prot · GR0983 · 2004-03-16 00:00:00 — Det tror jag är mycket viktigt. Det är ett mycket svårt område. Det är nämligen mycket svårt att få detta så praktiskt och hanterbart som det behöver vara ute på en högskoleinstitution eftersom de som arbetar där inte alltid själva har kompetensen att bedöma vilken reell kompetens som man har skaffat sig. Men det är definitivt ett viktigt utvecklingsområde, och jobbar också aktivt med att hitta nya sätt att arbeta. Jag ställer inte upp på beskrivning av AMS. Den är så oerhört tacksam. Det är klart att det låter precis som om AMS skulle vara en koloss som inte gör något vettigt. Men jag menar att AMS spelar en mycket stor roll i praktiken för människors möjligheter att komma tillbaka efter att slagits ut från arbetsmarknaden. Det är också en erfarenhet som vi har om vi tittar på de senaste 15 årens utveckling i . Om vi inte hade haft aktiva arbetsmarknadsinsatser som förhindrade att människor föll ut i passivitet hade vi haft en lika hög arbetslöshet som den genomsnittliga i . Men tack vare att AMS arbetar mycket aktivt har vi också sett när tiderna är bra att vi får en fin utveckling också när det gäller de grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. De år som vi hade goda konjunkturer ökade sysselsättningen mer bland människor med utländsk bakgrund än bland människor med svensk bakgrund. Då var det antagligen elefanten som också spelade en roll i detta. Det finns mycket som man kan göra bättre, men jag godtar inga sådana enkla beskrivningar av en viktig och fin myndighet. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2003/04:297 om svenska elevers kunskaper i matematik 22 Utbildningsminister (): Axel Darvik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa problemet med svenska elevers allt sämre resultat i matematik. Jag vill inledningsvis säga att jag delar Axel Darviks syn på betydelsen av goda matematikkunskaper. Sådana kunskaper är nödvändiga för ett aktivt samhälls- och yrkesliv och utgör ofta en grundförutsättning för lärande i andra ämnen. Det är naturligt att matematik tillhör basämnena i , att godkänt betyg utgör ett behörighetskrav till gymnasieskolan och att matematik är ett kärnämne i gymnasieskolan. Elever i den svenska skolan uppvisar goda resultat i internationella undersökningar. I den senaste PISA-undersökningen för 15-åringar ligger svenska elevers matematikresultat över genomsnittet i . visar skolstatistiken att alltför många elever i inte når målen i matematik och att många elever inte uppnår nivån för Godkänd på de nationella proven i matematik i gymnasieskolan. Rapporter från landets tekniska högskolor visar att spridningen i de studerandes förkunskaper i matematik ökar och att resultaten i de inledande matematikkurserna försämrats . Detta är inte acceptabelt. Det är av vitalt intresse att matematikundervisningen utvecklas så att elevernas intresse för och kunskaperna i matematik ökar. Så långt är jag enig med Axel Darvik. När det gäller åtgärderna däremot, står vi långt från varandra. Några enkla recept för att lösa problemen finns inte. Det handlar i stället om att attityden till ämnet måste förändras, att utmana traditioner och utveckla matematikundervisningens innehåll och didaktik, att ta till vara forskningsresultat och goda exempel och att skapa erfarenhetsutbyte och diskussionsmöjligheter mellan lärargrupper på olika nivåer i utbildningssystemet och så vidare. Insatser måste sättas in på alla nivåer i vårt utbildningssystem. Mot den bakgrunden tillsatte regeringen en matematikdelegation sammansatt av ledande matematiker, didaktiker och lärare från olika stadier. Uppgiften är att utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra attityder till och öka intresset för matematikämnet samt utveckla matematikundervisningen. Handlingsplanen ska omfatta förskola, skola, vuxenutbildning, högskola och folkbildning och redovisas för regeringen . Delegationen har tillämpat ett öppet arbetssätt och har genom bland annat en