prot · GS0942 · 2004-12-02 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i socialförsäkringsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i svenska delegation . Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till vissa utskott vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i socialförsäkringsutskottet, som suppleant i finansutskottet, som suppleant i kulturutskottet, som suppleant i arbetsmarknadsutskottet, som suppleant i bostadsutskottet, som suppleant i , som ledamot i svenska delegation och som suppleant i svenska delegation . vice talmannen förklarade valda till ledamot i socialförsäkringsutskottet () suppleant i finansutskottet () suppleant i kulturutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () suppleant i bostadsutskottet () suppleant i () vice talmannen förklarade valda till ledamot i svenska delegation () suppleant i svenska delegation () 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:147 Till Interpellation 2004/05:147 av () om statlig terror mot assyrier/syrianer i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 2004/05:148 Till Interpellation 2004/05:148 av om kvinnors skyddsbehov Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna en debattdag som passar både interpellanten och mig. Till Interpellation 2004/05:150 av () om försvarande av demokratin i världen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 2004/05:157 Till Interpellation 2004/05:157 av () om kidnappade barn i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 2004/05:187 Till Interpellation 2004/05:187 av () om assyrier-kaldéer-syrianers situation i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 2004/05:191 Till Interpellation 2004/05:191 av () om förhållandena på Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 2004/05:201 Till Interpellation 2004/05:201 av () om skatte- och momsfusk Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning. uppdrag och rättschef 2004/05:202 Till Interpellation 2004/05:202 av () om hemlösa Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. uppdrag och rättschef 2004/05:215 Till Interpellation 2004/05:215 av () om läkemedel för rökavvänjning Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. uppdrag och rättschef 2004/05:222 Till Interpellation 2004/05:222 av () om dataspelsvanor hos barn och ungdomar Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Föredrogs trafikutskottets betänkande 2004/05:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2004/05:1 delvis). 1 (): Plingelingelinge tåget går, ut i vida världen. Den som har får följa med på färden. Ja, så skulle man kunna sjunga om man hade varit på dagis , men ska vi prata om infrastruktur och satsningar som vi ska göra framöver. I det betänkande som vi nu ska diskutera behandlas budgetpropositionen 2005 gällande utgiftsområde 22 Kommunikationer. Dessutom behandlas motioner från , som har alternativa anslagsberäkningar. Tillsammans med anslagsberäkningen för trafikens infrastruktur behandlas även ett stort antal motionsförslag om upprustning och utbyggnad av olika vägar och järnvägar i landet och satsningar i vissa regioner. Till betänkandet har fogats fyra reservationer och åtta särskilda yttranden. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag att målet för politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post är att alla ska ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. Utskottet menar också att det är angeläget att vi får en fortsatt transportpolitik och en bra utveckling som äger rum i syfte att skapa ett hållbart och effektivt transportsystem. reservationer har , förordat en förändrad inriktning av transportpolitiken. lade fast utgiftsområde 22 Kommunikationer. Ramen omfattar för . Det innebär en höjning av anslaget med . Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag om hur detta belopp ska fördelas på olika ändamål inom utgiftsområdet. Den största delen av beloppet, 28 miljarder, föreslås gå till underhåll och investeringar i vägar och järnvägar. Anslaget för banhållning och sektorsuppgifter på järnvägsområdet ökar med ungefär 2,7 miljarder jämfört med . Även anslagen till väghållning och statsbidrag för vägområdet höjs med . Anslagen och de föreslagna möjligheterna till lånefinansiering gör att det är möjligt att genomföra en angelägen ambitionshöjning inom väghållning och banhållning. Av den övriga fördelningen kan nämnas att utskottet föreslår till Rikstrafiken och till för att upprätthålla en grundläggande kassaservice i hela landet. , har angivit budgetalternativ som redovisas i de särskilda yttrandena. I betänkandet behandlas också ett stort antal motionsyrkanden som berör främst upprustning och utbyggnad antingen i form av särskilda utpekade vägar och järnvägar eller i form av satsningar i vissa regioner. Enligt den rollfördelning som har fastställt genom det transportpolitiska beslutet bör roll dock i första hand vara att ange övergripande mål och riktlinjer för planeringen, fastställa finansiella ramar, säkerställa en god kontroll av statens finanser och skapa förutsättningar för en effektiv organisation för att förvalta avsatta resurser. Därför föreslår utskottet att förslaget i betänkandet antas. kan debatten börja. 