prot · GS0949 · 2004-12-13 00:00:00 — Kommunerna måste rapportera och ge rimliga förutsättningar för friskolorna så att de vet vilken ersättningsnivå som gäller. Det som föreslås i betänkandet är att ta bort steget att mottagarkommunens kostnad ska styra ersättningen. är det ju som bekant så att det i första hand är motsvarande kostnad för samma program i elevens hemkommun som ska styra ersättningen, i andra hand kostnaden i mottagarkommunen och först i tredje hand den så kallade riksprislistan. tas det andra steget bort, och det blir hemkommunen och därefter riksprislistan som styr. Detta ger ett enklare och renare system, det blir mindre rörigt och bättre både för de fristående skolorna och för kommunerna. Avgiftsfriheten för studenter vid våra högskolor och universitet är viktig, och det är oroande att det nu diskuteras att den ska luckras upp. Den högre utbildningen är i avgiftsfri. Det är en av grundprinciperna för utbildningspolitiken. Rätten till utbildning ska inte styras av den egna plånbokens tjocklek. Socialdemokraterna har visat sig vara beredda att börja luckra upp denna princip genom att öppna för möjligheten att ta ut avgifter för elever som kommer från länder utanför EES-området. En sådan förändring vore, som vi ser det från , mycket olycklig. Den mest omedelbara effekten skulle bli att rekryteringen av icke-europeiska studenter minskar, vilket går stick i stäv med regeringens ambitioner om en internationaliserad högskola. Hur man kan se detta som ett sätt att öka det internationella utbytet är för mig fullständigt obegripligt. Intäkterna från dessa studenter är inte heller så stora att de i sig skulle berättiga till en förändring för att ta ut avgifter. finns en uppenbar risk för att avgifter kommer att införas även för svenska studenter. Erfarenheter från andra länder visar att avgifter för utländska studenter kan vara ett första steg på vägen mot avgifter även för studenter från det egna landet. Det finns flera skäl till detta. Det blir svårt att ta ut avgifter av vissa studentgrupper men inte av andra. får staten genom de utländska studenternas avgifter upp ögonen för studenterna som en potentiell inkomstkälla. I tider av ekonomisk åtstramning finns en uppenbar risk för att även inhemska studenter tvingas betala avgifter för att fylla igen hål i statsbudgeten. Detta är en utveckling som vi anser måste motarbetas. Därför bör besluta att i högskolelagen slå fast att utbildningen i ska vara avgiftsfri. Genom att flytta bestämmelsen från högskoleförordningen till högskolelagen får den en starkare ställning. Undantag från denna regel ska inte göras för utländska studenter. Alla ska kunna studera på lika villkor i den svenska högskolan. Jag yrkar därmed bifall till reservation 20. Utskottets tillkännagivande om att stärka avgiftsfriheten för svenska studenter och för dem inom EES-området är bra, och vi stöder det. Men det får inte uppfattas som att vi stöder översynen för att försämra villkoren för studenter utanför EES-området. Också talade väl om denna fråga, och hon är välkommen att rösta på vår reservation. Skolan har en viktig roll att vara åsiktsmässigt neutral och låta elever utvecklas utan ideologisk påverkan. Vi anser därför från att bör utvärdera läromedlen ur ett genus- och HBT-perspektiv. Det är ett alarmerande resultat som RFSL redovisar i sin undersökning av hur gruppen HBT speglas i skolans biologiböcker för barn och ungdomar. Jag anser inte att vi från statens sida ska styra läromedlens innehåll, men det är väl värt att uppmärksamma problemet och visa på skevheter för att skapa ökad medvetenhet och förändring. 