egen hemsida, regionala konferenser och haft kontakt med ett stort antal intresserade lärare från alla stadier under det år man arbetat. Delegationen har även engagerat internationella forskare i arbetet. Jag ser med stort intresse fram emot delegationens förslag. Jag vill också nämna att den av regeringen tillsatta nu lämnat sitt betänkande. Utredaren föreslår bland annat förändringar i meritvärderingen till grundläggande högskoleutbildning som uppmuntrar eleverna i gymnasieskolan att välja kurser i bland annat matematik i större utsträckning än . Dessutom vill jag påpeka att Axel Darvik har fel när han påstår att alla elever i gymnasieskolan läser samma matematik. Antalet obligatoriska matematikkurser varierar faktiskt mellan olika gymnasieprogram. Ytterligare matematikkurser är valbara. Undervisningen behöver heller inte vara identisk för elever som läser samma matematikkurs. Olika undervisningsmetoder och val av tillämpningar, som präglas av karaktären på programmen, motiverar och stimulerar eleverna att nå de gemensamma målen. Axel Darviks och förslag till lösning på matematikämnets problematik är bland annat att återinföra allmän och särskild kurs i . Förslaget är märkligt då forskning och erfarenhet visar att elever presterar bäst i miljöer som karakteriseras av höga förväntningar. Den tidigare nämnda internationella visar att ju mer differentierat och selektivt ett utbildningssystem är, desto större är prestationsskillnaderna mellan elever med olika familjebakgrund och att länder som satsar på att uppnå likvärdiga resultat för elever med olika socioekonomisk bakgrund uppnår goda resultat. fortsätter sin politik som syftar till att sortera människor och där resultatet blir att för vissa elever skapas återvändsgränder i utbildningssystemet. För mig är det ett främmande synsätt. Inom ramen för en sammanhållen skola ska alla barn och ungdomar mötas utifrån individuella förutsättningar. Det gäller också i matematikämnet. 23 AXEL DARVIK (fp): Jag skulle vilja börja med att tacka utbildningsministern för svaret och skicka med att det är mycket roligt att regeringen nu har samma höga ambition vad gäller matematiken som har. Matematiken ju ett grundläggande ämne, ett fundament, som är väldigt viktigt för att man ska kunna lära sig nya saker och utvecklas som person. Eftersom vi vet hur viktig matematiken är är det med stor fasa man läser en hel del av de rapporter som kommer. Ministern har letat fram från , en organisation som bland annat har , , och andra östeuropeiska länder som medlemmar länder som inte har samma ekonomiska resurser att satsa på skolan som har. är det land som satsar allra mest på utbildning mätt i procent av BNP. I den här statistiken hamnar vi på plats 14 långt efter till exempel flera av våra nordiska grannar. Detta ser jag som ett mycket dåligt resultat för den svenska skolan. nämnde om att man ska ändra attityden till matematik, utveckla didaktiken och använda sig av nya pedagogiska grepp i undervisningen så att det blir mer spännande och mer lockande för eleverna att läsa matematik. Han sade att vi inte är överens men där måste jag upplysa utbildningsministern om att han har fel. Vi har absolut inget emot de här förslagen, men de är inte tillräckliga. kommer jag till den del där jag ska försöka övertyga ministern om att regeringen här faktiskt är ute efter att gräva sin egen grav. Inom matematiken har man nämligen låst sig väldigt mycket vid vissa saker. Det gäller då till exempel att avskaffa förkunskapskraven och att man absolut inte får dela in några elever i grupper beroende på vilken nivå de ligger på detta trots att de flesta i skolan, såväl lärare som elever, vet att med en alltför stor spridning i klassen tappar man så att säga elever i ändarna. Absolut värst är naturligtvis att de elever som skulle behöva extra stöd, tid och hjälp inte får det eftersom undervisningen går för snabbt fram. Vidare får kanske en del motiverade elever inte tillräcklig stimulans. Därför skulle vi