prot · GR0988 · 2004-03-25 00:00:00 — Vidare menar vi att försiktighetsprincipen måste innebära att höga krav ska ställas på informationen i allmänhet och barns mobiltelefonanvändande i synnerhet. Det är också viktigt att bransch- och konsumentintressen kan komma överens om ett frivilligt märkningssystem i stil med TCO:s kvalitets- och säkerhetsmärkning. Det är mycket viktigt att det fortsatta arbetet när det gäller elektromagnetiska fält kan ske på ett sätt så att ett förtroende kan byggas upp mellan dem som på olika sätt känner sig drabbade, konsumenter, branscher, myndigheter och politiker. Jag tycker att utskottets betänkande och det arbete som bedrivits i samband med detta bådar gott för framtiden. 193 (): Det område som vi debatterar är ett område där konflikten mellan samhällets och det allmännas intresse å ena sidan och den enskilda individens intresse å andra sidan blir väldigt tydlig. Vi har från samhället ett intresse av att bygga ut nätet så att vi har täckning över hela landet, dels för att man ska kunna ringa, dels för att ett nät där vi har täckning över hela landet gör att mobiltelefonerna inte behöver sända på så hög effekt, vilket har positiva effekter. finns det människor som känner obehag och är påverkade av det här systemet. Inte minst har vi sett det i mängden reaktioner vi har fått inför både hearingen och den här debatten. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi tar dessa människors oro på allvar. När det gäller att ta det här på allvar är kunskap utan tvekan en stor tillgång. Det är vi också överens om i utskottet. Vi pläderar väldigt mycket för forskning, ibland på ett sätt som om det skulle finnas motsättningar inom utskottet när det gäller betydelsen av forskning och att lära sig mer på det här området. De motsättningarna ser jag inte finns. Vi är helt överens om att vi behöver öka på kunskaperna inom detta område. Det kommer vi att hantera i en senare debatt kanske inte i detta utskott men i ett annat utskott. Jag ska dock uppehålla mig mest vid mobiltelefonerna, eftersom det är den frågan som betänkandet i huvudsak behandlar. Vi står bakom majoriteten i utskottet. Jag ska redovisa på vilka grunder vi gör det. Det har redogjorts tydligt från talarstolen för gränsvärdena och hur de är satta via en sammanhängande sammanvägning av det totala forskningsläget. När det gäller telefonerna har man ganska stor möjlighet att själv påverka sitt beteende för hur man använder och hanterar sin telefon. Man kan till exempel innan man köper telefon ta reda på vilket SAR-värde den telefon man tänker köpa har och sedan agera utifrån det och utnyttja sin konsumentmakt. Känner man oro så har man möjlighet att använda handsfree-utrustningen som en säkerhetsåtgärd, och man har möjlighet att påverka hur man väljer att prata i telefon. Med det här sammantaget har vi valt att ställa oss bakom majoriteten, och jag yrkar således bifall till majoritetsförslaget. 194 (): Jag ska börja med att lämna en hälsning från , som faktiskt har varit det här husets stora pionjär i den här frågan. Hon kan inte vara med , och det är hon mycket ledsen för. Vi tycker att det här är ett väldigt tunt betänkande, och vi saknar egentligen flera yrkanden. Egentligen skulle jag vilja reservera mig till förmån för allting och för mycket mer, men jag får nöja mig med det mest akuta, och det är, fru talman, reservationerna nr 1, nr 2 och nr 3 från vår sida, som jag yrkar bifall till. Jag ser er som sitter på läktaren, men jag vet inte om det här också går ut i etern. Det behövs ett medvetandearbete här. Det här är tredje gången som avslår mycket viktiga yrkanden och kommer att få stå till svars. Vi menar att tar på sig ett oerhört ansvar genom att negligera de varningssignaler som getts och att detta gör att fortsätter att leva i vad vi menar är en naiv myndighetstro. Själv var jag också omedveten . Men sedan har jag när jag suttit med min mobiltelefon i bilen mer och mer känt att jag inte mår bra. Den bilaga som finns