kunna vara en kreativ utveckling som gynnar jobben. 20 (): var med och tog ansvar för att sanera svensk ekonomi. sparades för att stabilisera svensk ekonomi och för att hjälpa människor långsiktigt och ta ansvar över generationsgränser. Det var tuffa politiska beslut, men de var nödvändiga. Det var konstruktiv politik. Vad har hänt ? Jo, i syfte att garantera socialdemokratiskt maktinnehav i valet användes till och med 8 miljarder mer. Det var 168 miljarder i vallöften enligt siffror inte från oss utan från . En lika stor summa som sparades i saneringsarbetet som var så tufft hade lika snabbt slösats bort. Till och med siffrorna för de underskott som vi har den långa raden av underskottsår friseras, och man använder pengar som egentligen inte borde höra hemma i statsbudgeten och redovisningen. Det är vad beslutat sig för att sätta stopp för. Det beslutet kommer eftersom alla stater är överens om det när de svarar på frågan om vad som ska göras. Det sägs att en väldigt populär skådespelerska, , en gång sade: Jag behöver inte inledas i frestelse, jag kan gå själv. Ungefär så ser det ut. Vad har vi framför oss? Vi har en uppbyggnad av fler statliga underskott som ska ge resultat i nästa val också. Så ser det ut. När vi talar om över- och underskott i det här sammanhanget ska man betänka att de mål som finns ska vara över en konjunkturcykel med goda och dåliga år. Vi har en lång räcka av underskottsår framför oss med den här ekonomiska politiken. Vi har hört i den här debatten, felsägning eller inte, att det må vara tillåtet att luras på första maj. Det sätt som man använt statens finanser på, liksom det sätt som man använt pensionspengarna på i redovisningen, faller in under att luras på första maj. Avslutningsvis skulle jag vilja tacka för att den här debatten har kommit till stånd. Det är en oerhört viktig diskussion, och jag hoppas att den fortsätter i andra forum efter att den är avslutad här . 21 (): Debatten handlar om statsfinansernas långsiktiga utveckling. Men väldigt mycket av det som har sagts har ett historiskt perspektiv och har ett väldigt kortsiktigt perspektiv två framåt. Det kallar jag egentligen inte en långsiktig utveckling. Långsiktig utveckling för mig är mycket längre än så. Jag tog tidigare upp två aspekter, nämligen demografin och de miljörestriktioner som finns framför oss. Det är det som egentligen är våra långsiktiga begränsningar. Och det som vi verkligen behöver se till att vi har för att klara detta är en långsiktig strategi för uthållig tillväxt. Det innebär att vi också måste kosta på oss att investera i sådant som leder åt det hållet. Vi måste minska utsläppen av växthusgaser. Vi måste minska vår energiförbrukning. Det är en nödvändighet, annars klarar vi inte detta. Och vad händer om vi inte anpassar oss? Jo, då blir tillväxten lägre i stället därför att vi får en massa problem. Och det som står framför oss är klimatförändringar och konflikter som denna utveckling kommer att ge upphov till. Vi måste hitta lösningen på dessa problem för att få sunda offentliga finanser. 22 Finansminister (): När Moderata samlingspartiet begärde att skulle se över det egna partiets offentliga finansiella politik kom till slutsatsen att det var jättestora underskott, ofinansierade skattesänkningar och en väldigt tydlig rikemansprofil i skatteförslagen. Det var ingen nyhet för oss andra. Det hade vi sagt . Men var det svart på vitt det som konstaterade. Och Moderata samlingspartiet fick lägga ned vapnen och konstatera att man hade en orättfärdig politik. sade vid det tillfället att han var glad över att tog bort sina orealistiska så kallade dynamiska effekter. Han gladde sig över att skulle komma till besinning. publiceras en granskning av partis, , och och politik när det gäller offentliga finanser. Och kom till samma resultat, nämligen att det var ofinansierat, jätteunderskott och en ofördelaktig profil för