i vilja ta bort förbudet mot att dela in elever i olika nivågrupper. När det gäller matematiken på gymnasiet tror jag att jag måste förtydliga mig lite grann. Till exempel i fråga om kursen matematik A, som alla på gymnasiet måste läsa, är det samma mål för alla oavsett om man vill bli betongarbetare eller om man vill bli astrofysiker. Detta tycker jag är galet. Ännu mer huvudlöst är möjligtvis till exempel Socialdemokraternas förslag om att en blivande betongarbetare ska gå igenom hela gymnasiet i samma klass som den som kanske vill bli någon typ av konstruktionsingenjör, alltså helt olika utbildningar vad gäller krav på praktiskt och teoretiskt kunnande detta sagt utan att lägga någon värdering i vad som är det viktigaste för ett samhälle. Jag skulle i stället vilja ha en tydlig uppdelning i lärlings- och yrkesutbildningar och studieförberedande utbildningar som också ger tre olika typer av examina. På det sättet ger man skolan möjlighet att anpassa sig efter eleverna. måste eleverna passa skolans alltför trånga mall. 24 (): Jag har med intresse, och även med andra reaktioner, lyssnat på forsknings- och utbildningsministern när det gäller den svenska skolan, exempelvis vid hans förstamajtal i . Jag ska upprätthålla mig bara vid det sista stycket i det svar som statsrådet läste in till kammarens protokoll. Jag är ingen skolpolitiker. Visserligen har jag för länge sedan gått igenom Lunds Katedralskolas helmatematiska linje. Dessutom har jag suttit med i , som då leddes av skoldirektör . Ljunghill som var en känd person. För övrigt innehöll skolstyrelsen under det kan jag tala om för talmannen efterträdare på Fyrstadskretsens bänk, nämligen . Så var det! Det är väldigt viktigt att slå fast att den beskrivning av skolpolitik som statsrådet ofta ger uttryck för inte är korrekt. Vi syftar inte till att, som statsrådet säger, sortera människor. Att säga det är osakligt, oförsynt och på gränsen till oförskämt. Vi i med vår liberala skolpolitik har samma goda syfte som statsrådet har. Men att säga att det är fråga om en sorteringsskola stämmer faktiskt inte med verkligheten, utan det är en felaktig och grovt vilseledande ideologisk beskrivning av syften. Jag tycker att statsrådet borde betänka det innan han ytterligare en gång upprepar detta. Att sänka behörighetskraven skulle i lika hög grad kunna sägas vara att vilja ha en sorteringsskola som att vilja höja behörighetskraven. Det är lite olika riktningar man går i. Detta måste statsrådet betänka. Vad är en sorteringsskola? Vad är en kunskapsskola? Vår skola lutar mer åt att vara en kunskapsskola än åt att vara en sorteringsskola. Jag tycker att det vore fel och vill inte säga att vi syftar till att ha en sorteringsskola. Det är ideologiskt farligt att uttrycka att någon skulle vilja hantera svenska skolungdomar så. Det är också väldigt oförsynt gentemot de lärare som har att hantera dem som inte har gått igenom Lunds Katedralskolas matematiska gren. Det är faktiskt fråga om lite olika förutsättningar. Det är väldigt viktigt att man kommer ut väl i livet, med goda förutsättningar på matematikens område, oavsett de personliga förutsättningarna. Därför, det måste jag säga, reagerar jag våldsamt mot begreppet sorteringsskola. Att vi liberaler skulle, som det sägs i svaret, vilja syfta till att sortera människor är faktiskt inte korrekt. Det här var vad jag ville säga. Jag skulle kunna lägga till ett väldigt tråkigt citat: Upp flyga orden, tanken stilla står. 25 Utbildningsminister (): satt med i . Jag har suttit med i så där kan vi säkert få en intressant spänning i en skolpolitisk diskussion. Vet att jag har mött precis samma reaktion tidigare från ganska många folkpartister som betecknar sig som socialliberaler inte riktad mot mig utan mot ledning, framför allt mot det skolborgarråd som under har härjat i ? Man har känt precis samma frustration. Vad har hänt med liberala engagemang för en bra skola som håller ihop samhället och som ger alla en bra utbildning? Vad