11 (): I sin bok om skolan, Kunskap och kärlek, säger att skolan ska vara en barnens värld präglad av trygghet, solidaritet och jämlikhet. En värld, som stimulerar nyfikenhet och upptäckarglädje. Det som är styrka är vårt lands förmåga att förena rättvisa och utveckling. Det finns ett direkt samband mellan ett lands förmåga att ta vara på kunskap och arbetsvilja hos hela sin befolkning och dess möjlighet till tillväxt och utveckling. Därför sviktar socialdemokratin aldrig på att vi ska ha en skola där barn med olika begåvningar, bakgrunder och förutsättningar möts. Föräldrarna ska kunna lita på närmaste skola. Vi säger bestämt nej till och förslag om att rasera skolväsendet och införa skolpeng i stället för att satsa på skolorna i närsamhället. Inledningen av dagens debatt har svartmålat den svenska skolan. Det är farligt. Den som inte ser de fina insatser som görs i svensk skola, eller den inneboende styrkan i den gemensamma skolan, riskerar att riva ned i stället för att förbättra, att experimentera sönder i stället för att utveckla. Vi socialdemokrater tar resultaten från både NU-03 och PISA-undersökningen på stort allvar. Vi oroas över att resultaten i läsförståelse försämrats, och vi ska vända den negativa utvecklingen i matematik. Vi ser ökade klyftor och skillnader mellan barn och skolor som en av de allra viktigaste utmaningarna. Vi gläds över det som kan inge stolthet en skola som sammantaget tillhör de bättre i , med väldigt fina resultat i framtidsämnen som engelska, samt elevernas goda förmåga att samarbeta och kritiskt granska det som de läser. budget innehåller kraftfulla satsningar på skolan. Socialdemokraterna och samarbetspartierna har strävat efter att föra en budgetpolitik som medger en kraftig ökning av statsbidragen till kommunsektorn. De 6 miljarder i sysselsättningsstöd, som tillförs kommuner och landsting, kommer att få stor betydelse för att säkra en god kvalitet och stabilitet i verksamheter som vård, skola och omsorg. Men vi behöver också rikta pengar direkt till skolan, och därför fortsätter satsningen på det som kommit att kallas Wärnerssonpengarna. Det är viktiga pengar. De barn som studerats både i NU-03 och i PISA-undersökningar är barn som drabbades av 90-talets besparingar. De uppföljningar av besparingarna som genomförts visar att det var de barn som hade de största behoven som drabbades hårdast. Det låg säkert inte några onda tankar bakom, men vissa behov i skolan prioriterar sig själva. När pengarna tryter blir det skolans extrainsatser som drabbas. budget satsas ytterligare 1 miljard på lärare och annan personal i skolan. Liksom tidigare villkoras pengarna med att personaltätheten verkligen ökar. Vi har sett att den metoden varit effektiv. Personaltätheten har ökat i skolan och är nu åtta lärare per hundra elever i . Och lärartätheten fortsätter att öka. När satsningen på mer personal i skolan började var regeringen och samarbetspartierna ganska ensamma om att vilja genomföra satsningen. finns det en uppslutning från i princip alla partier utom . Det är bra. Men det skulle vara bättre om också tog sitt ansvar för att driva på utvecklingen i skolan. Det är anmärkningsvärt att riktar 7 miljarder mindre till skolan än Socialdemokraterna och samarbetspartierna, att som talar så mycket om förebyggande arbete inte är berett att tydligt rikta pengar till skolan. Wärnerssonpengarna har sin motsvarighet på förskoleområdet. Till de mest efterlängtade insatserna i budgeten hör satsningen på 1 miljard i nya pengar för att öka personaltätheten i förskolan. Den följs av ytterligare 1 miljard 2006. 6 000 nya förskollärare och barnskötare ger förutsättningar för både mindre dagisgrupper och mer personal inom de områden där barnen har det jobbigast. Så ser det ut när vallöften blir praktisk verklighet. Men det är inte bara besparingar som har varit jobbiga för resultaten i den svenska skolan. Jag är glad över att regeringen nu gör en kraftfull satsning på nya resurser för att stärka utvecklingen i segregerade bostadsområden. Behovet av insatser bekräftas av uppföljning av elever med utländsk bakgrund. När av de elever som hade svensk bakgrund var behöriga till gymnasieskolans nationella program var samma andel bland de elever som invandrat efter 1993. Bland de barn som kommit sent till och brottas med bristfälliga språkkunskaper finns framtidens begåvningsreserv. I samspel med hemmet måste den