prot · GR09130 · 2004-06-17 00:00:00 — Vi följer , och vi tar ett ansvar för den svenska ekonomin, och vi ger också bönderna ett besked . Det tycker jag är angeläget att göra. När det gäller tvärvillkoren har jag lite svårt att förstå den här upprördheten. Jag tycker att det skulle vara väldigt utmanande om vi inte hade en ambition att säga att om vi har en svensk lag är det rimligt att man följer den lagen om man ska kunna få dessa bidrag. Det skulle vara väldigt utmanande om vi hamnade i ett annat läge. Sedan tycker inte jag att man ska överdriva detta problem. Vi sitter på departementet och analyserar vilka rent faktiska problem som vi kan hamna i. Och jag vill inte säga att de är omfattande. Det är klart att vi ska minimera problemen, men att säga att det är okej att få dessa bidrag även om man bryter mot svensk lag tycker jag är utmanande. Vi har redan haft en diskussion om djurförbud och utbetalning av bidrag. När det gäller det nationella kuvertet är förslaget nu att det ska vara 30 miljoner. Något annat finns inte. Sedan är det klart att vi vill ha en öppenhet om vi har andra behov. Men är det 30 miljoner som gäller. 223 () replik: Det är nog få som sitter i en likviditetskris och som säger: Jag fick i alla fall beskedet . Det hjälper inte när räkningarna ska betalas att veta att det kommer pengar, därför att pengarna behövs, annars får man själv ligga ute med dem och betala ränta. Därför tycker jag att det är synd att regeringsföreträdaren inte kan ha så pass mycket finansiell disciplin att man faktiskt klarar detta. Det handlar nämligen om likviditetsplanering även från regeringens sida. Men lägger man över det på jordbruket i stället, och det får vi uppenbarligen leva med. Talartiden gick ut för ministern så jag fick inget svar på frågan: Är det Socialdemokraternas uppfattning att det är pressat för jordbruket och varför, om det är så, deltar man i denna press genom att behålla höga skatter som ligger utöver vad andra länders jordbrukare har? Det är ju ingen marknadsomständighet som har skapat denna situation, utan det är regeringen som har skapat det som alltså ger det svenska jordbruket en tagelskjorta. Vidare skulle det vara intressant om ministern, åtminstone mycket kort, kunde berätta vilka idéer som finns när det gäller den nya utredning som regeringen uppenbarligen har beslutat om . Är det en parlamentarisk grupp, eller är det en enmansutredare? Vilka är tankarna? 224 Jordbruksminister () replik: När det gäller avgifter vidtas ett antal åtgärder. Vi har ett program för återföring av gödselmedelsavgifter och bekämpningsmedelsavgifter, och har vi haft växtodlingsplaner. Den fasen är nu över. återför vi de här pengarna i en annan form och då för väldigt angelägna ändamål. Vi kommer att sänka dieselskatten, att gälla . Också andra åtgärder vidtas för att underlätta för företagande i allmänhet. Jag tycker därför att det är en felaktig bild som här tecknas det var den delen. Den sista frågan gällde utredningen. Jag sade, hoppas jag, i mitt anförande att det ska vara en parlamentarisk utredning som ska titta på landsbygdsutvecklingsfrågorna. Det är klart att det finns en koppling till nästa finansiella perspektiv och LBU. 225 () replik: Först vill jag returnera tacket för arbetet i kontaktgruppen. Också jag tycker att det var väldigt konstruktivt. Det var imponerande att se det arbete som ministern, statssekreteraren och medhjälpare utfört . Men sedan blir jag lite ledsen i ögat. Jag måste säga att jag är innerligt trött på talet om bönder som något slags dreglande Pavlovska hundar betingade att stoppa plogen i jorden bara där bidragen är som störst som ju framgick av ministerns anförande. Har inte ministern träffat tillräckligt många halvt ihjälslitna lantbrukare som trots minimala stöd och bidrag kämpar på fädernegården för att hålla marken öppen, odla och fortsätta arbetet? Nej, här målas en bild upp av bönder som bara satsar på det som ger största bidragen! Jag skulle vilja ha svar på några av de