kan man kalla det annat än en sorteringsskola när lägger fram förslag om att eleverna efter ett lämplighetstest ska sorteras upp i dem som har studiebegåvning och dem som har en mer praktisk begåvning? Det påminner om den skola som tillsammans med kämpade mot när man tillsammans skapade . De förslagen har kommit. Vad kan vi säga annat än att det är en sorteringsskola när man konsekvent vill sänka kunskapskraven för de elever som man betraktar som sådana som inte riktigt kan få till sig den teoretiska kunskapen? Axel Darvik har precis beskrivit hur man vill sänka kunskapskraven redan från årskurs 7 i . Vad kan man kalla det annat än en sorteringsskola när man dessutom kraftigt vill sänka kunskapskraven i gymnasiet för alla dem som går yrkesinriktat program genom att ta bort kärnämnena i den svenska gymnasieskolan? Där är man nästan ensam i denna kammare. Man säger att kärnämnen är bra men bara för dem som ska bli astrofysiker, men inte för den som ska jobba som bilmekaniker. Vad handlar kärnämnena om? Ja, det är en baskurs i matematik, en baskurs i svenska, en baskurs i engelska, en baskurs i religion och andra kunskaper som man behöver för att kunna vara en god yrkesarbetare men också en aktiv samhällsmedborgare. Här föreslår som enda parti i att det inte ska gälla alla. Det ska gälla bara dem som har en teoretisk inriktning. hör vi hela den retorik som har kommit in via skolborgarrådet i som har oroat så många folkpartister. Jag fick till och med ett brev från ett folkpartistiskt före detta statsråd som var djupt bekymrad över denna utveckling. Det är en retorik som tyder på att det nu är dags för lite gammaldags hantering ute i skolorna. Jag fick reaktioner i valrörelsen inte bara från folkpartister utan också från människor som blev väldigt begeistrade över en sådan utveckling och som kom till mig och berättade om alla saker som skulle inträffa med våra elever. De blev väldigt upptriggade av detta. Det här är inte socialliberal politik av klassiskt snitt. Det är inte den politik som företrädaren till din kollega i skolstyrelsen så väl samverkade med liberalerna om. Jag förstår att är upprörd, men rikta inte den upprördheten mot regeringen. Rikta den inåt ditt parti. Betänk att det är klart att det var en av orsakerna till att högerväljarna i strid ström kom till när valresultatet sedan skulle hämtas in. Det är oerhört viktigt att vi har höga ambitioner för alla elever. Det är den av framgångsfaktorerna som man ser allra tydligast när man jämför olika länder. Har man höga ambitioner för alla elever då går det bra för dem som har det lätt för sig, men det går också bra för dem som har det lite tyngre för sig. Börjar vi sortera ut eleverna tidigt får vi också sämre resultat. Matematiken är ett grundläggande ämne, säger . vill han sänka kunskapskraven för en mycket stor grupp elever när det gäller just matematik. Jag återkommer till hur jag skulle vilja se att de eleverna fick större hjälp och stöd för att nå de mycket tuffa kunskapskrav som finns i vår skola men som måste gälla alla. 26 AXEL DARVIK (fp): För att informera utbildningsministern kan jag berätta att jag har träffat en del socialdemokrater som är djupt oroade för vart den socialdemokratiska skolan är på väg, inte minst med tanke på det nya förslag som har kommit om gymnasiereformen. Utbildningsministern säger att Socialdemokraterna står för något slags kunskapsskola. Jag undrar vad det är för kunskapsskola. Det är inte och socialliberalerna som står för en utslagningsskola, en sorteringsskola. Det är Socialdemokraterna som gör det. Det är Socialdemokraterna som har skapat en skola där enbart hälften av eleverna går ut gymnasiet med fullständigt betyg i gymnasiet. Det är en utslagning av oerhört stora mått. Vi ser också hur en växande andel har betyget IG i matte. Det har vuxit fram en attityd inom Socialdemokraterna där det är fult med yrkesutbildningar som ger riktiga hantverksyrken. Man kan mycket väl tänka sig profilklasser inom vissa områden, till