svenska skolan hitta metoder för att möta de barnen på deras villkor. Det kräver ett gediget pedagogiskt utvecklingsarbete och insatser för att stärka språkets betydelse. Men det kräver också ett tydligt fokus på familjernas livsvillkor. Det är en prioriterad uppgift för Myndigheten för skolutveckling att stärka utvecklingen i segregerade bostadsområden. Jag är glad att regeringen följer upp detta med 225 miljoner i nya pengar för 20062007. Det finns därför skäl att vara väldigt orolig över de borgerliga partiernas syn på utvecklingsarbetet. Det är allvarligt att samtliga fyra borgerliga partier tar så lätt på behovet av utvecklingsarbete att de med ett penndrag vill avveckla Myndigheten för skolutveckling. Myndigheten för skolutveckling är viktig. Den ska bidra till utvecklingen i segregerade bostadsområden. Men den ska också ansvara för rektorsutbildning, stärka matematiken och naturvetenskapen, bidra till att utveckla jämställdhetsarbetet och den didaktiska utvecklingen i bred mening. Alla dessa uppgifter för myndigheten säger borgerligheten nej till. tog med sin utvecklingsplan för skolan initiativ till . De försämrade resultaten i matematik visar att det var alldeles rätt. Det är fantastiskt att se . Det är ett gediget förslag om breda kompetensutvecklingsinsatser och insatser för att skapa engagemang för matematiken i hela samhället. Delegationens många förslag kommer att remissbehandlas. I avvaktan på en bredare satsning på kompetensutveckling gör redan nu Myndigheten för skolutveckling riktade insatser bland annat till det nationella centrum för matematik vid som är en spjutspets i arbetet att stärka och modernisera svensk matematikutveckling. Vi måste arbeta inom breda fält för att stärka den svenska skolan. Vi ska använda de riktade resurser som regering och riksdag ger. Vi ska bryta växande orättvisor. Vi ska använda som en stark och kompetent tillsynsorganisation. Vi ska bidra med forskning, utveckling och samverkan med en spännande och viktig lärarutbildning. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i UbU1 och avslag på samtliga reservationer i betänkandet. 12 () replik: Vi har gång efter annan den här hösten fått se svart på vitt hur läget ser ut i den svenska skolan. Varje gång det har kommit en rapport har Socialdemokraterna sagt som nu i talarstolen: Vi tar resultaten på allvar, och vi genomför kraftfulla insatser. Det har varit svaret på varenda rapport , i varje debatt och varje gång det kommit en ny rapport om krisläget i skolan. Är det inte dags för Socialdemokraterna att inse att det just är Socialdemokraterna som är ansvariga? De är ytterst ansvariga för skolan i landet. De är också de som ytterst har möjligheten att förändra. I det läget säger att hon är mer orolig för och den borgerliga alliansens politik än orolig för den kunskapssegregering vi ser öka så markant. Hon är mer orolig för det än för hela den generation som är på väg ut som inte kommer att få möjlighet att vara delaktig i samhällets utveckling. Min fråga blir: Hur tänker Socialdemokraterna framöver ta tag i problematiken? Vad finns det mer för substans än att bara säga att vi ser resultaten och tar dem på allvar? 13 () replik: Det finns en stark substans i socialdemokratisk skolpolitik. Det har markerats genom den kraftiga satsning som har gjorts med Wärnerssonpengarna. Det innebär att vi har ökat bemanningen i skolorna till åtta lärare per 100 elever, och vi fortsätter att öka bemanningen. Vi vet att det behövs för de barn som har det jobbigast. Vi har tagit initiativ till ett av världens kanske mest framstående system för uppföljning av studier och verksamheten i skolorna. Det är en granskning som görs av . Vi har gett Myndigheten för skolutveckling dess uppgifter att särskilt rikta insatser mot utveckling i skolorna. Vi har genomfört en ny lärarutbildning med en mycket kraftfull satsning på didaktisk forskning med ett speciellt organ som ska arbeta riktat mot kommunerna för att förankra lärarutbildningen i den praktiska