prot · GS0949 · 2004-12-13 00:00:00 — Det kan dock kräva att vi ökar intensiteten på en del av de marker som inte har de här höga naturvärdena. Då tänker jag till exempel på bättre återväxt, röjning, dikesrensning, gödsling. Här gäller det att göra avvägningen mellan hur mycket vi ska sätta av och vilka åtgärder vi kan tänka oss i skogsbruket och inte bara reagera med ryggmärgen när det gäller till exempel dikesrensning och gödsling. Det här är också åtgärder som ger arbetstillfällen såväl på marken som i industrin i ett skede. Vad vill då göra utöver det här? Som jag har sagt tidigare vill vi satsa på forskning. Vi lägger ytterligare 100 miljoner till Formas. Här kan till exempel ingå forskning på bränslebyte och energibyten. Vi väljer att lyfta hela ryggsäcken, vilket är viktigt för konkurrenskraften. Vi väljer att positionera oss när det gäller LBU-satsningarna och har visat att är berett att fullt medfinansiera. Vi har dessutom pengar till att öka vår andel i LBU-programmet. Vi satsar på rådgivning när det gäller skogen just för att öka produktionen så att vi inte får en konflikt mellan produktion och miljöhänsyn. Vi satsar på naturvårdsavtal där vi för all del minskar på utgiftsområde 20 och sätter en peng på utgiftsområde 23 just för att kunna teckna naturvårdsavtal med aktiva brukare. Sist men inte minst skulle vi, om vi hade haft möjligheten att styra, betala ut ersättningar , det år som de ska betalas ut. Min fråga till majoriteten är: Kommer pengar att betalas ut ? 194 (): Fru talman, ledamöter! Jordbrukspolitiken omfattar väldigt stora frågor. kanske man kan tro att de bara rör en liten grupp i samhället, men alla äter vi mat och dessutom vet vi att jordbrukspolitik och miljöpolitik hänger väldigt mycket ihop. Det finns faktiskt ännu fler hotade arter i jordbrukslandskapet än i skogslandskapet. Det här gjorde att vi i tyckte att det var en jätteviktig fråga för samarbete mellan oss, Socialdemokraterna och . I samband med förhandlingarna om vårpropositionen fick vi igenom att det också skulle vara en samarbetsfråga, så direkt efter budgetförhandlingen började vi förhandla om jordbrukspolitiken. Anledningen till att vi tyckte att det var en viktig samarbetsfråga var att vi gärna ville göra förbättringar i de förslag som regeringen hade lagt fram . Det gällde hur man kommer att klara sig i jordbruket i mindre gynnade områden, så att vi fortsättningsvis skulle kunna ha en miljöanpassad produktion i stora delar av landet. Vi var oroliga för ängs- och hagmarker och den biologiska mångfalden och oroliga för övergödningsproblematiken. resulterade det i en del satsningar. Det är då 400 miljoner i LBU-satsningar utöver regeringens förslag. I efterhand har de flesta partier ställt sig bakom det. Det handlar om en satsning på de mindre gynnade områden. Det handlar också bland annat om ängs- och hagmarkerna, ett särskilt vallstöd och en del andra saker. Jag tycker att förhandlingarna mellan de tre partierna förbättrade regeringens förslag när det gällde många viktiga saker både när det gäller produktion i hela landet och inte minst miljöfrågorna. Jag tänkte också nämna några mindre anslagsposter som har diskuterats. tog upp detta med småskalig livsmedelsförädling i sitt inlägg. Han sade: Ja men inte ska det väl bara vara bidrag till det här? Det handlar ju om en massa saker. Jag håller med om det. Det handlar om en massa andra saker. Jag tror att det så kallade bidrag som vänder sig mot är de här tio miljonerna som finns för småskalig livsmedelsförädling. är det inte subventioner av lantbrukare som det handlar om. Det handlar till allra största delen om utbildningssatsningar precis som att vi har en gratis gymnasieskola och universitet och sådant. Det handlar om ett nationellt resurscentrum som vi vill ska fortsätta utvecklas, Eldrimner i . Det har varit väldigt lyckosamt. Ett antal bärkraftiga företag har genom utbildningshjälp både när det gäller själva förädlingen och när det gäller marknadsföringen kommit i gång. Det