frågor som jag ställde i mitt anförande. På frågan om hur mycket dieselskatten kommer att sänkas lär jag väl inte få något svar, men kanske kunde jag få en liten inriktningsbeskrivning. Sedan vill jag ställa samma fråga som den som inte fick svar på, nämligen hur man tänker utforma den nationella reserven. Hur mycket ska man alltså behöva förlora i det här systemet? Vidare gäller det frågan om hur jordbruksministern ser på användningen av det nationella kuvertet. Kan jordbruksministern garantera att det nationella kuvertet inte kommer att användas till fortsatta överföringar från produktionsjordbruket till miljöprogrammet? 226 Jordbruksminister () replik: När det gäller bidragsbehovet måste vi konstatera att svenskt jordbruk i stor utsträckning är bidragsberoende. tycker jag att det framgår när jag träffar bönder och jag träffar väldigt många bönder att det finns en framtidstro, ett engagemang och en kreativitet. Många säger: Javisst är detta med dieselskatten och en sänkning av dieselskatten viktigt. Men detta har också väldigt mycket blivit en symbolfråga. Jag tror således att det bland många jordbrukare inte riktigt är samma dystra bild som vi här får höra tala om. Vi har varit väldigt angelägna om att utforma den nationella reserven på ett sådant sätt att vi får ett effektivt och rationellt användande av pengarna. Om vi får en alltför stor nationell reserv undandrar det ju pengar från annan verksamhet. Någonstans blir det mindre pengar till de aktiva bönderna. Här har gjort bedömningen att vi har behov av en nationell reserv som kan vara . Siffran verkar mycket överdriven. Vi vill använda den nationella reserven för dem som har utökat och för dem som är nyinvesterare, nykomlingarna, och vi prövar givetvis om vi kan hjälpa dem som på något sätt har drabbats. Men hela blandmodellen går också ut på att minimera antalet jordbrukare som kommer negativt ut ur den här reformen. När det sedan gäller det nationella kuvertet har vi sagt att det ska vara till för marknadsfrämjande åtgärder. Det gäller då generellt. Sedan prövar vi var pengarna gör bästa nyttan. 227 () replik: Vad jag reagerade på i jordbruksministerns anförande är det som hon nämnt i alla anföranden som jag hört henne hålla, nämligen att nu kan bönderna producera det som konsumenterna vill ha, inte producera det som ger mest bidrag. Det är i det avseendet som jag gör tolkningen om de Pavlovska hundarna. När det gäller den nationella reserven är det ingen som nämnt storlek, utan det gällde en 20-procentig stödminskning. De som får minskning skulle kunna komma i fråga för den nationella reserven. Vi får tydligen inget besked om hur man tänkt utforma den nationella reserven. Att den ska finnas är vi överens om. Men hur mycket ska man behöva förlora i det nya systemet för att kunna få kompensation, en stötdämpare, från den nationella reserven? Frågan var om jordbruksministern kan garantera att det nationella kuvertet inte kommer att användas till överföringar från produktionsjordbruk till miljöprogram. 228 Jordbruksminister () replik: Detta med att det är konsumenternas efterfrågan som ska styra trodde jag att vi var alldeles överens om i denna kammare. Det fina med den här reformen är att vi kommer bort från de här direktbidragen som direkt styr produktionen och där vi får en överkapacitet som inte är till nytta för våra konsumenter i och som också drabbar fattiga länder. Sedan har vi diskussionen om att pengar förs bort från produktionsjordbruket och kommer till någon annan typ av produktion. Jag hörde också i något av anförandena här slutsatsen att det finns en fördel med att vi har ett produktionsjordbruk som kompletterar ett mer småskaligt och det tycker jag är väldigt klokt. Jag tycker inte att vi ska göra den här uppdelningen, utan vi ska se till att vi får en jordbrukspolitik som är balanserad och som stöttar det hållbara jordbruket. Då kan det gälla satsningar såväl på produktionsjordbruket som på annan, mer småskalig, produktion. Vi ska inte underskatta kraften i den småskaliga produktionen i . Det finns ett antal entreprenörer som till och med är av den digniteten att de hittar sina nischer på exportmarknaden. 