verkligheten ute i kommunerna. Vi har gjort kraftfulla satsningar på förskolan för att barnen ska ha möjlighet att tidigt bland annat få en stark språkutveckling. Allt detta har vi gjort för att vi har oroats av att många barn har det jobbigt i skolan. har vi sagt ifrån när borgerligheten har velat rasera den svenska skolan. Vi har varit väldigt bekymrade över att som talar så väldigt mycket om skolan och i en så aggressiv ton slår ned på bristerna i skolan saknar varje instrument för att förbättra verksamheten i skolan. Nog är det väl lite konstigt, , att ni har 7 miljarder mindre i riktade pengar till skolan än vad samarbetspartierna har? Ändå säger ni att det är så viktigt med förebyggande verksamhet för ungdomarna i skolan. 14 () replik: är orolig för att den borgerliga alliansen kommer att rasera skolan. Det behöver hon inte vara. Socialdemokraterna har klarat det så bra själva. Skolan har ju raserats. Hon rabblar också upp en massa saker som vi vet inte har gett de resultat som krävs. Det har inte hjälpt eleverna och har inte gett eleverna den ärliga chans från början som de så väl behöver. talar också sig varm för Wärnerssonpengarna, som om det skulle vara svaret på allt. Det vi har sett är att det har slagit väldigt snett. Vi från har föreslagit att ge pengarna direkt till kommunerna till dem som berörs och dem som sitter på makten lokalt. Vi har föreslagit lika mycket pengar som Socialdemokraterna har gett i riktade bidrag. Det har vi föreslagit ska gå direkt till kommunerna plus en ytterligare satsning på 1,2 miljarder för läs-, skriv- och matematikprogram. Vi har föreslagit stora insatser för skolan. Vi ger också möjligheten och besluten till dem som sitter på ansvaret lokalt, vilket jag tycker är oerhört viktigt. Svaret från om hur man ska rädda och hjälpa de elever som befinner sig i kris försvinner någonstans i luften. Det är Wärnerssonpengarna som är det absolut viktigaste. Vi har sett att det inte har lyckats. Vi har flera förslag. Bland annat vill vi satsa på kunskap i stället för tid. Vi vill satsa på arbetsmiljön i skolan. Vi behöver en mer elevanpassad och flexibel skola. Men till och med de sakerna säger man nej till. Man vill inte har mer elevanpassning och flexibilitet. Det är farligt, eftersom det missgynnar. Förskoleministern var ute och sade att försöken med flexibilitet inte ens får fortsätta. Hur kommer det sig att Socialdemokraterna är så rädda att det ska bli en mer individanpassad och elevanpassad skola? I ställer säger man härifrån att Wärnerssonpengarna är det enda som är det bästa för alla runtomkring. 15 () replik: Vi är rädda om barnen. Just för att vi är rädda om barnen vill vi inte experimentera med en flexibel skolstart utan att ha hela bilden av hur barnens skolgång ska fungera. Det gäller inte bara när de börjar skolan utan också hela vägen genom den svenska skolan. Detta har förskoleministern gjort väldigt klart. Vi är också så rädda om barnen att vi vill ha ett system för att stärka personaltätheten ute på skolorna och verkligen kunna följa upp det. Den uppfattningen delas av samtliga partier utom . , som är det parti som svartmålar den svenska skolan mest, är kanske trots allt det parti som står allra mest tomhänt när det gäller direkta och riktade insatser för att stärka skolan. 16 () replik: Jag har en inledande fråga till . Vi har hört en uppräkning av en väldig mängd insatser, en väldig mängd program, en väldig mängd delegationer och en väldig mängd utredningar. Det har gjorts så många insatser utan resultat. De undersökningar och rapporter som kommer visar att resultaten blir sämre. Det är bara drygt hälften som till exempel når upp till gymnasieskolans mål, om vi ska ta det som slutpunkt för ungdomsskolan. Är det inte dags att fråga sig vad det är för fel på insatserna om de insatser man gör inte bryter den negativa trend som finns? Jag svartmålar inte. Det finns många som klarar sig jättebra i skolan, och vi har många duktiga lärare där. Men de som drabbas i den svenska skolan är