i betänkandet och som , , har tagit fram är väldigt fokuserad på cancer. Men, mina vänner, det är inte främst cancer det gäller, utan det handlar bland annat om vävnadsskador, genskador, risker för Alzheimer, sänkta melatoninhalter, minskad koncentrationsförmåga, infertilitet, hudförändringar, problem med missfall, tinnitus med mera. Dessutom handlar det om en massa oprecisa och diffusa besvär och symtom som finns på en skala som sträcker sig alltifrån hur jag känner mig i min bil efter ett kort samtal i mobiltelefonen till hur de människor känner sig som över huvud taget inte kan vistas i miljöer med strålande källor, magnetfält eller radiovågor. kunde vi läsa en artikel i . hade där en förteckning över vad våra barn lider av och vad som stressar dem och gör att de ligger sömnlösa. En beskrivning är så här: Ett nervöst hjärta slår hårdare. Man kan inte tänka klart. Man blir sur på minsta lilla grej. Man försöker göra saker så snabbt som möjligt. Barn beskriver att de mår illa och tappar aptiten när de blir stressade. De svettas och får hjärtklappning, svårt att andas och ont i huvudet, nacken och magen. De blir darriga. Det pirrar och kryper i kroppen. De beskriver att de blir oroliga, deprimerade, arga, upphetsade, irriterade och nervösa och reagerar med trötthet och huvudvärk. Det här är nästan precis de symtom som elöverkänsliga lider av. De här sakerna hör ihop. Ändå säger man i betänkandet: Barn är inte mer känsliga. Jag menar att det är ett övergrepp av att ta fasta på rapporter som säger att barn inte är mer känsliga. artikel är väldigt talande. Vi bör absolut göra kopplingen till att främst skydda barnen. Forskningsläget har många talat om. Man kan säga att det är en akademisk batalj om huruvida det bara är fråga om biologisk påverkan eller om det också är fråga om hälsorisker. Egentligen håller jag med den talare som sade att kammaren inte ska behöva ta ställning till detta. Däremot måste vi ta ställning när det gäller att se oklarheterna, se eventuella risker och se att skälen för att vara systematiskt försiktig finns. Vi ska nämligen inte följa dem som säger att man ska behöva bevisa risker, utan det handlar om att bevisa ofarligheten. De som prånglar ut ett nytt system ska bevisa att det är ofarligt. Det är egentligen faktiskt inte mobiltelefonerna som är huvudproblemet, vilket man utifrån debatten och utskottsarbetet kan förledas att tro. I stället gäller det den ackumulerade elektrostressen i både utomhus- och inomhusmiljön. Där finns det en massa olika och interfererande källor som ger emissioner av allsköns karaktär och som tillsammans skapar en människofientlig miljö. Vad djuren känner är det svårt för oss att riktigt veta. Det är detta som betänkandet borde handla om. Man kan alltså inte se mobiltelefonerna som ett isolerat problem. Utbyggnaden av 3 G-systemet är visserligen försenad, men målen består. 10 000 nya och 70 000 nya basstationer ska upp i vårt land. Till detta kommer en energiproduktion motsvarande ett kärnkraftverk. Först nu börjar man diskutera edge-tekniken som skulle kunna ge oss färre alltså en uppgradering där man skulle kunna komma i närheten av de effekter som man vill uppnå med 3 G-masterna för sig. Två konsortier svarar för utbyggnaden i landet. Dessutom byggs både fiber- och kopparkabelnät ut parallellt med det här trådlösa mobilnätet. Men vinsten i överföringskapaciteter och överföringshastigheter är inte så stor. I städerna lär operatörerna inte ens få lov att samarbeta. Varför då denna dövhet inför riskerna och varför denna brådska? Jo, det ryktas om att vinstmarginalerna för 3 G-operatörer ligger på . Således är det klart att det är oerhört bråttom att få de här prylarna på plats och att övertyga oss dels om att det är ofarligt, dels om att vi nog egentligen behöver små apparater där vi kan titta på mjukporr eller chatta med våra kompisar. Jag säger: Vi behöver mindre av vinster och av operatörernas villkor och mer av befolkningsskydd, konsumentskydd och framför allt