kvinnorna. Värst var där kvinnorna fick väldigt lite av skattesänkningarna. Då plötsligt var inte värd någonting, den som var så fantastisk veckan innan. Den hade fallit helt i värde enligt och . Tala om att vända kappan efter vinden! Jag vill säga att när ställer frågan om vi inte behöver ett balanskrav för statens finanser är mitt svar att det är mycket bättre att ha ett balanskrav för de samlade offentliga finanserna. Det är faktiskt mer ambitiöst. Jag delar helt uppfattningen att man ska ha överskott i goda tider och att man ska kunna ha underskott i de statliga finanserna i dåliga tider. Det tillämpade han med framgång . Det har vi också kunnat göra med framgång . Det är därför som vi har räddat fler jobb och haft lägre arbetslöshet än man har haft i vår omvärld, i . Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som extra suppleant i samt att () avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll dessa avsägelser. 4 § Anmälan om kompletteringsval till och Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som suppleant i och som suppleant i OSSE-delegationen, , samt att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp anmält som suppleant i . Förste vice talmannen förklarade valda till suppleant i () suppleant i () suppleant i OSSE-delegationen, () Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet den 13 april6 augusti. Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 6 § Meddelande om rättelse av motionstid för prop. Förste vice talmannen meddelade att motionstiden för prop. 2003/04:126 Undantag från skattskyldighet för vissa ersättningar i form av royalty och avgiftskulle utgå . 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2003/04:126 till skatteutskottet 8 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /04:UbU7UbU10 9 § Allmänna helgdagar m.m. 23 (): Att just svenskar av alla människor inte kan ta emot svenska ordnar kan man tycka är en något egendomlig ordning. Den så kallade reformeringen av ordensväsendet som innebar just detta framstår därför, tycker jag, inte minst så här efteråt som ett något provinsiellt uttryck för kulturradikalism och historielöshet, strömningar som inte var så ovanliga och som väl fortfarande inte helt har avklingat. uttryckte vid sitt sista ordenskapitel sitt beklagande över att behöva bryta en över tradition, som i många avseenden varit en tillgång att räkna med. Två av de gamla svenska riddarordnarna kan fortfarande utdelas men inte till svenskar, som sagt. Men kan en utländsk statschef eller därmed jämställd fortfarande få. Och kan en utländsk medborgare eller en statslös person få, men inte en svensk. Svenskar får nöja sig med medaljer, och logiken i detta tycker jag är något svårgenomskådlig. Men det är tydligen mer jämlikt i någon mening. I andra länder spelar ordensväsendet fortfarande en stor roll liksom i det internationella umgänget. Det är möjligen förklaringen till att utländska medborgare, eller statslösa för den delen, ska kunna få svenska ordnar. Man kan för övrigt lägga märke till att många nya demokratier har rekonstruerat och återupprättat sitt gamla ordensväsende just för att markera sin nya identitet. Det var naturligtvis riktigt att det gamla sättet att utdela ordnar på var något antikverat och förstelnat och skulle ha behövt ses över. Naturligtvis är det också riktigt att det finns andra sätt att belöna förtjänta svenskar. Men jag tycker ändå inte att det kan finnas någon rimlig anledning att utesluta den möjlighet som är så vanlig i vår omvärld. Det är också bakgrunden till flera motioner där man förespråkar en översyn och modernisering av den nuvarande ordningen. Jag yrkar därför bifall till reservation 2. 