de barn och de elever som kanske inte har tillräckligt stöd hemifrån och de som har lite jobbigt med att komma i gång med inlärningen i skolan. De drabbas, och det är de som Socialdemokraterna glömmer bort trots alla vackra ord. För att välja en konkret fråga tänkte jag fråga om de extra pengarna till personalförstärkningar. säger att vi nu har åtta lärare på 100 elever. talade ni om vuxna i skolan. I verkligheten är det av de lärare som finns i skolan som inte har rätt utbildning för det stadium, de elever eller det ämne som de undervisar i. Det är därför vi om och om igen ställer frågan: Varför inte använda de pengar som vi och jag också tycker behövs till att se till att vi får utbildad personal i skolan? Mer än hälften av förskollärarna finns ju inte och av lärarna är obehöriga. Varför då inte använda personalpengarna för att få utbildad personal i förskola, skola och fritidshem? 17 () replik: Vi här helt eniga om värdet av utbildad personal i både skola, förskola och fritidshem. När det gäller förskolan handlar utbildad personal både om förskollärare och barnskötare. Det tycker jag är viktigt att slå fast i den här kammaren. Jag tycker att det är oerhört angeläget att stärka och skapa skarpare förutsättningar för att kommunerna anställer behörig personal. Därför är det ett så värdefullt initiativ som nu tar för att analysera vad som händer ute hos skolhuvudmännen, både kommunerna och inte minst de privata huvudmännen, när det gäller anställning av behöriga lärare eller inte. Men jag tror att det vore olyckligt om vi villkorade Wärnerssonpengarna med detta. Jag tycker att det är kul att höra ser att det händer mycket bra i den svenska skolan. Det finns många duktiga elever och engagerade lärare, och det finns mycket gott att bygga på i den svenska skolan. har gjort sig till tolk för skolan som det parti som kanske pratar allra mest om skolan. Därför tycker jag att det är lite sorgligt att se att är det parti som vill rasera mest på skolområdet. Ni plockar till exempel bort Myndigheten för skolutveckling helt och hållet. Med ett penndrag avvecklas den utvecklingsverksamheten. Ni tar bort en tredjedel av utvecklingsanslaget för skolan; enkelt gör ni den förändringen. är det enda parti här i kammaren som säger nej till den riktade satsning på i utbildningsvetenskaplig forskning som har en sådan oerhört stor betydelse för att vi ska komma vidare och verkligen stärka och utveckla den svenska skolan. Är inte det lite torftigt av ett parti som pratar så mycket skola? 18 () replik: Vi tycker att utvärderingen och uppföljningen av skolan måste bli bättre. Det måste bli fler skolinspektörer från en skolinspektion ute på skolorna, fler nationella prov så att man inte kommer efter och så att man ser när man behöver göra extra insatser senast i årskurs 3. Därför drar vi in Myndigheten för skolutveckling. När det gäller att diskutera skolutveckling så gör skolorna det bra lokalt, och vi har även högskolor och universitet till det. Vi lägger de pengarna på en ny skolinspektion för att vi ska få in hårda fakta som visar var vi behöver sätta in insatserna. Vi säger inte nej till några pengar till forskning, men vi vill låta forskare använda pengarna friare än att vi ska sitta och öronmärka dem politiskt. Det handlar verkligen om att satsa på en skola där vi vet någonting, för innan vi vet någonting om hur det går för eleverna kan vi inte sätta in den riktiga hjälpen. Det finns mycket som är bra i skolan. Men mitt engagemang handlar om alla de barn som glöms bort och alla de elever som går vidare upp till gymnasieskolan och först när de är får reda på att de inte har fått med sig de kunskaper de skulle ha fått redan i 4:an och 5:an i . Det beror på att ni har en tradition att sopa allt under mattan och tycka att det kommer att ordna sig på slutet. Återigen ställer jag den konkreta frågan om lärare, för utbildade lärare behövs i förskola och skola. Vi hade ett antal exempel på detta. I kommun, till exempel, hade man inte möjlighet att anställa utbildade lärare eftersom de inte fick säga upp sådana som vikarierade och inte alls hade lärarutbildning. Jag har en konkret fråga för att de här pengarna verkligen ska användas till att stimulera kommunerna att anställa utbildad personal: Är det inte dags att ändra reglerna på det här området? driver det hela fortfarande fram tänkandet om att det gör detsamma vem som är i ett klassrum bara det är en vuxen. Det är en förödande inställning för barnen. 