2 (): Socialdemokraterna har regerat i 63 av . All tid i världen har funnits för att få en fungerande och bra infrastruktur på plats. Men i stället tvingas jag konstatera att vägnätet håller på att falla sönder. Exempelvis är anslagen för att tjälsäkra vägarna inte tillräckliga. Vi moderater tycker att majoriteten satsar en oproportionerligt stor andel av infrastruktursatsningarna på järnvägen jämfört med satsning på vägnätet. Infrastrukturpolitiken måste få en ändrad inriktning, vilket jag ämnar redovisa i det följande. Det moderata anslaget till utgiftsområde 22 har en högre ambitionsnivå än vad regeringen mäktar med. Vi anslår totalt mer än regeringen nästkommande år. Men vi hälsar med tillfredsställelse att regeringen lyckats spara på anslaget till i enlighet med vad vi yrkade . Vänsterkartellen som tidigare kritiserade vår besparing har fått krypa till korset. Därmed har kunnat användas på annat håll. Jämfört med regeringens budgetproposition föreslår vi en ökning av anslaget till väghållning på för . Det innebär ökade resurser till vägutbyggnad och möjliggör åtgärder i syfte att minska antalet dödade i trafiken. En ökning av anslaget till det enskilda vägnätet ger landsbygdsboende förbättrade kommunikationsmöjligheter och ökad trygghet i vardagen. Den totala eftersläpningen av underhållet, det så kallade underhållsberget, uppgick vid det senaste årsskiftet till . Situationen med långa avstängningsperioder och nedsättning av bärigheten på en stor del av vägarna i skogsbygden är inte acceptabel. Den hotar skogslänens utveckling. Det innebär vidare att målet att undvika restriktioner på vägar som är viktiga för näringslivet enbart nås till cirka två tredjedelar. Regeringen anslår till väghållning och statsbidrag. Anslagsbehovet för räntor och amorteringar är 2,1 miljarder, vilket måste dras bort direkt från anslaget till vägar. Då återstår 14,5 miljarder till vårt vägnät. Jag har i denna kammare pekat på vikten av att bygga ut , eller som den borde heta, . När nu hotet mot Saabs existens kom fick regeringen äntligen bråttom. Vi får hoppas att denna omvändelse under galgen kan rädda arbetstillfällen i . Men oaktat utvecklingen för bilindustrin i är det bra att något görs för att förbättra kommunikationerna där. Någon frågade mig om det inte var en lösning fem i tolv. Mitt svar är att lösningen kom . Utbyggnaden av denna väg är oerhört viktig, men jag beklagar att det sker på bekostnad av andra utlovade vägprojekt som senareläggs eller utgår helt ur planen. De moderata förslagen hade möjliggjort både utbyggnad av och de övriga utlovade projekten. Vad gäller järnvägssektorn föreslår vi inte några neddragningar för banhållningen och sektorsuppgifter. Vi vill dock understryka att vi anser att järnvägarna får en alltför stor andel av investeringarna i förhållande till vägarna. Inom administration föreslår vi en minskning med . En effektivisering och besparing bör kunna ske genom att hela produktion upphandlas. konkurrensutsatta verksamheter ska bolagiseras för att verkets olika roller ska kunna tydliggöras. Vänsterkartellen kommer nog till insikt om att detta också är möjligt, men det tar tid. Posten har ombildats till ett aktiebolag och verkar därmed under andra förutsättningar . Medlemskapet i EU begränsar kraftigt statens möjlighet att lämna bidrag till olika självständiga företag, däribland Posten. krav att tillhandahålla kassaservice är rimligt, men det är långtifrån givet vare sig att det är som ska tillhandahålla tjänsten eller hur kassatjänsten ska utformas. Det finns enligt vår mening möjlighet att utforma olika lösningar beroende på lokalisering och efterfrågan. Möjligheten att tillhandahålla begränsad kassatjänst också på mindre orter finns även hos andra aktörer än . Vi har utlovats en översyn av Postens verksamhet samt av vilka statliga insatser som krävs för att upprätthålla en grundläggande kassaservice. Vi efterlyser fortfarande en sådan översyn. Vi avvisar därför regeringens anslag på för ersättning till för