229 () replik: Jag tror att vi måste borra ytterligare lite grann i detta med den nationella reserven. Endera är det jag eller också är det ministern som inte har förstått det här fullt ut. Hur avser man att utforma den? Det var en väldig sammanblandning av procentsatser hit och dit. Vi är väl nyfikna. Men framför allt är väl också de som är beroende av den nationella reserven, kanske för att företaget inte ska gå i konkurs, oerhört nyfikna på hur den kommer att utformas. Jag måste också säga att jag reagerar på inställningen till utbetalningstidpunkten. Om man ser på detta omvänt och ser till de företagare som ska betala till staten, vad tycker då ministern om att få skjuta lite grann på betalningen bara man talar om det innan? 230 Jordbruksminister () replik: För den nationella reserven har vi ett regelverk som säger att den kan användas av företag som har investerat eller utökat sin produktion, så ställer vi frågan: Är det rimligt att reserven används för dem som har fått en stödminskning, dem som vi inte har lyckats hjälpa med vår blandmodell? Jag är medveten om att för stödminskning har siffran större än nämnts. Jag är inte negativ till att hitta en modell för att hjälpa dem som får en stödminskning. Men det innebär att vi måste hitta en modell som är förenlig med regelverket, det regelverk som är gemensamt inom EU. Där har vi ännu inte fått de besked som vi behöver. Men generellt är jag väldigt angelägen om att vi använder pengarna effektivt och att vi inte bygger upp en nationell reserv som ger oss ett större utrymme än vad vi egentligen behöver. Vad gäller dessa tre de som har investerat, de som har utökat och de som har fått en stödminskning tycker jag att det är rimligt att vi också prövar om de senare kan omfattas av systemet. Vad gäller utbetalningstidpunkten har jag inget ytterligare att tillägga. Vi har i vårbudgeten redovisat våra bevekelsegrunder, och vi har redovisat den modell som vi tycker är rimlig. Har man några andra, ännu bättre idéer om hur man ska kunna hantera de budgettekniska frågorna kommer det att finnas ett utrymme för att framföra de synpunkterna. 231 () replik: Man kan av det dra slutsatsen att lantbrukarkåren är den enskilda kår av personer som ska dra det tyngsta lasset för att vara budgetregulator. Det tycker jag är en ganska cynisk inställning. Det hade varit väldigt intressant att få en liten hint om nivån på dieselskattesänkningen. Jag tycker dessutom att trovärdigheten i löftet är oerhört begränsad. Vad som har utställts är ett gammalt med betoning på gammalt löfte som har upprepats. Vad som har hänt i verkligheten är att vi inte fått en sänkning utan tvärtom en höjning av dieselskatten på i runda slängar . Då rör det sig om trekronorsstrecket i nivå. Det är en märkbar höjning trots att löften har utställts om sänkning. Tror ministern att trovärdigheten kommer att öka ? 232 Jordbruksminister () replik: Jag är alldeles övertygad om att trovärdigheten kommer att öka. Regeringen har tillsammans med samarbetspartierna och uttalat att dieselskatten ska sänkas . Det är mitt svar på frågan. 233 () replik: Jag vill börja med att tacka jordbruksministern för att ministern är närvarande under denna debatt. Det känns oerhört värdefullt. Ett par frågor skulle jag vilja få belysta här. Hur avser ministern att arbeta eller att göra en plan för att administrationen över huvud taget ska förenklas? Jag nämnde också utgifterna. Finns det någon plan? Finns det någon målsättning för detta arbete? Den andra frågan som jag skulle vilja ta upp handlar om diesel. Vi har här hört talas om dieselskatteminskning. I mitt anförande nämnde jag min förvåning över att man inte passat på tillfället att kombinera en skattelättnad med att arbeta för att bli av med användandet av det fossila, eller att åtminstone minska radikalt på det. Det går att använda morötter i detta sammanhang också. 