exempel dans och musik. Men när det handlar om matematik är det någonting fult. Det här föraktet vänder vi liberaler oss mot. Vi skulle vilja ha en lärlingsutbildning för dem som vill lära sig ett riktigt hantverk. Jag var ute på en gymnasieskola i här i . Jag fick ett starkt stöd bland både elever och lärare för att fortsätta att driva den kamp som vi liberaler driver. Jag fick bland annat från en lärare höra: När du går tillbaka till säg att de ska slänga det nya förslag som har kommit med i papperskorgen och att de i stället ska göra som Axel Darvik säger, då blir det betydligt bättre. Jag känner en trygghet när jag står i talarstolen och inte behöver oroa mig för de angrepp som utbildningsministern riktar. Det är faktiskt med den skola som vi har som man har sänkt kunskapskraven och nivån på kunskaperna. har åkt berg- och dalbana enligt de olika undersökningarna. Det skulle naturligtvis vara en fördel om lärare hade möjlighet att dela in elever i grupper efter olika nivåer och möjlighet att anpassa utbildningen. Det innebär inte att man sänker kunskapskraven, utan det gör att man ger eleverna möjlighet att nå upp till de mycket högt ställda mål som vi vill ha. Det ger också möjlighet för skolan att anpassa sig till individen. Den skola som Socialdemokraterna står för är en skola där alla elever ska stöpas i samma form. förslag är ett mycket tydligt exempel på detta. Alla elever ska följa samma mall, och alla ska stöpas i samma form. Människor fungerar inte på detta sätt. Vi är olika, och vi har olika begåvningar och förutsättningar. Då vill vi att skolan ska vara ett verktyg för att man ska kunna utveckla sin egen begåvning. Såsom det är nu är det så att de som inte passar in i den socialdemokratiska slås ut och hamnar utanför samhället. Så vill inte jag ha det. 27 (): Det är väldigt roligt att det kommer fler talare till denna starkt ideologiska debatt. Jag vill börja med att säga att jag tycker att statsrådet, forsknings- och utbildningsministern, målar upp en alldeles för stor skillnad mellan liberal och socialdemokratisk utbildningspolitik, alldeles för stor, och gör det till ett huvudnummer genom att använda ett sådant uttryck som att förre skolborgarrådet i , , skulle ha härjat. Det var det verb som han använde. Detta ställer jag inte upp på. Detta är en nidbild av de goda ambitioner som har funnits i . Man kan säga som så att statsrådet uppenbarligen är både stolt och nöjd med vad han har åstadkommit. Nej, jag tycker att det en alldeles för låg ambition i den nuvarande skolan när man ser på resultaten bland annat i matematik. Jag tycker att man måste ha högre ambitioner. Det duger inte att vara nöjd och stolt i det här läget. När statsrådet i svaret och jag uppehåller mig då bara vid den ideologiska dimensionen skriver: För mig är det ett främmande synsätt. Med det menar han sorteringsskolan, som han kallar skola men inte den egna skolan. Det vill jag inte säga att den syftar till, absolut inte. Men så säger ni: Inom ramen för en sammanhållen skola ska alla barn och ungdomar mötas utifrån individuella förutsättningar. Det är alldeles utmärkt. Jag håller med om det. Varför skulle vi vilja ha någonting annat? Statsrådet får lugna sig på den här punkten om sorteringsskolan. Jag skulle vilja lämna ett förslag på den här punkten. Vi har debatterat det här mycket. Om statsrådet slutar ljuga om vår politik på den här punkten lovar jag att inte säga sanningen om er. 28 (): När jag såg att Axel Darvik hade lämnat in en interpellation om matematikundervisningen blev jag väldigt glad. Jag tyckte det vore kul om vi skulle kunna debattera matematikundervisningen här i kammaren och allvarligt över partigränserna diskutera hur vi ska kunna stärka och utveckla svensk matematikundervisning. Det är en fråga som är högprioriterad för oss socialdemokrater och också en fråga som utbildningsministern tog upp i sin utvecklingsplan. Det har arbetats hårt med den , inte minst genom tillskapandet av Nordiskt centrum för