har man även gjort på områden där det faktiskt inte finns några jordbrukssubventioner. Det är det vi vill utveckla. Sedan händer det en hel del annat bra också när det gäller småskalig livsmedelsförädling. Just nu håller regleringsbrev på att färdigställas. Det kommer att handla om både regelförenklingar och översyn av avgiftssystemet särskilt när det gäller den småskaliga slakten, där problemen är extra stora. Så jag tror att de här 10 miljonerna till närslakt är något som också skulle vara positiva till om man mer kände till vad det handlade om. SLU har diskuterats en del i yttrandena som är fogade till det här betänkandet. Bland annat har tagit upp frågan. De tycker att SLU nog behöver ha lite mer pengar. De andra borgerliga partierna har skurit ned väldigt kraftigt på SLU:s verksamhet. Det är ingen tvekan om att det finns behov där. Men i stället för att lägga mer pengar har de partier som samarbetar om budgeten enats om att utreda SLU för att först se om SLU gör rätt saker. Hur jobbar SLU med sitt sektorsansvar? Tar man vara på sin profil som ett universitet för de areella näringarna? Och inte minst: Jobbar man med att utveckla nya tjänster och produkter som de areella näringarna kan sälja? Det är en väldigt viktig del av vision för de areella näringarna att man förutom traditionella produkter som livsmedel och fiber också kan sälja andra typer av produkter och tjänster, exempelvis energi och naturvårdstjänster. Ni som vill se mer om vad den här utredningen om SLU ska gå ut på kan läsa yttrande, för där finns överenskommelsen mellan de tre partierna ord för ord. Den finns inte med i utskottsbetänkandet. Sedan tänkte jag nämna lite grann om djurskyddsfrågorna. Jag tror att en hög profil när det gäller miljö- och djurskydd är något som handlar om det svenska jordbrukets överlevnad. Jag tror aldrig att svenskt jordbruk kommer att kunna konkurrera med billiga bulkprodukter på marknaden. Man måste ha ett stort förtroende hos konsumenterna. Detta med hur vi beter oss mot djuren handlar alltså inte bara om etik. Det handlar inte bara om miljö och ansvar för kommande generationer utan det handlar också om jordbrukets överlevnad. Då blir jag ju bekymrad när jag hör att vill luckra upp djurskyddsreglerna. Jag undrar vad det är för djurskyddsregler som vill ta bort. Det var ju helt andra tongångar, särskilt kanske från , när det gällde att trycka på att det är väldigt viktigt med en bra djurskyddslagstiftning. När det gäller pälsdjuren vill jag säga att vi har en djurskyddslag som säger att djur har rätt till ett naturligt beteende. Inte kan väl tycka att pälsdjursuppfödningen, utan till exempel simmöjligheter, ger dessa djur rätt till ett naturligt beteende? Sedan har vi den här diskussionen om förmänskligandet av djuren. Jag undrar: Vilka djurskyddsregler anser härrör från ett förmänskligande av djuren och inte från djurens behov, eller att man i alla fall har försökt utgå från djurens behov? Sedan tänkte jag nämna någonting om det här med utbetalningarna av jordbrukets stödpengar. Jag tycker också att det är väldigt bekymmersamt när man har skjutit på utbetalningar. De här nya 400 miljonerna, där lantbrukarna gör tjänster 2005, kommer inte heller att betalas ut . Då blir det ju 800 miljoner. Där är vi redan överens sedan jordbruksöverenskommelsen. Sedan gäller det ju också andra stöd till jordbruket. Där kan jag väl säga att man får vara lite självkritisk över huvud taget till att vi i budgetuppgörelsen har lagt oss på utgiftsnivåer som gör att vi behöver diskutera frågor om anslagssparande och limiter. Det är ett stort problem. Hur det blir med jordbruket är inte klart. Det pågår nu intensiva diskussioner mellan de tre partierna om hur det blir med den saken. 195 () replik: Som jag sade i mitt anförande känner jag en stor besvikelse över att regeringen tillsammans med stödpartierna, Vänstern och , inte har tagit tillfället i akt att i samband med dieselskattesänkningen för jord- och skogsbrukets maskiner ställa ett motkrav till bondekåren och skogsarbetarna om att använda förnybara drivmedel. LRF har öppnat upp och till och med lagt fram ett eget förslag i den riktningen. Men majoriteten väljer att vänta, och jag kan inte förstå varför. 