rikstäckande betalningsservice. På s. 32 under utgiftsområde 22 finns en sammanställning av tillståndet i vägtransportsystemet. kallade man det för samlad bedömning av måluppfyllelsen av transportpolitiken. kunde vi klart utläsa att det knappast fanns något delmål som uppfylldes. Tyvärr är det nästan lika illa . Av 18 olika delmål är det endast sju där man bedömer att målet kommer att nås. I årets budgetproposition står det klart och tydligt att när det gäller antalet dödade och svårt skadade kommer målet inte att nås. I dagens medier blir vi påminda om detta. Jag citerar ur dagens : Var tredje svensk väg döms ut i säkerhetstest är rubriken. Det är betyget för av landets mest trafikerade vägsträckor. Det visar en säkerhetsklassificering genomfört. Mätningarna har gjorts enligt det europeiska Eurorap-systemet där vägarna som stjärnmärks i en skala från av trafiktätaste vägar får underbetygen en eller två stjärnor. Det här visar på stora brister hos vägnätet när det gäller att nå Nollvisions mål, säger vd . Ytterst faller ansvaret på regering och riksdag som inte beviljar nödvändiga anslag för att åtgärda trafiksäkerhetsbristerna. Direkt oförsvarligt är det att järnvägssatsningar prioriteras på bekostnad av väginvesteringar när av trafiken finns på vägarna. Det enda jag kan säga är att det är bedrövligt. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Avslutningsvis vill jag tacka kansliet för ett mycket gott samarbete . Jag önskar er alla en god jul och ett gott nytt år. 3 (): Allra först vill jag yrka bifall till reservation nr 2. I budgetalternativ ligger vi lika med regeringen på anslaget till järnvägar. För vägar ligger vi på plus 450 miljoner. Om man ser över en flerårsplan satsar vi cirka en halv miljard mer än regeringen, vilket om man räknar på en treårsperiod ger 1,5 miljarder mer till vägar än vad regeringen föreslår. När det gäller flyget har vi ett anslag på ytterligare 5 miljoner till icke statliga flygplatser. kommer mer ingående att ta upp och kommentera anslag till vägar och flyg senare i debatten. anser att trafikpolitiken ska ha som mål att bidra till ökad tillväxt, förbättrad miljö och ökad trafiksäkerhet. Det är viktiga mål för trafikpolitiken som vi framför, inte minst i vår kommittémotion. behöver tillväxt för arbete och för välfärd. har inte för mycket tillväxt utan för lite. Goda transportmöjligheter för råvaror till industrin och för industrins produkter till export eller till kunder är en förutsättning för ökad tillväxt. Den traditionella infrastrukturen i vårt land vägar och järnvägar har eftersatts vad avser såväl underhåll av befintlig infrastruktur som utbyggnad av ny infrastruktur. anser att de nya investeringarna i vägar som måste göras främst är av två slag. För det första gäller det att så kallade flaskhalsar på vägnätet byggs bort. Detta gäller framför allt i våra storstäder, men det finns flaskhalsar även på annat håll. För det andra måste den så kallade nordiska triangeln mellan , och färdigställas. När det gäller finansiering har föreslagit att man ska pröva privata finansieringsformer som med en sammanfattande beteckning brukar kallas PPP, Public and Private Partnership. Finansieringen av PPP-projekt kan ske genom att nyttjarna trafikanterna erlägger avgifter eller genom att staten hyr anläggningarna eller genom en kombination av dessa finansieringsformer. Vi är från beredda att positivt pröva denna typ av finansiering för både vägar och järnvägar. I storstadsregionerna , och har utbyggnaden av trafikens infrastruktur inte på något sätt hållit takten med befolkningsökningen. Det leder till betydande trafikstockningar i rusningstid med stora samhällsekonomiska förluster, förutom de betydande olägenheter detta självfallet utgör för de boende. För är det av såväl miljö- som transportekonomiska skäl en utgångspunkt för infrastrukturen att investeringar i spårbunden trafik är särskilt angelägna i landets mest tätbefolkade områden. Till detta kommer den så kallade getingmidjan i som utgör ett växande hinder för en fungerande järnvägstrafik både för och för järnvägstrafiken till och från alla delar av landet i söder, väster och norr. I utgör en betydande så kallad flaskhals med sin säckkonstruktion. Den tågförbindelse som kallas Västlänken skulle underlätta tågtrafiken genom väsentligt och skulle senare möjliggöra snabbtågsförbindelser med flygplats. Det skulle också innebära att vi kunde använda mer regionala tåg i hela . När trängseln inom och city minskar kan fler regionaltåg komma från och . Det är viktigt. Vi välkomnar att regeringen i det så kallade Trollhättepaketet för väg- och