prot · GR0971 · 2004-02-18 00:00:00 — Men adoption tillkommer ju alltid på grund av att barnet inte kan bo ihop med sina biologiska föräldrar, och när det gäller insemination skulle det argumentet i så fall vara ett angrepp på alla former av insemination i enlighet med inseminationslagstiftningen. Jag undrar därför om verkligen är beredda att dra de fulla konsekvenserna av det argumentet. Avslutningsvis, fru talman: vuxen har rätt att kräva att bli förälder. Barnet har däremot rätt att komma till världen under så trygga omständigheter som möjligt. De barn som behöver adoptivföräldrar har rätt att få så bra adoptivföräldrar som möjligt. 147 () replik: nämner vad jag har sagt. I själva verket sade jag aldrig det. Men han har läst mitt manus och glömt att jag där strök över ställen där jag hade refererat till några andra som talade om detta, nämligen kunniga personer som , och jag kan citera honom: Även om vi måste acceptera sociala förändringar och nya attityder hos människorna finns det anledning till oro för kärnfamiljens stabilitet i . Något som jag inte heller hade uppe i mitt anförande utan i mitt manus var att det var som talade om vikten av kärnfamiljen därför att den erbjuder den förhållandevis säkraste miljön för barnens personliga och sociala utveckling. Men nog om det! Det var expertorganisationer som i samband med utredningen, i den utredning som föregick den, lyfte fram att homosexuella inte skulle få prövas som adoptivföräldrar, och det var det jag nämnde. Jag har inte talat om min sexuella läggning, men jag är heterosexuell och har fem egna barn och åtta barnbarn om det spelar någon roll. Jag har inte jämfört med hur barn har det beroende på under vilka familjeförhållanden de växer upp. Jag har hållit mig borta från det därför vi vet förhållandevis lite, och jag vet inte ens om det är rimligt att jämföra det. Jag har valt ett annat perspektiv här . Jag har valt att inte jämföra barn, utan jag har talat om de existentiella frågor som uppkommer i en människas liv, identitetsutvecklingen. Under hela livet har det visat sig att frågorna om ens biologiska härkomst har uppkommit och varför ens biologiska föräldrar inte vill ta ansvar för en som barn. Det är sådana frågor som har uppkommit. Det är de frågorna jag har tagit hänsyn till. Jag tycker att vi även i den här kammaren ska vara hederliga nog att ta upp dessa frågor: Vad är det för frågor vi lyfter fram, varför lyfter vi fram dem och vad ger vi för reaktioner på dem? Därför vill jag också fråga om var barnperspektivet finns i det här, . 148 () replik: Den som läser protokollet kommer att kunna se vad har sagt, både i sitt anförande och i sina repliker. Vi kan börja med den här frågan som gäller att barnet ska ha möjlighet att ställa frågor kring sin biologiska härkomst. Det är en sak som är fastlagd i att man ska ha rätt att så långt som möjligt få vetskap om sitt biologiska ursprung. Det tycker jag är en oerhört viktig fråga, både när det gäller adoptionsförhållanden och när det gäller insemination. Men när det gäller adoption är det en generell fråga som gäller alla barn. Låt oss för all del hjälpas åt att göra det lättare för adopterade barn att få vetskap om sitt ursprung om man önskar det och det kan hjälpa en i ens existentiella sökande. Jag tror att det är väldigt viktigt att uppmärksamma detta. När det gäller insemination är, som sagts, själva poängen den här: Tillkommer en insemination i på en klinik så har man en lagstadgad rätt att få vetskap om sitt biologiska ursprung. Den lesbiska eller bisexuella kvinna som vill få möjlighet till insemination är hänvisad till att antingen göra det i hemmet under mindre trygga medicinska förhållanden eller åka till utlandet, där det i de allra flesta länder inte finns en motsvarande rätt för barnet att få vetskap om vem som är den biologiska fadern. Ur kvinnans synpunkt är det alltså tryggare om inseminationen äger rum på en klinik, och för barnets skull är det av godo om så många inseminationer som möjligt äger rum i på svensk klinik, så att barnet får vetskap om sitt biologiska ursprung. 