barnskydd. Sedan ska jag säga några ord om den lagliga processen ute i landet. Vi menar att det är den här krampaktiga fixeringen vid plan- och bygglagsförfarandet som bland annat har bidragit till problemen. Hade vi politiker på alla nivåer tagit ett större ansvar än det om bygglov eller inte och sett till folkhälsan, skulle vi inte ha sprungit på så fort och fått så mycket motreaktioner och rapporter om människor som faktiskt mår dåligt. Som jag förut sade: Låt oss se till att bevisa att det här är ofarligt i stället för att tvinga fram bevis för att det finns risker! Mobiltelefonin och 3 G-systemet är dock, av två skäl, lite extra viktiga: För det första är det en droppe som får en överbelastad bägare att rinna över inte ett nytt makrosystem till som man dessutom inte kan fly från! För det andra gäller det de intervaller i frekvensområden som 3 G står för, inte minst det nya systemet för poliskommunikation eller Tetra. De opererar på allt högre frekvenser och på allt kortare våglängder och kryper allt närmare det som blir joniserande strålning, det vill säga den farliga strålning som vi allihop är rädda för och som vi vet är farlig. Det här träffar ju på nya frekvensnivåer i vårt mänskliga elektromagnetiska system, något som gör att riskerna och frågetecknen hopar sig och att vi som ansvariga offentlighetsrepresentanter måste ta vårt ansvar. Man säger att man i alla fall rekommenderar användning av handsfree. Jag menar att det här är ett sätt just nu för fega statsmakter och okunniga myndigheter att över huvud taget ha något att säga som svar på folks oro och att ha en sorts substitut. I stället för att använda den riktiga försiktighetsprincipen talar man om en försiktighetsstrategi och säger: Du själv får ta ansvar. Man lämpar alltså över ansvaret på individen i stället för att från början skapa en strålningssäker miljö skyll dig själv om du blir skadad! Personligen tycker jag att det är trassligt med handsfree och att det är dyrt att köpa nytt för därför att min handsfree glappar och blir utsliten. Dessutom missar jag en massa samtal därför att jag inte får ordning på sladden. Det är helt enkelt inte en fungerande teknik, tycker jag. Jag tillhör dem som gärna vill ha en bra mobiltelefoni och skulle gärna se en god utbyggnad om den var riskfri. Men vi vet inte att den är riskfri. Det är det lilla problemet! Slutsatsen är faktiskt återigen, och låt mig tjata om detta: Tillämpa försiktighetsprincipen! Kryp inte ifrån den och säg inte i ena andetaget att det inte finns några risker och i nästa andetag att det behövs mer forskning! Å mitt partis vägnar återkommer jag till behovet av forskning. Både och uttryckte den saken väldigt bra . 195 () replik: behandlar vi motioner som skrevs under den allmänna motionstiden. Då var det ingen motion som rörde om vi skulle slopa våra olika myndigheter för att i stället avgöra de här frågorna själva. Naiv myndighetstro talar om, liksom om att mobiltelefonerna ska användas till mjukporr. Nej, det är inte fråga om en naiv myndighetstro. Vi i utskottet har i stället noga följt upp vad vetenskapen och de olika myndigheterna har sagt. När det gäller talet om vad mobiltelefonerna kommer att användas till kan jag säga att de som har tagit kontakt med mig absolut inte har diskuterat att mobiltelefonerna ska användas för mjukporr, utan dessa ska mera vara ett redskap i arbetet precis som flera av oss som sitter här i kammaren använder mobiltelefonen. 