24 (): Jag förstår inte varför inte alla Europavänner, och vi är många här i riksdag, vill uppmärksamma som en allmän flaggdag. yrkande om detta avstyrks ytterst knapphändigt i det betänkande som vi nu behandlar med hänvisning till tidigare ställningstagande i denna fråga. Inget omtänkande, alltså, och det är beklagligt. , det vill säga 1950, presenterades de idéer som ledde till , det vill säga det moderna EU:s föregångare. Det var den franske utrikesministern som tog detta fredsinitiativ för att för alltid förhindra nya krig mellan de länder i som två gånger under århundradet legat i världskrig med varandra. Den dagen är väl värd att uppmärksammas. beslutade de dåvarande EG-medlemmarnas stats- och regeringschefer att just skulle firas som födelsedag. I är förutom även , nyårsdagen, första maj och allmänna flaggdagar. Det är väl ändå så, herr talman, att är minst lika viktig som många av oss skulle säkert säga betydligt viktigare än flera av de redan existerande flaggdagarna, och därför bör också den utses till allmän flaggdag. Men det viktigaste skälet är att det allmänna flaggandet som en av många små åtgärder skulle stärka kunskapen om och uppmärksamheten kring det viktiga Europasamarbetet. firas runtom i det övriga . Varför ska vi då inte göra detsamma i ? Jag yrkar bifall till reservation 3. 25 SKÅNBERG (kd): Precis som företag, organisationer och partier kan ha behov av att tacka och hedra dem som har gjort sig förtjänta inom deras områden har staten behov av att kunna hedra medborgare. Att staten ska hedra medborgare med generaldirektörsposter, poster som ambassadörer eller med förlänande av professors namn och heder är alltför dyrbart och innebär att skjuta över målet det kan lätt bli politiska reträttplatser medan kristallvaser och blommor kan vara alltför simpla erkännanden för en livslång och avgörande insats. Det måste finnas någonting som inte är mycket dyrbart, med mångårig lön på en reträttpost, eller som inte är övergående som blommor som vissnar men som har en stor symbolisk betydelse. Över hela världen finns ju faktiskt olika ordnar och medaljer, så också i . Men det svenska belöningssystemet, som vi just har fått höra belysas, är alltför fattigt och selektivt. Kungen delar ut sin medalj Litterus et artibus medan regeringen delar ut medaljen . Alla medaljer utdelas restriktivt. Men ordnar får däremot inte delas ut till svenska medborgare, enbart till utländska. Detta innebär att vi går tvärtemot det övriga , där i stort sett alla länder delar ut ordnar till sina egna medborgare och där en del länder, som vi har hört, har återinfört nationella ordnar. Det har skett i , i de baltiska länderna och i före detta kommunistiska centraleuropeiska länder. Så har inte skett i . En orden och en materiell gåva har samma ekonomiska värde. Det kan kanske handla om ett par för en dyrbar oljemålning eller en kristallvas, men en orden har ett oerhört mycket större värde för mottagaren, för de anhöriga och för dem som berörs än en kristallvas eller en aldrig så tjusig eller porträttlik oljemålning. Det torde vara oomtvistligt att det offentliga belöningssystemet på ett eller annat vis bör utredas, så att inte politiska reträttplatser blir det enda sättet att belöna någon för god och trogen tjänst. Den utredningen bör också omfatta ordnarna. Med detta instämmer jag i det yrkande om bifall till reservation 2 som redan framförts. och vill också lyfta fram och dennes förtjänstfulla gärning. Varje tid och varje generation behöver hjältar, några som tjänar som förebilder, och skulle för många ännu kunna vara en förebild vad avser humanitet, frihet, människovärde och kamp mot rasism. Därför menar vi att det skulle vara lämpligt att hedra honom på en bestämd dag och på ett lämpligt sätt. Vi har också att behandla en mycket intressant reservation nr 1 av , som vill ersätta dagens gemensamma nationella helgdagar med olika individuella sådana. Det är med spänning som vi nu vill höra det systemet närmare utvecklas här. 26 (): Jag har väl aldrig fått höra att man med sådan spänning ser fram emot att få höra ett anförande av mig i den här kammaren. Jag