149 () replik: Jag fick inte svar på min fråga om vad det är som handlar om barnperspektivet och barnens bästa när vi talar om de här frågorna, eftersom ni påstår att det är det som driver er fram till den här ståndpunkten. Är det inte med de vuxnas önskningar och med de vuxnas bästa för ögonen som vi öppnar upp för en lagstiftning som innebär att lesbiska kvinnor ska ha rätt att på samhällets bekostnad få insemineras? Är det inte vuxnas bästa som åsyftas då? Vi vet ju väldigt lite om hur de här barnen upplever sin uppväxt och sina sökanden. Det borde finnas anledning att begrunda den typen av frågor innan man öppnar upp för det i en samhällsutveckling som går rätt snabbt. Var ligger barnperspektivet i den frågan? Hur kan man förklara bort att det är vuxenperspektivet ni i första hand tar sikte på? 150 () replik: När det gäller forskningsläget tvingas jag återigen korrigera . Faktum är att den forskning som finns på barn som har vuxit upp i homosexuella familjer faktiskt till allra största delen baserar sig på antingen barn från tidigare förhållanden eller barn som har tillkommit just genom insemination. En stor del av den forskningen finns utförligt refererad i den utredning som låg till grund adoptionsreform där man ju också berörde frågan om assisterad befruktning. Där framgår ju också med all tydlighet att den erfarenhet och den forskning som finns pekar på att dessa barn har uppväxtförhållanden och identitetsutveckling, vilket var inne på, och så vidare som är likartade med hur andra barn har det. När det gäller barnperspektivet vill jag hänvisa till vad jag sade i mitt förra replikskifte. Om man menar allvar med att det är viktigt att barn får kännedom om sitt biologiska ursprung borde det till exempel vara en sak som talar för att så många inseminationer som möjligt äger rum på svenska kliniker, där barn har en lagstadgad rätt att få vetskap om sitt biologiska ursprung, i stället för att dessa inseminationer äger rum i länder eller under förhållanden där sådana möjligheter inte finns. 151 (): Jag missade en sak i mitt anförande, nämligen att yrka bifall till reservation nr 16, som också handlar om översyn av adoptionslagstiftningen. Där handlar det specifikt om en sak som inte finns med i det arbete som har legat till grund för den proposition som regeringen ska lägga fram kring internationella adoptioner. Det gäller att barnen som är adopterade ska ha rätt att få reda på att de är adopterade. Jag yrkar bifall till reservation nr 16. Jag vill passa på att helt och hållet instämma i allt det som mycket tydligt och förtjänstfullt har redogjort för och förtydliga mig. När jag sade osynliggör menar jag att man väljer att osynliggöra barnen i den lagstiftning som vill ha. De ska inte finnas med, inte existera. Det är där osynliggörandet är. Jag håller helt och hållet med om att pekar ut och stigmatiserar, ja, faktiskt rentav demoniserar familjeformer som inte är heterosexuella. Föredrogs lagutskottets betänkande 2003/04:LU11 Barn och föräldrar m.m. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 15 § Internationella konventioner på telekommunikationsområdet om katastrofberedskap m.m. Föredrogs trafikutskottets betänkande 2003/04:TU4 Internationella konventioner på telekommunikationsområdet om katastrofberedskap m.m. (prop. 2003/04:29). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 16 § Sekretess inom den civila sjöfarten Föredrogs trafikutskottets betänkande 2003/04:TU7 Sekretess inom den civila sjöfarten (prop. 2003/04:58). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU9 Miljöpolitik. Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 18 § och elcertifikat 152 (): Om Socialdemokraternas energipolitik finns mycket att säga, dessvärre inte så mycket vackert. Den präglas av ryckighet, kortsiktighet, önsketänkande samt motstridighet och är en veritabel orgie i fastställande av inbördes icke förenliga målsättningar. För att kunna hantera denna situation, med alla dessa målsättningar, behövs en rikt utrustad verktygslåda. Visst har regeringen en sådan till sitt förfogande: skatter, avgifter, subventioner, ren lagreglering. Till dessa mer klassiska redskap har fogats ytterligare två: elcertifikat och kvotplikter. introduceras ännu ett: utsläppsrätter. Vi moderater har redan tidigare tagit ställning mot införandet av elcertifikat. Vi tycker att det är en dyr, krånglig metod för att subventionera vissa energikällor. Det skapar också en betydande politisk osäkerhet i det att elkonsumenten inte i förväg kan veta hur mycket extra dyr miljövänlig el som måste köpas. Men den politiska osäkerheten är större än så, ty för att inte åsamka vissa sektorer kännbara negativa konsekvenser har ett system med kvotplikt, eller kanske mer korrekt uttryckt undantag från kvotplikten, införts. På vilka grunder befrielse från att köpa dyr el beslutats tycks det emellertid råda en viss, betydande osäkerhet om; bara de invigda tycks känna till hur dessa beslut tas. Man kan dock förmoda att företag med goda kontakter med regeringen har en viss fördel. Detta system är osunt. Det skapar ett politiskt beroende, ett politiskt godtycke, och det snedvrider också konkurrensen. För företag med kvotplikt skapas konkurrensnackdelar i förhållande till företag som slipper kvotplikten. får producenter av el som är certifikatberättigade konkurrensfördelar i förhållande till elproducenter som inte har blivit tilldelade elcertifikat. Vi moderater förordar i stället en energipolitik som tillvaratar och bejakar den dynamik och de möjligheter som avregleringen av elmarknaden skapade. Låt konsumenterna välja vad de vill ha och låt kostnaden för de inbördes konkurrerande energikällorna avgöra vilket slags el som ska produceras. I detta resonemang förutsätts naturligtvis att varje energikälla belastas med samtliga kostnader som är förenade med produktionen. Priset ska alltså även spegla de så kallade externa effekterna. Detta är en ledstjärna för vår politik men inte för regeringens. Därför står vi här nu igen och ska ta ställning till ett förslag om att låta torv få samma status som förnybara energikällor. Ja, det beror knappast på att torv är förnybart. Här råder delade meningar. Närmare bestämt beror svaret på det tidsperspektiv som anläggs. En energikälla som behöver minst för att förnya sig förnyar sig visserligen, men det går väldigt långsamt. För att en torvmosse ska vara ekonomiskt lönsam att bryta behöver den ha en tjocklek på åtminstone en meter. Med den takt torvmossar växer, med mellan en halv och en millimeter , får vi vänta bra länge innan torven är brytbar. , till exempel, har tjockleken vuxit med max . Under Socialdemokraternas sammanlagda regeringsinnehav har den vuxit med . släkten har suttit på den svenska tronen har tjockleken ökat med blott . Vi får alltså i princip gå tillbaka till vikingatiden för att finna det tidsspann som behövs för att torven ska förnya sig. är jag förstås medveten om att den förnyar sig och att den inte förnyar sig så långsamt som olja, naturgas och kol, som bildades under mycket högt tryck och hög temperatur. Man kan förmoda att regeringens utredare faktiskt insåg den problematiken. När man föreslog att torven skulle inkluderas som en certifikatberättigad energikälla var det knappast på grund av dess förnybara egenskaper som så skedde. Det var snarare så att man insåg att om torv inte gavs denna status, så skulle torv som energi konkurreras ut av fossilt kol, som bedömdes ha skadligare effekter på miljön. Här kan regeringens utredare faktiskt ha argumenterat rätt. Fast å andra sidan skulle detta också skapa följdproblem som sammanhänger med de konkurrerande bränslenas ställning. Om torv ges en mer fördelaktig ställning som certifikatbränsle så finns det en risk för att exempelvis avfallsbränslen konkurreras ut. Regeringen har uppmärksammat