196 () replik: Det hade troligen varit väldig svårt att klara det redan till . Men jag tycker att idén är väldigt god och att den kan diskuteras när det gäller jordbrukets dieselskatter i fortsättningen. Som du säger är också LRF positiva till det. Det krävs också en del andra, förändrade, regler. Vi hade ju en debatt i kammaren om bränsledirektivet och vilka krav vi ska ställa på dieselbränslen. Där måste det ju till förändringar för att göra det här bränslet tillåtet över huvud taget. 197 () replik: Som det är nu är det fullt möjligt att ha inblandning av exempelvis RME. Det är tillåtet. Det krävs förändrade kriterier om man ska ha eller till och med över det. Men man skulle mycket väl ha kunnat börja . Det är ju så att klimatfrågan är den största fråga och den största utmaning vi har tillsammans. Men jag känner att det är en positiv öppning du visar här. Jag hoppas att vi med gemensamma krafter ska kunna gå i den riktningen. Det kan också inspirera oerhört många enskilda företagare att satsa på detta så att man klarar den egna produktionen och att man kan klara att tillsammans producera drivmedel för ett kollektiv av företagare på landsbygden. 198 () replik: Jag har inga ytterligare kommentarer om det. Jag tycker att det är väldigt bra att i ett första steg få en låginblandning. Men sedan måste visionen för lantbruket vara det soldrivna lantbruket, där man inte är beroende av fossila bränslen över huvud taget. 199 () replik: sade under sitt huvudanförande att vi moderater skulle bli mer positiva om vi visste vad det gällde mer positiva till stöd. Hon nämnde det här med Eldrimner och så vidare. Jag och var med i samma paneldebatt uppe i för . Jag vet att jag ställde exakt denna fråga till dem som var där det var nämligen företrädare för småskalig livsmedelsproduktion: Vill ni ha mer stöd och bidrag eller vill ni ha enklare och färre regler? Om jag inte var fullständigt döv vid det tillfället var det ett klockrent bifall till färre regler och bättre förutsättningar att bedriva livsmedelsproduktion i förhållande till politikerstyrda stöd. Där har vi en avgrund oss emellan. tillhör den politiska falang som tror att man kan saliggöra varje människa genom att ratta på med politiska styrmedel, med pengar. Så tycker inte de som är föremål för stöden. Jag tog upp pälsdjuren och deras naturliga beteenden som exempel . Låt mig klargöra att vi inte vill försämra några regler som finns , men vi vänder oss mot att det införs hårdare regler när dessa inte vilar på vetenskaplig grund, som man nu är på väg att göra inom minknäringen genom att införa möjligheten till bad. Det finns inget som helst forskarstöd för att det skulle vara i linje med vad minkarna behöver. Det är att lura näringen att säga att de måste genomföra detta, och om det inte blir bättre får de lägga ned. 200 () replik: Det var ett bra klargörande från att de inte vill sänka kraven i djurskyddslagstiftningen. Jag tror att det finns vissa bönder som hade hoppats på det även om de flesta nog gillar en skarp djurskyddslagstiftning. När det gäller vetenskapliga belägg och pälsdjuren håller jag inte alls med om det som sägs. Det finns studier som visar att minkarna uppvisar mer positiva beteenden när de får tillgång till badvatten. Däremot finns andra undersökningar som visar att man kan ta bort stereotypierna med andra miljöberikningar än badvatten. Vi har inte en djurskyddslag som säger att man bara ska ta bort sjukliga beteenden, sådana som är direkt sjukliga hos djuren, utan djuren ska ha rätt till ett naturligt beteende. I förarbetena till den svenska lagstiftningen handlar det om både vetenskaplig grund och erfarenheter på området, ungefär på samma sätt som man brukar resonera inom medicinen. När det gäller det som jag trodde att skulle gilla, småskalig livsmedelsförädling, handlar det ju inte om den utmärkta utbildningssatsningen med ett nationellt center för brukar inte gilla att lägga pengar på någonting utan det handlar om de regelförändringar som är på gång inom och som ska jobba med under det kommandet året. Det gäller översynen av avgifterna, och det kostar faktiskt pengar. När det sedan handlar om att ta emot pengar och stöd kommer nog också några moderata bönder trots allt att söka lite bidrag. 