hoppas att jag kan glädja Skånberg med att inledningsvis säga att vår ideologiska och principiella inställning i de här frågorna är att man bör övergå från dagens ganska stelbenta helgdagssystem till att försöka finna något mer individuellt anpassat system där man utifrån olika sekulära, religiösa eller andra livsval kan välja innehåll i helgdagarna som passar för just dem. Jag säger inte att jag har ett färdigt system för detta, men jag säger att det är en principiell inställning och någonting att arbeta efter. Det finns tyvärr ingenting i dagens betänkande om detta eftersom det inte fanns något motionsyrkande om detta. Jag vill ändå med min reservation klargöra vår principiella inställning. Den reservation som vi har avgivit handlar också om majoritetens vilja att införa en ny helgdag genom att göra nationaldagen till helgdag. Jag kan inte förstå varför nationalistiska tendenser ska gynnas på det sättet. Jag kan inte heller förstå varför just de gränser som vi lever innanför, framkämpade av krig, segrar och förluster genom historien, ska hedras genom att vi ska slippa jobba . Jag kan inte förstå varför det är nyttigt och nödvändigt just . Nej, låt oss i stället hedra de globala dagarna för global gemenskap, världsmiljödagen, som vi kan se fram mot , eller FN-dagen. Det är dagar som vi kan diskutera, och vi kan titta på hur man närmare kan hedra dem. När det gäller nationaldagen är jag dock rädd för att vissa av mina utskottskamrater snarare lever i det förgångna. Vissa av dem vill väl också hissa flaggan , på EU:s egen nationaldag. Det är väl förståeligt, men jag är rädd för att man då höjer flaggan för en alldeles för inskränkt liten grupp av medborgare, som vi ser höjer sina murar mot omvärlden. Nej, låt oss hedra de globala dagarna i stället. Låt mig också orda någonting om den fråga som lyfts fram i en reservation i det här betänkandet, om att hedra . Låt mig till protokollet klargöra att vi absolut inte har några verkliga invändningar mot att man på något sätt hedrar , en person som visat väldigt stora förtjänster genom historien. Att bestämma att man ska ha en hedersdag för honom får möjligen ses över i något bredare sammanhang, där man också tittar på andra människor som gjort stora saker genom historien. Givetvis har vi ingenting emot att också han hedras. Men låt mig också säga att om man på ett riktigt sätt ska hedra ska det nog inte ske genom införande av en hedersdag utan kanske genom en flyktingpolitik som innebär att den som gör det som han gjorde under skulle bli hedrad och inte utmålas som kriminell. Den som försöker skydda flyktingar och hjälpa flyktingar undan statens sätt att kasta ut människor till tortyr och förföljelse kan möjligen se fram emot att det i KU debatteras en hedersdag för honom, men har han ingen lätt uppgift. Svensk flyktingpolitik blir allt stramare, och möjligheten att få en i blir allt mindre. Skulle vi verkligen hedra och agera till hans minne, är det givetvis detta som ska komma fram. 27 SKÅNBERG (kd) replik: När det gäller är jag böjd att hålla med om att det nu kan vara väl så svårt som det var . I den humanismens och inte kommersialismens och girighetens anda som han verkade i bör också vi ge utrymme för människor att verka . Men det som jag begärde replik för var naturligtvis kritik mot det stelbenta systemet med nationella helgdagar. Vi ska snart fira påsk. Oavsett om det handlar om äggapickning på hamnplan i , som jag kanske kommer att vara med på, eller om det handlar om att gå i fjällen eller att göra någonting annat, till exempel uppsöka en högmässa, är det inte praktiskt att vi gör det ? Eller vill stanna kvar här , och ? 