den risken, bedömer visserligen att den är liten men säger sig ändå vilja följa utvecklingen, vilket man förmodligen gör rätt i. På en marknad som den svenska kommer ständigt nya problem, med så många och så motstridiga mål. Om den ambition verkligen är att främja produktion från förnybara energikällor vore det i så fall mycket bättre att man verkligen satsade på sådana energikällor: biomassa, energiskog, björkskog eller vete, som inte kräver så för att förnya sig. Frågan om torvens egenskaper är emellertid komplex och inrymmer faktiskt fler dimensioner än förnyelsetakten. Aspekter som torvbrytningens inverkan på naturen, våtmarkerna, bör vägas in. Också dess effekt på sysselsättningen i våra nordliga län och de regionala konsekvenserna i stort kan beaktas. En sammantagen bedömning ger dock vid handen att torv som certifikatberättigad energikälla inte gör systemet med elcertifikat bättre, snarare sämre i det att det politiska godtycket och skönsmässiga bedömningar därigenom får ett än friare spelrum. Vi har motsatt oss detta system tidigare och gör så även . Jag ställer mig bakom båda de moderata reservationerna i NU8, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 1 under punkt 1. 153 (): Jag vill instämma med föregående talare, och för att inte förlänga debatten i onödan ska jag hålla mitt anförande ganska kort. Låt mig börja med att yrka bifall till reservation nr 1. När man i den här kammaren röstade igenom elcertifikatssystemet var vi folkpartister starkt kritiska till det och röstade emot. Systemet går nämligen ut på att vissa energislag favoriseras i förhållande till andra. Som marknadsliberala anser vi det inte vara politikens uppgift att favorisera en viss bransch eller ett visst energislag framför ett annat. Vår uppgift är i stället att skapa rättvisa spelregler, där konsumenterna garanteras bra produkter och tjänster. När ett system som man inte tror på införs tar det lite tid innan man har fått det klart och accepterat faktum. Det har gått , och lägger man fram detta förslag. Det är som om någon i tänkt att det är ju redan ett dåligt system så vad spelar det för roll om vi gör det ännu lite sämre. Syftet med elcertifikat är att favorisera förnybara energikällor för att, menar man, komma åt klimatproblemen. Då blir man förvånad över att det läggs fram ett förslag som innebär att torven ska ingå i detta system. är ingen förnybar energikälla. klassificeras som ett fossilt bränsle av både FN:s klimatpanel, EU och Kyotoprotokollet organ där också ingår. Torven står för av samlade växthusgasutsläpp men bidrar bara till av energitillförseln. trovärdighet i klimatfrågor kommer att ifrågasättas både i EU och internationellt om vi driver en politik som går stick i stäv med det som vi fattar beslut om internationellt. Därför borde vi avstyrka förslaget i betänkandet och bifalla reservation 1. 154 (): Att tyda en elräkning är inte lätt. Man bör ha grundläggande utbildning som elingenjör parat med civilekonomexamen minst. En elräkning består av elbolagets rörliga och fasta avgift, vilket utgör ungefär en tredjedel av priset. Till detta kommer nätavgiften till nätföretaget. Det utgör en fjärdedel. Även elskatten redovisas, och sedan momsbeskattas alltihop genom skatt på skatten. Totalt är av elpriset skatt, vilket är ett alldeles för högt skatteuttag på en enskild vara. menar att elräkningarna måste gå att tyda även av icke-civilekonomer. Om man förstår kostnaderna vet man också hur man ska spara el. Därför föreslår vi att får i uppdrag att se över utformningen av fakturor. En alldeles ny, färsk skatt tillfördes . Den kallas elcertifikat och ska främja förnybar energi. Där platsar dock inte vattenkraften, som ju är gammal. Allt är inte logiskt här i världen. Elcertifikat är ett krångligt system som kostar konsumenten onödigt mycket. Det tyckte redan från början, och vi yrkade därför avslag på förslaget. I stället hade vi ett annat alternativ som dock föll. Certifikaten har gjort