234 Jordbruksminister () replik: När det gäller administrationen är jag den första att beklaga att vi inte kunde få ett suveränt enkelt system när vi reformerar EU:s jordbrukspolitik. Det hade jag önskat. Det som var bäst för det svenska jordbruket, blandmodellen, hade den konsekvensen att vi fick en del krångligheter. Men givetvis ska vi se till att vi bygger upp det enklaste systemet. Vi är duktiga på att använda ny teknik. Det finns också en topp, och när vi kommer in i systemet och börjar tillämpa det, så planar det hela ut. Jag hoppas att vi till och med ska kunna göra det lite mer kostnadseffektivt . Jag är hoppfull om att kunna begränsa administrationskostnaderna. De förnyelsebara energikällorna är någonting mycket spännande, och där har vi ett arbete som pågår i departementet. En del av de som tillförs genom modellering och de nationella tillskotten ska användas för att jobba med de förnyelsebara energikällorna. Det är en kraft, och det finns mycket spännande på gång. Morötter har jag inte hört om, men om havre, raps och andra förnyelsebara energikällor som har varit en stor framgång. Det här är någonting som vi arbetar med. 235 () replik: Ministern säger att hon är hoppfull, men finns det någon skarp målsättning vad gäller just byråkratin och administrationen? Ämnar man ha en ordentlig plan för hur man ska kunna minska radikalt genom att både samordna och genom ett effektivt regelverk så att byråkratin inte bara växer? Vad gäller diesel kan jag ändå tycka att det är förunderligt att man inte tar det här tillfället och ställer krav och säger att om vi sänker skatten och ger skattelättnader förväntar vi oss, eller kräver, en inblandning av förnybara drivmedel. Det är på det viset, genom ekonomiska incitament, som vi kan peka på en färdriktning, och då slår vi två flugor i en smäll. Vi underlättar för bönderna, som får möjligheten till likvärdiga och bättre villkor, och vi gynnar miljön. 236 Jordbruksminister () replik: Vi har en mycket bra dialog med , och givetvis har vi en plan för hur ska arbeta med de administrativa frågorna. Jag ser fram emot att i relation till och länsstyrelserna hantera de frågorna. Men man kan inte trolla med knäna. Det är komplicerade regler som vi ska tillämpa, och vi kommer inte att få ett helt enkelt system. Men vi kommer att kunna hålla i kostnaderna på ett bra sätt. Sänkningen av dieselskatten och relationen till förnyelsebara energikällor finns givetvis med i de överväganden vi gör, men vi har ännu inte presenterat förslaget. Jag vill inte i detalj kommentera vad som kan bli resultatet av det arbete som vi nu har i departementet. 237 (): När vi talar om jordbruk kan vi inte bara prata om svenska förhållanden. Vi har med en internationell utblick i det var också inne på det. Jordens befolkning ökar med ungefär 80 miljoner . Större delen av ökningen sker i utvecklingsländerna. Dessa länders andel av jordbruksproduktionen kommer naturligtvis att öka, och också betydelsen av handel med livsmedel kommer att öka. Jordbrukets betydelse kan inte nog understrykas om de fattiga länderna ska ha en chans att utveckla sina ekonomier och försörja sin befolkning. Det finns som kan konkurrera med utvecklade länder när det gäller jordbruksprodukter. Men om vi ska få det som vi kallar livsmedelssäkerhet i världen krävs det att vi tar ytterligare steg på vägen mot frihandel. Reformeringen av EU:s jordbruksstöd är ett sådant steg på vägen. Vi har snart varit medlemmar i och kunnat ta del av den gemensamma jordbrukspolitiken och tillämpat den. När de nya medlemsländerna kom med utökades jordbruksarealen , och det blev fler gårdar och fler jordbrukare. Men här finns problem. Produktiviteten är låg, priserna har börjat att närma sig EU-nivå och man lider brist på insatsvaror såsom bekämpningsmedel och gödsel. Många produkter har bristande kvalitet, och behovet av att förbättra den hygieniska standarden är stor i många anläggningar. Mot den