28 () replik: Som jag sade i mitt anförande har vi inte något annat system färdigt. Men jag tror att Skånberg ändå måste erkänna att det finns ett problem med dagens system. Vi som firar påsk jag ska vara i och måla ägg, och jag hoppas att får trevligt i har inte så stora problem. Men en som hellre vill ha sina helgdagar utlagda runt högtider, en fältbiolog som hellre än första maj skulle vilja ha ledigt på världsmiljödagen och en världsmedborgare som helst vill vara ledig på FN-dagen tycker väl att det är lite konstigt att det ska avgöras i det här huset. En person som absolut inte hyser några nationella tendenser tycker att det är jobbigt att majoritet beslutar att man minsann ska vara ledig och vill kanske hellre vara ledig någon annan dag. Låt den personen göra det! Låt oss hitta ett system där det är möjligt! 29 SKÅNBERG (kd) replik: Det är en intressant tanke att man ska kunna ha flexhelgdagar, inte , och att man kan flexa lite när man tycker att man vill vara ledig. Vill man sitta här och jobba är det fritt fram. Men, ärligt talat, det är ingen som förbjuder att komma hit om han känner en väldig dragning till det. Naturligtvis är det ogörligt. Vi måste ha någon typ av konsensus när det gäller de stora nationella dagarna. Han har själv målat upp omöjligheten att ha ett flexsystem med en fond av lediga dagar som man kan ta ut efter eget skön. 30 () replik: Jag lägger märke till att Skånberg är en av dem i majoriteten som vill göra just till och inte svarar på den delen av min fråga. Men låt mig svara på det han tar upp. Varför ska det vara helt omöjligt? Det är väl en ganska trist politisk syn? Låt oss tänka oss att vi förlänger semestern med det antal dagar som vi har helgdagar och ser till att blir semester med lite större skydd och rätt att ta ut de dagar man väljer. Visst finns det möjlighet om vi bara finner dem. Jag tror inte att vi hittar det systemet . Det finns ingen sådan reservation i betänkandet. Det är ändå viktigt att slå fast den principiella ställning vi har. Om det skulle vara så omöjligt som Skånberg säger att avskaffa dagens rigida helgsystem och vi i fortsättningen måste ha nationellt fastslagna helgdagar, hoppas jag i enlighet med att kyrkan har skilts från staten att jag och Skånberg kan sitta ned och hitta vilka helgdagar som kan passa och som inte alla hör till den kristna religiösa historien. Även muslimer ska på ett bra sätt kunna få ledigt runt , som är mycket större för muslimer än vad är för många kristna. 31 () replik: Jag vill uppmärksamma om att jag talar om . Det innebär att det inte bara handlar om den snäva kretsen av medlemmar i det nuvarande EU och de som sedan kommer till, utan är faktiskt alla länder som ingår i hela begreppet , det vill säga 45 medlemsstater. Oavsett vilken inställning man har till EU eller inte borde man väl ändå kunna ställa upp på att fira oss i , att markera samhörigheten inom . Initiativet kom visserligen via ledande politiker i dåvarande EG, men det är fråga om att betona att vi ska se hela . representerar visserligen ett parti som är EU-negativt, men han borde kunna ställa upp på att flagga för . Jag vill nämna att jag tillsammans med ett par partikamrater har väckt enskilda motioner med ungefär samma inriktning som när det gäller möjligheten till flexiblare uttag av olika religiösa dagar. Detta har behandlats av arbetsmarknadsutskottet. Det har tyvärr setts som bara en arbetsmarknads- och arbetstidsfråga. Jag hoppas för egen del att nå fram i frågan. Då kanske det finns anledning för mig och att fundera vidare på hur man ska lösa detta rent praktiskt. 