elräkningarna ännu krångligare. Däremot har de gjort Billerud glad eftersom man fick ett plus på . beräknar man en vinst på på elcertifikaten. Det var måhända inte den huvudsakliga meningen med införandet. Elcertifikat är att betrakta som en skatt. Dessutom är det en tveksam sådan om man tittar på det rent juridiskt. Enligt 8 kap. 3 § regeringsformen ska föreskrifter om skatt meddelas genom lag. kan alltså inte lämna över till annan att besluta om föreskrifter om skatt. Trots det har nu överlåtit till elleverantörer att bestämma hur mycket var och en ska betala. Kvotpliktsavgiften skiljer sig inte från energiskatt i övrigt. En sådan delegation kan alltså tyckas strida mot regeringsformen. Jag skulle vilja hävda att elcertifikat på räkningen är juridiskt tveksamt. Elcertifikaten har också fördyrat onödigt mycket för hushållen. Redan vid införandet varnade vi kristdemokrater för att det skulle bli dyrbart för den vanlige elkonsumenten. För ett hushåll som använder 20 000 kWh har årskostnaden blivit . Systemet med elcertifikat var redan från början plottrigt och, skulle jag vilja säga, ogenomtänkt. Man gjorde undantag för en rad branscher som man ansåg annars skulle drabbas alltför hårt. har fler branscher hört av sig och uppvaktat oss i näringsutskottet. Det är ganska tydligt att undantagen från början gjordes på godtyckliga grunder av regeringen och dess samarbetspartier. De som hade nära ingångar blev undantagna medan andra fick vara så goda och betala. Man sjösatte ett system som inte var sjödugligt. Vissa branscher har redan blivit krisbranscher på grund av elcertifikatsystemet. Det är olyckligt. Den översyn som ska göras av är nödvändig. Den dröjer dock som vissa branscher behöver åtgärder . Därför föreslår vi kristdemokrater att växthusnäringen och smidesbranschen undantas trots att en översyn är på gång. Regeringens vankelmod i allmänhet exemplifieras bra av torvfrågan. Man vill inte sätta ned foten. Man vill tycka bådeoch eller så har man inte kunnat hantera samarbetspartierna utan att göra eftergifter. Regeringen föreslår i propositionen om elcertifikat att torv inte kan klassificeras som en förnybar energikälla som det slås fast att det sker en kontinuerlig och långsam nybildning av torv. kom därför definitionsmässigt att i lagen infogas under begreppet förnybar el. Regeringens hållning är tvetydig. I positiva bedömning av elcertifikaten och tillstyrkandet av att införa torven i systemet det skedde och undertecknades av EU:s konkurrenskommissionär har man slagit fast att beslut att införa torv i elcertifikatssystemet är förenligt med EG-fördragets konkurrensbestämmelser och att torven dessutom har en viktig roll att fylla för att uppnå de energipolitiska målen. I propositionen om utsläppsrätter har regeringen och dess samarbetspartier och däremot föreslagit att torv ska ingå i systemet med utsläppsrätter och därmed de facto klassas på samma sätt som kol, olja och naturgas. Detta går stick i stäv med beslutet att torv ska få elcertifikat. Genom utsläppsproppen motarbetas aktivt torvens möjligheter att komplettera trädbränslen och därmed ersätta kol och olja. Vi kristdemokrater menar att eftersom de senaste rönen inom svensk och finsk forskning visar på stora likheter mellan torv och trädbränslen innebär det att torven markant skiljer sig från de fossila bränslena kol och olja både vad avser produktion och användning. Dessa rön måste därför noggrant studeras och tas till vara. Jag står bakom samtliga våra reservationer men nöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 3. 