201 () replik: När det gäller de fortsatta djurskyddsbestämmelserna tycker jag att det är utomordentligt viktigt att slå fast att är en del av EU. Det innebär att om vi i fortsättningen i någon mån inte ska halka efter ännu mer i fråga om konkurrensförutsättningar kan vi inte gå före på alla områden, utan den typen av frågor måste vi driva inom EU. Annars har vi missat något väsentligt. Det är där vi ska lägga kraften i stället för att de svenska företagarna ska gå före. När det sedan gäller regler, regelförenklingar och kostnadsminskningar från sida gentemot företagen är detta utomordentligt bra, men det bara pratas. och jag har själva varit med och gett ett uppdrag till regeringen. Har vi fått någonting? Nej, inte . När det kostar att besiktiga ett småskaligt slakteri i storleksordningen sex gånger har det tappat all sans och förnuft, och ingen gör någonting. Detta har möjlighet att påverka, eftersom hon ju lyckas styra det stora oformliga socialdemokratiska partiet. Jag skulle också vilja höra om är belåten med den verksamhet som presterat under dessa . Det började med som skattebetalarna skulle betala. talar vi om 87 miljoner. 202 () replik: Låt mig först ta detta med slakten. exempel på startavgiften är ett väldigt bra exempel på när avgifterna är fullkomligt orimliga. Det är just det som det nya uppdraget till handlar om, det vill säga avgifter och också regelförenklingar. Sedan kan det säkert vara nyttigt om ibland jagar på med lite frågor i och dylikt. Det skadar inte. Där kan vi nog vara överens. När det gäller djurskyddet handlar det om att jobba på två sätt. Det gäller att vara ett föredöme, och jag förstår det så att vill att vi fortsätter att vara ett föredöme på de områden där vi redan är det, men vi ska inte vara föredöme på något nytt område. Jag menar att vi behöver ligga lite före de andra länderna så att de i andra länder som tycker att djurskydd är viktigt har positiva förebilder. Givetvis ska vi också med kraft förhandla inom EU-systemet så att vi kommer vidare. Att fått en del pengar är inte alls konstigt. De tar ju över mycket stora uppgifter från . Bland annat handlar det om att bygga upp ett rejält djurskyddsregister. Det har varit jätteproblem för den lokala tillsynen att detta djurskyddsregister inte finns. Det handlar också om hela försöksdjursanvändningen. Där är det otroligt viktigt att få fram alternativ om vi ska kunna få en handlingsplan för avvecklingen av djurförsöken. När myndigheten varit verksam under lite kan det vara dags att gå igenom och se om den varit effektiv eller om man kan göra förbättringar. 203 () replik: Jag begärde ordet för att i någon ringa utsträckning rätta som sade att vi bland annat vill föreslå kraftiga neddragningar på SLU. Så är inte fallet. Vi hävdar att ökningen inte ska vara så stor som regeringen föreslår i budgetpropositionen. Jag vill minnas att där tillförs , varav 10 miljoner ska gå till att garantera utgivningen av det taxonomiska referensverket. Vi ställer oss bakom den delen av utökningen, men resterande utökning säger vi nej till. Det är alltså inte fråga om någon minskning utan en lägre ökningstakt. 204 () replik: Det beror lite grann på hur man räknar med tanke på kostnadsuppräkningar och sådant. Jag tycker ändå att det är bekymmersamt med den väldigt stora minskningen av Artdatabankens anslag i förhållande till regeringens förslag. Om man plockar bort så mycket som ni vill göra ryker egentligen alla medel till exempel till biologiska samlingar. Detta är en helhet. Om man jobbar med det taxonomiska verket behöver man också kvalitetssäkra samlingarna. Man behöver även kombinera det med forskning eftersom det finns artgrupper som är dåligt kända. Och hur ska man kunna få ett taxonomiskt verk av hög kvalitet det här är ju ett långtidsprojekt om man inte bedriver forskning för att kvalitetssäkra verket? 