32 () replik: Vi bygger oväntade allianser innan frågestunden. Jag ser fram emot det samarbetet. Jag har givetvis ingenting emot att vi betonar samhörigheten i så länge det inte görs på bekostnad av samhörigheten över världen, såsom det mycket ser ut att göra när man i EU-konstitutionen ska skriva in olika symboler, fastställa EU:s flagga, EU:s nationaldag, EU:s hymn och till och med EU:s motto. Jag tror inte på att man bygger identiteter ovanifrån utan de bygger vi underifrån. Jag är dock glad att äntligen ser skillnaden mellan och EU. Det anstår verkligen en ledamot i . Många EU-vänner har ofta svårt att göra den distinktionen. Tyvärr var inte heller med oss när vi i krävde att ska byta namn till eller Europeiska unionens parlament och de övriga krav vi ställde för att markera att EU är en liten klubb i det stora . Om vidhåller sitt krav att det här är någonting som handlar om hela , samhörighet i en större enhet, kan vi nog till nästa motionstid förutom att skriva en motion om helgdagar också skriva en motion om att vi kan flagga på om vi också kan bestämma att vi ska flagga med FN-flaggan på FN-dagen och markera de globala högtider vi har tillsammans. 33 () replik: Det är roligt när vi får framgångar i på olika sätt. När det gäller FN-dagen flaggar vi faktiskt . Jag hoppas att noterar detta. Jag kan inte säga att det ena utesluter det andra. Det viktiga är att vi genom att flagga markerar att det är viktiga dagar. Jag kan nämna att jag i ett annat sammanhang har väckt förslag om att vi ska ha EU-flaggan i plenisal. Men jag antar att jag inte lär få med på det. 34 () replik: Nej, jag vill helst plocka ned den också och i stället hissa den globala FN-flaggan. Den hade varit vacker i vår plenisal. Vi inser att vi står en bit ifrån varandra. Ska vi bestämma vilken dag vi ska flagga för kanske inte den bästa dagen är den då sjösattes utan möjligen den dagen då avslutades, då kunde frigöra sig från krigets bojor, eller en annan viktigare dag i historia. 35 (): Det är dags för KU:s årliga betänkande om allmänna helgdagar. Allmänna helgdagar med mera debatteras i kammaren ungefär en gång . finns elva förslag till riksdagsbeslut, och det finns fyra reservationer till betänkandet. Som vi har hört tidigare från talarstolen känner vi igen förslagen . Jag börjar med att yrka avslag på reservationerna, och därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkande. Jag har helt kort några kommentarer som gäller motionerna. Det är motioner som KU har behandlat och också avstyrkt . I betänkandet finns utskottets avslagsmotivering. Det finns två motioner om nationaldagen som helgdag. En motion är för, och en motion är emot. Utskottet och har genom ett tillkännagivande uppdragit åt regeringen att utreda frågan. Utredning pågår med tydliga direktiv om att ska bli helgdag. Utredningstiden har förlängts, och utredaren kommer att presentera ett betänkande . Intill dess har utskottet sagt att vi avvaktar utredningsförslaget. och reservation på den punkten och argumentationen mot som har vi hört tidigare. Men jag måste få reagera mot det sade att det var i något slags nationalistiskt syfte som vi skulle ha beslutat att införa helgdag . Det är det då rakt inte! Helt tvärtemot, skulle jag vilja säga. Jag som tillhör en av dem som pläderade emot som helgdag kunde tillsammans med mitt parti konstatera att det händer positiva saker i just . Man lyfter fram de nya svenskarna och deras tillhörighet till vårt samhälle; hälsar dem välkomna. har kommit att utvecklas till någonting som minst av allt kan betraktas som nationalistiskt. Tvärtom vi tog tillbaka fanan från andra krafter, som ville använda den svenska flaggan i helt andra syften. På något vis kunde jag se den här processen och utvecklingen i samhället och till slut också ändra uppfattning. Jag tror inte att det går att uppbringa någon som är så långt ifrån nationalistisk som jag personligen är. kan inte använda det argumentet om han vill vara seriös. Däremot menar jag att det förslag som har lagt fram är intressant att se i sin förlängning. och fann ju varandra i den här debatten. Jag tror att de kommer att finna en rad problem allteftersom den här diskussionen fortgår. Det är inte så att våra helgdagar bara har en religiös prägel. I så fall skulle skilsmässan mellan kyrkan och staten föranleda en annan hållning. Det handlar om kultur, tradition och arbetsmarknadens parter. Det har alltså hänt väldigt mycket i den här processen.