bakgrunden menar jag att det svenska jordbruket har ett försprång. Internationaliseringen på livsmedelsområdet har kommit för att stanna. Det ger oss möjligheter, men det innebär också hot. Vi kommer att möta en stenhård konkurrens när vi exporterar. Likaså kommer konkurrensen på hemmamarknaden att skärpas genom importen. Men man ska inte heller glömma att vi nu har 75 miljoner nya konsumenter på den gemensamma marknaden. Även om de har låg köpkraft är jag alldeles övertygad om att den kommer att stärkas . Detta gynnar det svenska jordbruket med sin kvalitet och effektivitet. Det är allom bekant att det svenska jordbruket brottas med lönsamhetsproblem flera av er har tagit upp det tidigare. En fortsatt strukturomvandling, ansträngningar för att minska kostnaderna och öka produktiviteten är nödvändigt för att öka intäkterna. Men jordbrukets konkurrenskraft vilar inte bara på åtgärder som näringen själv kan vidta. En rad andra faktorer påverkar också. Vid sidan av lagar och regler, som kan tynga den svenska jordbrukaren, är det givetvis en fördel med de låga mark- och arrendepriserna och den låga belåning av jordbruksfastigheter som vi har i . Främst är det dock punktskatter som varit i fokus när det gäller jordbrukets konkurrensförutsättningar. Man har då talat om den så kallade ryggsäcken, och den har varit uppe också . Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel har börjat att återföras. Jordbrukarna har fått stöd för 30 000 växtodlingsplatser, och medel har återförts kollektivt till näringen. Elskatten och skatten på eldningsolja har återförts, något som har inneburit lättnader för jordbruket på mer än . Man glömmer ofta bort att den här återföringen har påbörjats. tar vi ytterligare ett steg genom sänkningen av dieselskatten från . Miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU22 handlar om reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Motiven för reformen är kända, men de tål att upprepas. Ytterst handlar det om att stärka konkurrenskraften i det europeiska jordbruket. Genom att frikoppla stöden från produktionskraven kan vi få ett mer konsument- och marknadsorienterat jordbruk. Bonden kommer alltså i större utsträckning att producera det som konsumenten vill köpa. I betänkandet förordar utskottet att väljer en blandmodell. Om vi hade valt en ren regionmodell skulle sannolikt omfördelningseffekterna ha fått en sådan omfattning att många existerande företag skulle få stora problem med likviditeten. En gårdsmodell där stöden fördelas utifrån den verksamhet som fanns i företaget 20002002 kan i extrema fall leda till att stöden helt faller bort från den enskilda lantbrukaren. Detta undviker vi med blandmodellen eftersom stödrättigheterna kommer att bestämmas utifrån vem som brukar marken vid ansökningstidpunkten det år då systemet träder i kraft, nämligen . Det är sant att blandmodellen i sig också medför en stor omfördelning av stöden från regionerna 1, 2 och 3 till regionerna 4 och den nya 5:an, eller om vi så vill från syd till nord. är det sannolikt så att den kommande sänkningen av dieselskatten gynnar framför allt bönderna i syd. Bland fördelarna med blandmodellen kan nämnas att all mark ges ett relativt högt grundstöd som omfattar i princip all jordbruksmark. Dessutom får betesmarkerna också stödrättigheter. En annan fördel är att de förändringar som skett efter referensperioden 20002002 kan till stora delar beaktas. Detta minskar behovet av en nationell reserv, vilket flera debattörer varit inne på tidigare. En annan viktig del är den så kallade moduleringen. Den innebär bland annat en avtappning från direktstöden till landsbygdsutveckling. Det har nämnts tidigare att de minskar , 2007 och minskar det . Det innebär att överföringen till landsbygdsutveckling kommer att ligga någonstans runt 3 ½ miljarder. Inom ramen för reformen har varje medlemsland också möjlighet att utnyttja ett nationellt kuvert som får uppgå till högst av det totala direktstödet. Hade vi valt gårdsmodellen