205 () replik: Det vi säger nej till är utökningen. Det är inte så som får det att låta, nämligen att det tidigare inte skulle ha funnits någon verksamhet vid Artdatabanken, att det är en ny verksamhet eller att det skulle handla om helt ny forskning. Forskningen utökas ja, men Artdatabanken har ett grundanslag, och här handlar det om utökningen. Vi bejakar den utökning som gäller det taxonomiska referensverket. 206 () replik: Problemet är just att de anknytande verksamheterna, som är till för att ta fram ny kunskap och säkra de biologiska samlingarna, inte kommer att räcka till. Det här är framtaget som ett sammanhållet projekt, som ska hänga ihop när det gäller anslagsnivåerna. Det blir mycket märkligt om man kraftigt skär ned vissa delar av det anslaget. 207 (): De areella näringarna har genomgått ett stort antal förändringar . Det gäller både fisket, skogen och jordbruket. Trots detta är det en ganska spännande framtid vi går till mötes. Finns torsken kvar? Minskar dioxinhalterna i fisken ? På skogsområdet pågår en ganska hetsig diskussion. Räcker skogen till och vad ska vi använda den till? Det kanske ändå är jordbrukssektorn som har haft de tuffaste betingelserna. Först kom en nationell avreglering, sedan medlemskapet i EU och senast omställningen av villkoren inom MTR, och det . Från ska vi ändå lägga den svenska jordbrukspolitiken i en ny riktning. Vi hade ett tungt arbete med att utforma den nationella tillämpningen i enlighet med EU:s reform. Det är ganska självklart att det finns en ovisshet om hur reformen kommer att påverka näringen. Vi hade en mindre ram. Vi skulle inom den ramen stuva om en gammal verksamhet på nya villkor. Visst finns det osäkerhet. Som jag ser det har vi ändå genom vårt val av en blandmodell lagt grunden för näringen så gott vi har kunnat med de förutsättningar vi hade. är det upp till företagen och företagarna att satsa på den produktion som kan ha framgång på marknaden. I linje med detta inför vi nu ett nytt mål för livsmedelspolitiken. Förut var målet en ekonomiskt och socialt hållbar produktion. tillför vi även att denna produktion ska spegla konsumenternas efterfrågan. blir det tydligt att vi har uppdraget att värna konsumenternas ställning på marknaden. Konsumenternas oro för maten måste tas på allvar. Konsumenten är ganska långt från producenten, som vi oftast talar om i den här kammaren, det vill säga företagaren. Genom en aktiv konsumentpolitik ska alla kunna välja det man efterfrågar i form av säker och sund mat som har producerats på ett socialt och ekologiskt acceptabelt sätt. Allt hänger samman. Bönderna har alla möjligheter att förse den svenska konsumenten med det varor som alla säger sig efterfråga. Om bönderna skulle kunna tillgodose konsumenterna och utveckla näringen och därmed hela landsbygdens möjligheter att leva måste naturligtvis konkurrensvillkoren mot omvärlden vara så gynnsamma som möjligt. Vi gör ändå stora satsningar på jordbruk i årets budget. Jag vill särskilt ta upp en fråga som lantbrukarna genom sina organisationer drivit . I varje fall så länge jag har varit med har jag mött denna del av ryggsäcken, nämligen dieselskatten som sänks enligt budgeten. Det handlar ändå om 350 miljoner till i sektorn. Då lägger vi oss någonstans i mitten på skalan över EU-länderna. Man kan naturligtvis alltid jämföra sig med den sämsta eller den bästa. Man vet alltid hur den här kammaren väljer att jämföra sig. En del kanske tycker att det har tagit . Men det är så vi socialdemokrater arbetar. Först måste vi ha samlat i ladorna innan vi kan dela ut några förmåner. Ingen tjänar på ofinansierade skattesänkningar som gör hål i statens budget. Det har vi erfarenheter