tågförbindelser nu även talar om väg 45 som fyrfältsväg. I tillväxtprogram för , som presenterades , fanns fyrfältsstandard som krav på , E 20, och 45 och en prioritering av . måste den biltrafik som genereras från och som ska åt annat håll, till exempel , först in till sedan tillbaka på . En förbindelse mellan väg 40 och E 20 skulle lösa den knuten. Vi anser liksom tidigare att regeringens, tillsammans med sina rödgröna samarbetspartiers, planer för en norrbotniabana saknar samhällsekonomisk grund. Det har även framhållits av i dess bedömning. Norrbotniabanan bör därför utgå ur investeringsplanerna för 20042015. Inom planeringsramen för järnvägar frigörs därmed . Hela Norrbotniabanan skulle kräva investeringar i storleksordningen eller mer, varav merparten således skulle komma efter den aktuella planperioden. Den svenska transportstrukturen bygger på en kombination av transporter på väg, järnväg, till sjöss och i luften. Trafiknätet måste därför utformas så att kraftfulla noder utvecklas där det blir möjligt att på ett trafikekonomiskt och miljömässigt effektivt sätt växla mellan olika trafikslag på väg, järnväg och till sjöss. Den svenska sjöfarten har under en rad av år tidigare varit hotad av konkurrens från andra länder. har situationen för näringen förbättrats. I och med att rederistödet försvunnit och ersatts med en så kallad nettolösning har ett mycket viktigt steg tagits för sjöfarten. Inom ramen för EU:s gemensamma sjöfartspolitik har införts tonnagebaserad skatteberäkning av sjöfarten. Detta har införts i de andra EU-länderna bortsett från , som ingen bedriver, och som har varit mycket senfärdigt. I kommittémotion har vi framfört detta krav . Det är glädjande att regeringen nu äntligen har tillsatt en utredning om tonnageskatt, även om det har varit en senfärdig behandling. Jag går över till att kommentera isbrytningen. Kostnaden för isbrytning utgör en betydande del av budget. En normalvinter handlar det om 230 miljoner eller mer. Från , och anser vi att kostnadsansvaret för isbrytning bör ingå i statens generella regionalpolitiska åtaganden. Vi anser också att regeringen tillsammans med och bör verka för att undersöka möjligheten att utverka regionalpolitiskt stöd från EU. Det är viktigt för att vi ska kunna hålla sjöfarten och farlederna öppna på de viktiga lederna i och . Vad vore mer naturligt än att vi tillsammans med andra EU-länder, som och , försöker driva frågan? Slutligen yrkar jag bifall till reservation nr 2. Även jag vill tacka trafikutskottets kansli för ett mycket värdefullt arbete . Till er alla: God jul. 4 SKÅNBERG (kd): Jag vill fortsätta med välgångs- och julönskningarna. Jag önskar god jul och tackar kanslipersonalen för det goda arbetet med den tunga behandling av utgiftsområde 22 som det ju är . Jag vill också yrka bifall till reservation 3. slog an tonen med den lilla käcka dagissången där färden kostar . Det är lite svårt att lätta upp en så siffertyngd debatt som den vi befinner oss mitt inne i. Jag tycker att hon gjorde det väl. Genom huvudet drog dock att detta inte bara är en sagans verklighet. När jag var i med socialutskottet för en del år sedan kostade färden bokstavligt talat . Det finns ekonomiska system som styrs så stenhårt att staten håller i alla transportslag och produktionsslag och medborgarna hänvisas till att åka buss, dock för . Det kan hända att det finns någon i kammaren som tycker att detta vore en god ordning också för . Det tycker inte . Vi tycker att kostnaderna ska göras synliga, att medborgarna ska veta vad det kostar och också bidra, såsom nu sker, inte bara via skattsedeln utan också till exempel när man köper bensin till bilen. Där synliggörs vad kostnaderna är, att det inte kostar bara detta sagt med anledning av lilla dagissatsning. föreslagna ram till budget för utgiftsområde 22 var 42 miljoner större än regeringens. Riksdagsmajoriteten av s, v och mp har ju redan beslutat, , om ekonomiska ramar och då röstat ned vårt förslag, och därför kommer inte att delta i det aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 22. Vår politik när det gäller området kommunikationer har två utgångspunkter: Vi vill ha ett utvecklat välstånd, och vi vill ha miljöhänsyn. De två stora och viktiga frågorna ska kunna kombineras. En bra kommunikation är en förutsättning för att vårt land ska kunna utveckla välstånd och öka sysselsättning och tillväxt. För ett land som har transporterna särskilt stor betydelse eftersom vi inte direkt ligger centralt i . Vi vet dock att transporterna belastar miljön och att ytterligare insatser måste göras för att minska utsläppen. Den