196 () replik: Tack för möjligheten att prata ännu mer! Det gladde mig. Jag hoppades faktiskt på att få tillfälle till repliker. Jag menar att vi har myndigheter som i det här fallet inte sköter sitt uppdrag på ett bra sätt. Så allvarlig är min kritik. Jag tycker inte att tar sitt skyddsuppdrag på allvar. Så ser det ut. Dessutom har den myndigheten , sedan den allmänna motionstiden, vacklat och sagt att det inte finns några problem. Seden gick deras chef ut och sade att det kanske finns problem, varvid de blev dragna i örat av minister för att åter göra avbön. De har som något slags halvansvar lanserat försiktighetsstrategin därför att man inte kan negligera alla de 500 rapporter som faktiskt tar upp risker och problem. Man vet att de finns helt enkelt. har negligerat de patientgrupper som de facto är sjuka. Där släpar de efter på ett väldigt skamligt sätt. Mycket har hänt, och utvecklingen går snabbt. Det här är den möjlighet och det forum där vi har att diskutera icke-joniserande strålning i ett vitt perspektiv. Jag tycker inte att vare sig myndigheter eller tar sitt uppdrag på allvar att skydda befolkningen och se till att människors hälsa och möjligheter att bo, verka och arbeta är tagna till vara på ett sätt som rimmar med grundläggande mänskliga rättigheter. 197 () replik: Jag tycker inte att har satt sig in i frågan tillräckligt väl vad gäller vad våra myndigheter gör. Jag redogjorde för i mitt anförande det uppdrag som SSI har fått. De har väldigt många myndigheter omkring sig som delade det just för att titta på hur och om man behövde märka mobiltelefonerna med någon typ av varningstext. Det var flera som tog upp det även när vi hade vår hearing och sade att med den kunskap vi har går det inte. Jag vill säga rörande den som nämnde att barnen säger själva att anledningen till att de har svårt att sova är att de tittar för mycket på TV, spelar dataspel. En del pratar om trångboddheten. Det är en annan fråga som vi får diskutera i ett annat sammanhang. Det behöver byggas mer för att barnen ska känna sig lugna. Det är helt klart. 198 () replik: Det måste vara så att svenskar bedöms vara mer härdiga och tåliga än andra, eftersom vi ligger högre i exponeringsnivåer och gränsvärden än många andra länder. Det är en bristande samstämmighet i bedömningen av gränsvärden världen över. Det är naturligtvis inte så att svenskarna är tåligare, utan vi har myndigheter som inte har tagit självständiga beslut på den säkra sidan utan snarare går operatörernas och industrins behov till mötes. Jag har en sammanställning framför mig som visar att , , , , , , , har oerhört mycket lägre värden i watt per kubikmeter i exponeringsvärden än vad någonsin har. Sedan har jag faktiskt följt myndigheternas agerande väldigt noga i den här frågan, så jag tar inte åt mig av den kritiken. Det tog upp det som barnen klagar på är precis det jag säger: Barn utsätts för en samlad elektrostress med datorer, TV, mobiltelefoner och en utomhus- och inomhusmiljö som är belastad. De är känsligare, de tål det minst. Din anmärkning förstärker snarare mitt resonemang. Mobiltelefonerna är bara droppen som får en redan överfull bägare att rinna över ännu mera. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU12 Icke-joniserande strålning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Vattendistrikt och vattenmiljöförvaltning Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU17 Vattendistrikt och vattenmiljöförvaltning (prop. 2003/04:57). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 17 § Avgift till den kompletterande arbetslöshetskassan m.m. 199 (): I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2003/04:62 Avgift till den kompletterande arbetslöshetskassan jämte motioner med yrkanden om bland annat avslag på propositionen. Förslagen i propositionen handlar huvudsakligen om att Alfa-kassan ska ta ut en avgift av dem som får ersättning från grundförsäkringen enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring och som inte är anslutna till Alfa-kassan eller är medlemmar i någon annan arbetslöshetskassa. Avgiften ska bland annat bidra till att täcka Alfa-kassans förvaltningskostnader för den grupp som är berättigad till grundersättning. Regeringens bedömning är att avgiften leder till ökad rättvisa och lika behandling mellan dem som får grundbeloppet av Alfa-kassan och dem som är medlemmar i en arbetslöshetskassa och får sitt grundbelopp via sin a-kassa. Enligt förslaget ska avgiften dras från ersättningen när den betalas ut. Avgiftens storlek kommer