av. Inte minst många bönder har stora lån och har gjort stora investeringar. Vi hörde här att man är osäker över vad som händer . De har säkert ett stort intresse av att statens utgifter hålls i balans så att räntorna kan hållas låga i ekonomin. Miljö- och landsbygdsprogrammen tillförs ytterligare under 20052006 genom att vi återför skatten på handelsgödsel till näringen. Där har jag en liten fundering för de partier som helt och hållet plockar bort skatten. Har ni de 400 miljonerna någonstans som ni kan lämna till landsbygdsutvecklingsprogram som ändå är lite utjämnande i det kommande systemet? Det finns ett parti som vill öka också, och det tackar jag väldigt mycket för. Sammantaget ger årets budget en avsevärd förstärkning av böndernas ekonomi och konkurrenskraft. Men vi måste fortsätta vårt arbete med att reformera EU:s jordbrukspolitik. På en övergripande nivå bör den totala stödnivån minska. Jag har hört i debatten att jag får medhåll i varje fall från vissa partier. Men det kommer också att krävas insatser på en rad enskilda områden. Här kan till exempel nämnas mjölkregleringen och sockerregleringen som har betydelse för det svenska lantbruket. Det är frågor som utskottet kommer att möta . Sist men inte minst kommer vi i EU att möta kraven från omvärlden på att helt avskaffa exportsubventionerna. Det är det instrument som mest skadar den internationella handeln och vår trovärdighet som en nation som förespråkar frihandel. Vi har också ett gemensamt ansvar för att kan ha en livsmedelsproduktion både för sin egen marknad men också ges möjligheter att utveckla sin export inom de områden där de är konkurrenskraftiga. Det var också en av orsakerna inför MTR och varför vi skulle genomföra reformen. Vi skulle hjälpa de riktigt fattiga länderna. Även om mycket återstår att göra i EU har den senaste reformen som jag ser det gjort mycket tydligare vad vi som politiker ska göra inom jordbruksområdet i fortsättningen. Jag håller inte med om att politiker inte ska släppas in på ängarna. Om inte politiker skötte ängarna skulle vi inte några ängar ha. Det skulle vara en monokultur genom hela detta land. Det nya generella arealstödet ligger som en bas och är fortfarande en garanti för böndernas inkomster. ska vi ta ansvar för det som marknaden inte klarar av. Bönderna får en roll att producera och förvalta de samhälleliga önskemålen inom miljö- och landskapsvården och möjligheten för andra att uppleva naturens alla skiftande form, så kallade kollektiva nyttigheter. Därtill vill vi alla se en levande landsbygd med möjligheter för människor att bo och försörja sig som lantbrukare eller inom andra näringar. Det medel som vi har för en sådan politik är framför allt EU:s program för miljö- och landsbygdsutveckling. Det är mot denna bakgrund vi ska se den utredning som blivit tillsatt för att forma ett nytt LBU-program. får vi igen tillsammans sätta oss ned och diskutera vilket utrymme som medger och de möjligheter till nationell finansiering som finns för att skapa en utveckling på landsbygden som rymmer alla våra målsättningar. Som avslutning vill jag blicka framåt mot den stora ödesfrågan om vår framtida miljö. har vi översynen av miljömålen, som vi har nämnt tidigare här . Det kommer att visa sig om vi är på rätt väg eller icke. 7 av de 15 målen berör jordbruket direkt. Vi vet redan nu att vi på flera områden inte klarar de uppsatta målen. Det kommer att krävas ytterligare ganska tuffa åtgärder. Vi socialdemokrater är beredda att gå in i arbetet med vetskap om att vi måste fatta beslut om vi ska nå målen om en hållbar utveckling inom en generation. Härmed vill jag yrka bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 208 () replik: Först till frågan om avgiften på handelsgödsel. Jag vet inte var får de 400 miljonerna från. Jag har för mig att det är 169 miljoner som kommer från detta och som vi plockar bort. kan också läsa på s. 100101 i vårt budgetförslag vad vi har för finansiering av det. Vi täcker in det och mer därtill.