hade vi sannolikt behövt att utnyttja denna möjlighet. Men i blandmodellen är behovet av ett nationellt kuvert inte så framträdande eftersom denna modell också ger ett garanterat lägsta stödvärde även på betesmarker. Men vi vill inte stänga dörren helt för ett nationellt kuvert. Om det visar sig att vi behöver det ska vi också ha möjlighet att använda det. Men ingen av oss vet hur vi tänker 2009 när denna översyn ska göras. Därför ska vi inte stänga dörrarna helt för detta. Som har sagts tidigare föreslår vi alltså ett begränsat kuvert på för säljfrämjande åtgärder, till exempel informationskampanjer om svenska jordbruksprodukters kvalitet och utmärkta egenskaper. Vi har arbetat med den här reformen i en arbetsgrupp där samtliga av partier har varit representerade. Jag tycker att det har varit en väldigt bra form med stor öppenhet och mycket konstruktiva diskussioner. Som företrädare för majoriteten vill jag också tacka alla som har varit med i arbetsgruppen och bidragit med de djupa kunskaper som finns i det här gänget. Vi har haft ett gott samarbete. Vi är överens om de stora dragen i reformen, men vi skiljer oss på en del punkter, som den här debatten har visat, och så ska det vara. Men i det stora hela är vi överens. Skillnaderna är inte större än att jag hoppas att vi vid kommande översyner av jordbrukspolitiken kan arbeta i samma konstruktiva andra. Med detta yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 238 () replik: sade i sitt anförande att via blandmodellen undviker man att brukare blir helt utan ersättning. Då måste jag fråga : Vad säger du till de brukare som blir helt utan mark därför att man på grund av fördelningstidpunkten för stödrättigheterna blir uppsagd från arrendet av en markägare som har för avsikt att bara bruka oerhört extensivt, som inte har någon som helst avsikt att bedriva produktion utan bara vill plocka in det frikopplade stödet? Vad säger du till dessa arrendatorer? 239 () replik: Jag har rest runt rätt mycket i landet som vi har jobbat med dessa frågor, men jag har inte stött på detta. Jag tror att det är överdrivet att det skulle vara så många som så att säga plockade hem sin arrenden. Det är självklart att det kan finnas en och annan som gör det, men jag tror att problemet är klart överdrivet. Vi ska inte blåsa upp det för mycket. Men ibland kan det låta som att det är detta som kommer att hända. 240 () replik: Så svaret till de brukare som blir uppsagda från arrendet är att det hela är överdrivet? 241 () replik: Om det är någon som råkar ut för detta är det givetvis ett problem. Risken finns att man kan råka ut för det. Det här är en affär mellan ägaren och den som har arrenderat marken. Jag tror att de i de flesta fall kan komma överens. Återigen vill jag säga att jag har inte stött på detta någonstans när jag har rest runt. 242 (): EU:s jordbrukspolitik blev efter BSE-kriser, djurtransportskandaler och mul- och klövsjukeutbrott oerhört ifrågasatt av konsumenter och medborgare inom EU. Jag tror att kommissionen och andra strukturer inom EU för en gångs skull började lyssna på medborgarna och såg en del av konsumenternas problem. Den uppgörelse som EU:s jordbruksministrar kom överens om syftade också till en budgetdisciplin; ett tak har satts för jordbruksbudgeten. Men MTR handlar också om anpassning till WTO där stora krav ställs på att produktionsgynnande stöd ska avvecklas, vilket betyder att direktstöd och exportstöd ska fasas ut. Ytterligare en anledning till reformen är en anpassning till marknaden, det vill säga konsumenternas efterfrågan. I har vi varit positiva till reformen. Mycket mer hade egentligen behövt göras, men reformen i sig är ett steg i rätt riktning. I stället för att låta ibland orättvisa bidragssystem styra produktionen ska produktionen orienteras mot det som konsumenterna efterfrågar. Reformen innebär också att när de direkta produktionsstöden successivt dras ned kommer det att skapa ett ökat utrymme för miljö- och landsbygdsutvecklingen.