att fastställas av regeringen eller av den myndighet som regeringen föreslår efter förslag från Alfa-kassan. Utskottet tillstyrker propositionen med den ändringen att ikraftträdandet sker . Betänkandet behandlar också 27 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Dessa motioner tar upp olika frågor kring arbetslöshetsförsäkringen, bland annat överhoppningsbar tid, studier och a-kassa, bemanningsföretag och a-kassa, för att nämna några. Samtliga motioner avstyrks med hänvisning till pågående utredningar eller kommande utredningsarbete. Betänkandet innehåller även tolv reservationer, varav en fempartireservation om företagares ekonomiska situation vid arbetslöshet med krav om att regeringen ska tillsätta en parlamentarisk utredning. Utöver detta har två särskilda yttranden lämnats i ärendet. Med denna korta inledning har jag försökt beskriva betänkandets innehåll och överlämnar med varm hand nu ärendet till debattörerna. 200 (): Vi moderater anser att ska avslå regeringens proposition 2003/04:62 Avgift till den kompletterande arbetslöshetskassan. I propositionen föreslås att Alfa-kassan ska ta ut avgift för administration av arbetslöshetsförsäkringens grundförsäkring av arbetslösa som inte är anslutna till kassan men som får grundbelopp från den. Avgiften ska enligt förslaget tas ut i samband med att kassan betalar ut dagpenning. Den del som utgör grundförsäkringen i arbetslöshetsförsäkringen måste anses vara en del av det generella statliga försäkringsskyddet. För att kunna beviljas ersättning krävs varken medlemskap i eller anslutning till någon a-kassa. Det är bara Alfa-kassan som betalar ut ersättningen i grundförsäkringen till de personer som varken är anslutna till eller medlemmar i någon a-kassa. Det finns alltså inte i denna del någon som helst konkurrenssituation gentemot övriga a-kassor. Finansieringen sker dessutom helt och hållet med skattemedel. En kollektiv, så kallad solidarisk, finansiering anses vara en viktig del i det generella statliga försäkringsskyddet. När och om en person vill ha ett ytterligare statligt försäkringsskydd vid arbetslöshet, det vill säga den frivilliga inkomstbortfallsförsäkringen, kan den personen antingen ansluta sig till Alfa-kassan eller bli medlem i någon av de andra a-kassorna. I sådana fall tas det ut en anslutningsavgift respektive en medlemsavgift. I en frivillig försäkring är det självklart att det sker en individuell motprestation från den försäkrades sida. När det gäller inkomstbortfallsförsäkringen råder det dessutom en viss konkurrens mellan de olika a-kassorna. Avgiften i denna försäkring ger kassorna incitament att vara kostnadseffektiva i den administrativa hanteringen. En a-kassa kan genom att vara mera kostnadseffektiv än andra kassor hålla en lägre avgift och därmed locka till sig fler medlemmar. betalar alltså inte de som omfattas av grundförsäkringen, utan att vara anslutna till eller medlemmar i någon a-kassa, någon avgift medan de som är anslutna respektive medlemmar betalar en avgift även om de ännu inte är kvalificerade för ersättning från inkomstbortfallsförsäkringen. Det anförs i propositionen att detta innebär en bristande likabehandling. Regeringen uppger att syftet med att införa avgiften är att öka rättvisan och införa likabehandling av de arbetslösa. Vi moderater delar Statskontorets, och bedömning att propositionen inte kommer att leda till rättvisa och likabehandling av de arbetslösa. De som är anslutna till eller medlemmar i en a-kassa, men ännu inte är kvalificerade för den högre arbetslöshetsersättningen, bygger de endast omfattas av grundförsäkringen upp en rätt till högre ersättning. De som inte är anslutna till eller medlemmar i en a-kassa kvalificerar sig inte heller för den högre ersättningen. Att ta ut en avgift av dem som ligger utanför inkomstbortfallsförsäkringen skulle dels strida mot principen om kollektiv finansiering som det generella statliga försäkringsskyddet anses vila på, dels medföra att det blir svårt att