19 () replik: Det gör sannerligen inte detsamma om det är en utbildad lärare eller en inte utbildad lärare. Vi socialdemokrater kommer att göra allt vi kan för att stärka och öka andelen behöriga lärare. Här har en oerhört viktig uppgift. Vi har lite problem med matematikundervisningen, . Det gäller tydligen också i och min generation. Det är ju inte så att tar pengarna från Myndigheten för skolutveckling och lägger dem på ett nationellt kvalitetsinstitut, utan han sparar 200 miljoner på . De pengarna lägger på ett nationellt kvalitetsinstitut. Dessutom spar han 96,2 miljoner hela anslaget till Myndigheten för skolutveckling. Han tar också bort 60 miljoner nästan en tredjedel av utvecklingsanslaget för skolan. Det här är allvarligt. Vi har behov av att driva utvecklingsarbete, och ett exempel är just matematikundervisningen. Här har regeringen tydligt sagt att det måste göras en kraftsamling och tillsatt för att få de många goda idéerna om hur vi ska driva kompetensutveckling och på annat sätt sprida engagemanget för matematiken på bredden. Då måste vi ha instrument för det; då kan vi inte bara stå i de här talarstolarna och prata, ! Det socialdemokratin gör är att se behoven ute i skolan och vidta åtgärder för att stärka och utveckla den svenska skolan, och inte bara prata. 20 () replik: Föräldrarna ska kunna lita på närmaste skola. Kan de det ? 21 () replik: Nej, jag tror inte att föräldrar kan känna sig riktigt trygga med närmaste skola. Det är därför vi lägger så stor tyngd på den kvalitetsuppföljning som ska finnas i alla kommuner och där kommunerna har ett starkt ansvar. De enskilda huvudmännen har också ansvar för det. Det gäller alltså att kvalitetssäkra och följa upp sin verksamhet. Det är också därför socialdemokratin tog initiativ till det som kanske är världens mest gedigna skolinspektion genomgångar av samtliga kommuner. Men det behövs naturligtvis mycket mer. Det behövs en vital debatt om utvecklingen i skolan. Vi behöver stärka föräldrarnas inflytande. Det är en av de frågor som spelar en viktig roll i arbetet med den kommande skollagen. Vi ska ta delaktigheten från eleverna på allvar. Det är också en viktig kvalitetsfaktor för att utveckla och stärka den svenska skolan. Det finns mycket i det som talar om när det gäller lugn och ro och trivsel i skolan som ligger nära socialdemokratisk politik. Jag tror också att det var därför det var så lätt för oss att samarbeta med er när vi diskuterade värdegrundsfrågorna. Vi är långt ifrån framme när det gäller värdegrundsarbetet, men det jag vet är att planterade en mycket fin planta som är på väg att utvecklas på många skolor, om än det är en lång bit kvar på en del av dem. 22 () replik: Jag fick det svar som jag egentligen ville ha, och som är det självklara: Föräldrarna kan inte lita på närmaste skola. Jag har egen erfarenhet av detta. Jag har många i min bekantskapskrets som har egen erfarenhet av detta. Det går inte att stå här och förneka det här inför folk. Det finns problem på så många svenska skolor . Frågan är vad det beror på med Socialdemokraterna i ledningen för det här landet. Kan det ha någonting att göra med att ordet fostran byttes ut mot utveckling? Det togs bort ur läroplanerna. Plötsligt skulle man fostra sig själv som barn. Det fungerar inte. Därför är jag också glad att värdegrundsarbetet kommit i gång. Det var ett initiativ från från början. och jag stod här diskuterade ett antal gånger, och sedan kom det. Det var ju ni som hade regeringsmakten och hade möjlighet att lägga fram det konkreta förslaget.