långsiktiga hållbarheten förutsätter att de mest miljövänliga alternativen ska utvecklas. Då behöver naturligtvis järnvägens och sjöfartens ställning stärkas, som också stämmer in i kravet på att fossila bränslen successivt ska fasas ut. Detta gäller då framför allt vägtrafiken. anser att investeringarna ska tidigareläggas och effektiviseras genom PPP-projekt, som alldeles beskrev. Detta har inte regeringspartierna med Socialdemokraterna i spetsen velat gå till mötes. Vi tror att det är Vänstern som är politiskt blockerad på den här punkten och beklagar det djupt. Det skulle kunna ha inneburit att vi hade fått större trafiksäkerhet på vägarna med färre människor svårt skadade och dödade. Det är en väg som där den har prövats har visat sig framgångsrik och som skulle vara framgångsrik att pröva i ännu större skala. För perioden 20042015 har beslutat om en planeringsram för byggande och underhåll av vägar och järnvägar som innebär ökade anslag jämfört med inledningen av . Det välkomnar vi. Planer är dock inte detsamma som förverkligade projekt. Vi menar att det för kommunikationer är avgörande att den senaste planperiodens successiva anslagsneddragningar inte upprepas en gång till. ställer sig bakom ökningen av den totala planeringsramen men bedömer att en oproportionerligt stort del av dessa resurser kommer att användas till de stora järnvägsprojekt vi hörde nämnas tidigare, som har lönsamhetskalkyler som lämnar mycket i övrigt att önska. Vi menar att en större del av resurserna behöver satsas på vägarna. Vägarna är och har jag haft inblick i trafikutskottet och jobbat med dessa frågor varit under all kritik. har inte ens kunnat börja minska den eftersläpning av vägunderhållet som uppgår till uppskattningsvis . Det är beklagligt. Vi skulle däremot vilja föreslå en ökad satsning på detta vägverk. För underhåll av och investeringar i vägar vill avsätta 1,7 miljarder mer i anslag än vad regeringen har föreslagit. Av detta reserverar vi till ett förbättrat vägunderhåll. För innebär detta att anslaget till väghållning och statsbidrag skulle höjas med . Vi anser också att anslagsposten för drift och byggande av enskilda vägar bör öka , vilket innebär en medelshöjning med . Sammanlagt blir det alltså för . Vi vill också föreslå att ett program läggs fast för investeringar med alternativ finansiering. Det skulle innebära att en rad angelägna väg- och järnvägsbyggen kunde starta snabbare och tidigare. Som nämnts är det framför allt PPP-lösningarna vi vill utnyttja där. På järnvägsområdet vill vi ha en effektivare järnvägssatsning. räknar vi i vårt förslag med att anslaget för banhållning och sektorsuppgifter på järnvägsområdet skulle kunna reduceras med genom just effektivisering. Vi vill utveckla sjöfarten genom en förbättrad infrastruktur. Därför vill vi avsätta medel för annars avgiftsfinansierade investeringar i farleder. anser vi att bör avsättas i ett nytt anslag för detta ändamål. Vi vill också trygga flygplatskapaciteten i . Det skulle vara oerhört viktigt att komma till skott, att det avsätts medel och att man antingen planerar vidare för eller ser till att funktion på ett fullvärdigt sätt kan skötas av en annan likvärdig flygplats i närhet. Vi har noggrant prövat möjligheten att genom en effektivisering av verksamheten spara på administrationsanslaget. Vår bedömning är att det för är möjligt att uppnå en besparing på sammanlagt vad gäller administrationsanslaget på utgiftsområde 22. Vi pekar särskilt ut anslagen till , , och samt anslagen till VTI och informationstekniken. Jag vill också säga några ord om reservation 3. Vi kristdemokrater står bakom det övergripande transportpolitiska mål som har fastställt om att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela vårt land. Vi menar dock att den socialdemokratiska regeringen, stödd av v och mp, fokuserar alltför mycket på att lägga resurser på långsiktigt hållbara transportsystem, hur viktigt detta än är. Vi menar att det måste råda en balans mellan effektivisering och långsiktigt hållbar transportförsörjning så att man inte slår undan fötterna för effektiviseringen. Vår analys pekar på att detta till betydande del hänger samman med att investeringar i och underhåll av vägar får stå tillbaka för de stora järnvägsprojekten, vilka som jag nämnde har otillräckliga och bristande lönsamhetskalkyler. Regeringen är ytterst ansvarig för att de mål som beslutat om närmare utformas på ett sådant sätt att de kan följas upp. Genom uppställande av otillräckligt utformade mål som prioriteringskriterium har regeringen allvarligt brustit i sin styrning av länens infrastrukturplanering.