motivera varför avgiften i det ena men inte i det andra fallet ska kvalificera för en högre arbetslöshetsförsäkring. Det är dessutom mycket tveksamt att låta arbetslösa människor som inte tillhör någon arbetslöshetskassa betala en avgift för att få det grundskydd mot tillfällig arbetslöshet som de redan har betalat skatt för. Avgiften berättigar dessutom inte till någon skattereduktion. Den övergripande frågan om en eventuell övergång från kollektiv finansiering av det generella statliga försäkringsskyddet till ett mer individuellt avgiftsfinansierat försäkringsskydd bör tas upp i ett större sammanhang. Vi moderater anser att det är nödvändigt att reformera arbetslöshetsförsäkringen. Vi vill införa en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring för alla. Försäkringen ska vara en omställningsförsäkring som administreras av staten. Ersättning ska kunna utgå av , och det ska inte vara möjligt att kvalificera sig för en ny ersättningsperiod annat än med arbete. Eftersom det är en omställningsförsäkring är det möjligt att avskaffa huvuddelen av de regel-, kontroll- och sanktionssystem som finns i dagens system. För att åstadkomma ett tydligare försäkringsmässigt samband ska en utökning av egenfinansieringen ske. Försäkringspremien ska relateras direkt till lönen och utgöra på sådana inkomster som är ersättningsberättigande. Premien ska vara avdragsgill vid inkomstbeskattning. Arbetslöshetsförsäkringen i sin nuvarande skepnad är för övrigt en ganska märklig försäkring. Den sköts av från staten fristående arbetslöshetskassor med i de flesta fall starka band till olika fackliga organisationer. är de beslut som a-kassorna fattar myndighetsbeslut, och deras verksamhet finansieras till mycket stor del med statliga medel. Vi anser i likhet med att konsekvenserna av att förändra relationerna mellan a-kassorna och de fackliga organisationerna bör utredas. Småföretagarnas intressen är dåligt tillvaratagna i det sociala försäkringssystemet. I vissa hänseenden kan man säga att regelverket är direkt diskriminerande mot småföretagare. Vi tycker därför i likhet med , , att en parlamentarisk utredning skyndsamt bör tillsättas för att se över företagares ekonomiska situation vid arbetslöshet. I motion A204 pekar motionärerna på vissa problem som är förknippade med en anställning i ett bemanningsföretag. De konstaterar att reglerna i arbetslöshetsförsäkringen är både stelbenta och diskriminerande mot privata bemanningsföretag. Enligt nuvarande regler ska en anställd i ett bemanningsföretag anses vara tillsvidareanställd i den omfattning som svarar mot medlemmens arbetsutbud oavsett hur anställningsförhållandet benämns i anställningsavtalet. Motsvarande gäller inte för andra företag. Vidare kan en arbetslös inte acceptera korta erbjudanden om arbete från bemanningsföretag utan att riskera sin ersättningsrätt. Skälet till detta är att anställda vid bemanningsföretag, till skillnad från anställda vid alla andra slags företag, inte får någon ersättning under arbetslösa perioder mellan olika uppdrag. Dessa skillnader är otillfredsställande och innebär att bemanningsföretagen och deras anställda diskrimineras. Liksom motionärerna anser vi att a-kassereglerna ska vara lika för alla anställda, oavsett vilket slags företag de arbetar i. Givetvis står jag bakom alla våra moderata reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. 201 (): Låt mig inledningsvis yrka bifall till reservation nr 11. Det händer väldigt lite på arbetsmarknadspolitikens område. Det är sällan som arbetsmarknadsutskottet träffas i riksdag. Det är ganska sällan som vi har debatter här i kammaren. Då kunde man frestas att tro att allt var frid och fröjd. Men det är ju inte riktigt så. Eftersom vi träffas ganska sällan vill jag säga några allmänna ord om regeringens arbetsmarknadspolitik. , precis som alla andra morgnar, var det några hundra tusen människor kanske en miljon som vaknade fullt friska och arbetsföra, men som inte hade ett arbete att gå till.