155 (): Jag stöder båda våra reservationer men nöjer mig med att yrka bifall till reservation 1. Det är glädjande för mig att för en gångs skull från talarstolen få berömma och för logik och konsekvens. Det är vad jag finner när och anser att torv inte ska vara berättigat till elcertifikat. Certifikatet är ett stöd till förnybart bränsle, men torv är inte ett förnybart bränsle enligt något av de kriterier man normalt brukar använda för förnybart. ingår inte i ett naturligt kretslopp på samma sätt som till exempel ett träd som växer, tar upp koldioxid medan det växer, bryts ned och avlämnar koldioxid. Dessutom kanske det avlämnar en liten planta som i sin tur växer och tar upp koldioxid. Det är ett naturligt kretslopp. För torvens del går det inte till så. växer och växer. Det bryts inte ned utan hårdnar och växer vidare. Det är ett mera linjärt förhållande. Dessutom är torv ur klimatsynpunkt värre än både olja och stenkol, ja till och med värre än brunkol. Olja emitterar koldioxid per megajoule bränsle. Stenkol emitterar koldioxid per megajoule bränsle. Brunkol emitterar koldioxid per megajoule bränsle. emitterar koldioxid per megajoule bränsle. Jag tycker att det är lite magstarkt att då kalla det förnybart. släppte torveldning ut koldioxid i . Det kan man jämföra med den energiintensiva sektorn som ska handla med utsläppsrätter som släppte ut drygt . 1,6 jämfört med 19 är rätt så mycket. Jag skulle vilja fråga till exempel om han tycker att i dessa sammanhang är försumbart. Dessutom vet vi att torvbranschen om den får certifikat avser att fördubbla sin produktion. Torven skulle då stå för ca av de som energiintensiv industri skulle släppa ut. Det är en tiondel av den kostnadsfria tilldelningen, kan man säga. Det skulle öka från till av koldioxidutsläppen i . Det är ungefär nivåer vi talar om där det blir väldigt väsentligt för vårt klimatmål. Det står också på första sidan i sammanfattningen: Skälen för utskottets ståndpunkt att torv bör berättiga till elcertifikat är miljömässiga. Om torv inte skulle vara certifikatberättigande skulle torven som bränsle i kraftvärmeverken komma att konkurreras ut av kol. Jag har talat med chefen för och också väldigt med chefen för , som också har mycket biobränslen. Båda sade att om torv inte får elcertifikat skulle det ersättas av biobränsle. tycker de visserligen att torv är bra på andra sätt och vill väldigt gärna att vi ska gynna torv. Men det ersätts inte av kol, som det står här, utan det ersätts av biobränsle. När det gäller kvotens utveckling över tiden bör målet för utbyggnad av förnybar el självklart vara högre än vad regeringen kräver. Kvotpliktsavgifterna måste ligga på en nivå som gör investeringar lönsamma. Det är tveksamt med de nuvarande kvotpliktsavgifterna. När det gäller frågan om information om elleverantörernas ersättning skulle det enklaste sättet att komma ifrån alla dessa svårigheter vara att avskaffa elleverantörerna och låta konsumenterna köpa el till spotpris via sina nätbolag. Det är en lösning som jag skulle förorda. Den skulle också ha mycket annat gott med sig. Givet hur det nu ser ut på vår elmarknad inser jag att räkningarna och alltihop måste förenklas. Därför är jag med på de skrivningar som står. Men det finns mycket bättre sätt att förenkla. 156 (): Socialdemokraterna har tillsammans med och en gemensam energipolitik. Vår energipolitik handlar om att trygga en långsiktig energiförsörjning för hela landet med så liten negativ påverkan som möjligt på miljö och klimat. behandlade regeringens förslag som elcertifikat. beslut innebär att nu på ett mer kraftfullt sätt än har börjat arbeta med den förnyelsebara elenergin. Målet är att öka antalet terawatt med i förnyelsebar el. I samband med behandling av elcertifikaten uppdrog till regeringen att komma tillbaka med ett förslag om att torv också skulle kunna ingå i elcertifikat. Det var alltså inte någonting som någon på diskuterade och kom på. Det var faktiskt något som hade utretts och sedermera lyftes fram i det särskilda betänkandet från näringsutskottet vid det tillfälle vi behandlade frågan om elcertifikat. Det tillkännagivandet har lett fram till en proposition där regeringen föreslår att torv också ska ingå, vilket också framgår av betänkandet. När man diskuterar dessa saker är det viktigt att utgå från de resonemang som fanns i betänkandet vid behandling .