matematik i . Vi socialdemokrater har ägnat väldigt mycket energi åt att diskutera utvecklingen av matematik och naturvetenskapliga ämnen. Vi har kanske tyckt att har varit lite avlägsna i den debatten. Ni har talat mycket om humaniora, men väldigt sällan om matematik och naturvetenskapliga ämnen. Därför måste jag säga att jag blev väldigt besviken när jag satt här i kammaren och hörde att det bara var ganska trist, traditionell uppdelningspolitik som Axel Darvik kom med, men väldigt lite av det nytänkande på matematikområdet som man möter bland de många pedagoger ute på fältet som jobbar med och engagerar sig i matematik. Jag tror inte att det är någon av dem som vill ha en uppdelning för tioåriga elever eller för högstadiet i allmänna och särskilda kurser. Tvärtom möter man en vilja hos dessa pedagoger att engagera fler elever på matteområdet. Det gäller att inte få eleverna att tidigt tappa självförtroendet för matematik, utan det gäller att verkligen stimulera ungdomar så att de blir intresserade av matematik. Det finns länder till exempel där det inte går så bra med skolfrågor. Man var här från och tittade på den sammanhållna svenska skolan. Eftersom den typen av uppdelning som Axel Darvik talade för har varit så förödande för tyskarna borde vi också utifrån detta inse att den metod som Axel Darvik anger inte är den rätta metoden. Däremot behöver vi jobba på matematikområdet. Vi kan vara oerhört malliga över resultaten i modersmål och engelska i . Vi kan vara stolta över resultaten i matematik, men inte lika nöjda. Här måste vi ta ytterligare ett antal steg för att få fler elever att intressera sig för naturvetenskapliga ämnen. Det är därför som som utbildningsministern talade om är så viktig, och det är därför som det behövs resurser för utveckling. Men varför vill då skära ned på utvecklingsresurserna till Myndigheten för skolutveckling? Det är ju den typen av pengar som krävs om man ska få den stimulans på matematikområdet som behövs. Varför gör inte ni mer allvar av den strävan som nästan alla andra politiska partier i utbildningsutskottet har, att stärka utbildningsvetenskapen? Det händer väldigt mycket spännande saker när det gäller didaktik just på matematikområdet. Där borde ni vara med i stället för att bara säga nej och komma med gammaldags icke verkningsfulla metoder för att utveckla matematikämnet. Varför diskuterar ni inte den didaktiska utvecklingen i gymnasieskolan? Jag har sett spännande exempel på hur man på nya sätt jobbar med matematik på till exempel bygglinjen. Man väger A-kursen i matte i karaktärsämnena och visar för eleverna hur betydelsefulla matematikkunskaper är för den unge byggnadsarbetaren eller metallarbetaren. Det är den typen av tänkande som vi ska ha. Kom med på den vagnen, Axel Darvik, i stället för att använda en gammaldags och inte verkningsfull medicin när det gäller matteämnet! 29 Utbildningsminister (): Låt mig börja med att tacka för ett väldigt klokt inlägg där hon pekade på en utveckling av matematikdiskussionen som skulle må väldigt bra av. Som Axel Darvik säger är matematik ett grundläggande ämne, framför allt när det gäller möjligheterna att förkovra sig på de spännande naturvetenskapliga fälten. Utvecklingen går rasande snabbt. Vi har behov av medborgarkompetens i naturvetenskapliga ämnen för att man ska förstå några av de vägval som vi har framför oss. Vi har också behov av specialistkompetens för att vi ska kunna vara en ledande forskningsnation inom flera av dessa områden. Då spelar matematik en alldeles avgörande roll. Det är den dörr som öppnas eller som slås igen i ansiktet på oss. har vi chansen att få en samling kring en utveckling av matematikämnet, dess roll och dess status som jag hoppas och tror att vi kommer att få en bred uppslutning kring i . bidrar på ett viktigt sätt, inte minst genom sitt senaste inlägg. Det styrker den intensiva känsla som jag har fått, att många folkpartister känner att det är dags att lämna den enklaste plakatpolitiken.