prot · GR0992 · 2004-04-01 00:00:00 — Om vi lyckas få de arbetslösa i arbete och fylla upp det arbetskraftsbehov som vi faktiskt har för framtiden skulle vi med en vettig politik kunna gå en ganska ljus framtid till mötes, om vi tittar på de långsiktiga effekterna för statsfinanserna. Det vore en ganska bra lösning, eller hur? Jag kan inte tycka annat än att vi ibland är lite väl pessimistiska. Det gäller alltså framför allt att få dessa människor i arbete. Det är en god ekonomi att få dem i arbete. De arbetslösa mår betydligt bättre av att ha ett arbete än att gå arbetslösa. Diskussionen om sjukförsäkringssystemet är då kanske något överskattad. Jag vill också bemöta det som sades om och våra ofinansierade förslag. Vi hade en förhandling här . Vi hade lagt fram ett förhandlingsunderlag som innehöll både besparingar och kostnader. Vet ni vad som läckte ut? Det var besparingarna som det stod om i tidningarna, allt det vi ville spara på. Det stod ingenting om det vi ville satsa på. Den här gången är det tvärtom. cirkulerar uppgifter om det vi vill satsa på, men besparingarna finns inte med. I grunden har vi alltid gått fram med balanserade förslag. Slutsatsen är: Rätt skött kan vi se framtiden an med tillförsikt. 8 Finansminister (): Jag vill börja med hälsa som ny ekonomisk talesman för Moderata samlingspartiet välkommen till den ekonomiska debatten. Jag lyssnade noga på om hade något annat budskap med tanke på att har omprövat sin ekonomiska politik totalt, som man säger i artiklar i andra sammanhang. Det var lite svårt att se vad det annorlunda budskapet egentligen skulle vara utom möjligen på en punkt. talar numera om att man ska ha ett starkare finansiellt sparande. Jag minns att , och andra i valrörelsen talade om att om vi skulle ha överskott i de offentliga finanserna var det att jämställa med fondsocialism. I den bemärkelsen har väl retoriken förändrats eftersom den av kritiserade fondsocialismen numera är inskriven i partiprogram. En viktig del av den ekonomiska politiken är att man ska ha ett överskott. Det är i alla fall ett litet framsteg i den moderata retoriken. Man blir inte särskilt förvånad när man tittar på det material som beställde fram för sin egen del och det som övriga borgerliga partier beställde från . Man kan konstatera att de fyra borgerliga partierna sinsemellan tävlar om att försöka försvaga de offentliga finanserna. Etta i den tävlingen är, enligt , det parti som har begärt den här debatten, nämligen . Jag förstår att skälet till att man har begärt debatten är att man behöver rusta sig för framtiden och ventilera sina problem eftersom man, enligt , är det parti som har det största underskottet i den offentliga ekonomin. har 30 miljarder i underskott i de offentliga finanserna jämfört med tidigare. är på andra plats med 26 miljarder i underskott. har 23 miljarder och 19 miljarder. kan möjligen säga att man är minst sämst i den borgerliga underskottsklassen, om det nu är något att yvas över. Jag tror att det är viktigt att vi låter den här debatten om offentliga finanser ha karaktären av långsiktighet som jag talade om . När vi ser bakåt finner vi att under de tre borgerliga regeringsåren var underskotten för staten: , , . Det är alltså underskott . har vi ju haft överskott. 2001 hade vi till och med ett överskott på . Jag hävdar mycket bestämt att vi inte bara ska stirra på över- och underskotten i staten. Vi ska titta på hela den offentliga sektorn. Det är ingen tillfällighet att , och är i stort sett de enda länder i EU som kunnat visa på ett offentligt överskott och välskötta offentliga finanser. Alla andra har drabbats av stora underskott därför att man har dragit på med för stora ofinansierade skattesänkningar eller på annat sätt ställt till det för sig med ökade utgifter. Det är viktigt att ha i minnet att staten kan bidra till att bekämpa arbetslösheten genom att bygga upp överskott som kan användas under dåliga tider. Det är det staten gör just . Statsskuldens andel av bruttonationalprodukten minskar . I ett dåligt konjunkturläge som när vi ska bekämpa arbetslösheten är det rätt att staten lånar pengar. I ett nytt läge ska vi naturligtvis från statens sida bygga upp nya resurser framöver. Staten planerar inte för några sjuåriga underskott, . Det är en fullkomlig missuppfattning. 9 (): Omständigheten att vi inte diskuterar de offentliga finanserna i största allmänhet utan koncentrerar oss på statsfinansernas långsiktiga utveckling kan möjligen ha något samband med att det är ämnet för dagens debatt. spelar det inte så stor roll vilket ämne man har för debatten eftersom brukar säga samma sak. har han pratat i och ännu inte kommit med en antydan till svar på de frågor som reser sig , inför de demografiska utmaningarna och som reser sig utifrån det erbarmliga läge som råder på svensk arbetsmarknad. I stället återkommer till detta eviga vegeterande över hur förfärligt det var 19911994 och hur förfärligt det är med andra partier. Anledningen till att vi inte beställer några RUT-beräkningar på den socialdemokratiska ekonomiska politiken är att vi inte behöver göra det. Vi får skarpa rapporter från olika statliga myndigheter. Riksgälden kan till exempel berätta för oss att man måste låna 68 nya miljarder . Sanningen är att staten inte går runt. Det är pensionssystemet som levererar in överskotten. Den kommunala sektorn går inte heller särskilt bra. Vi har bakom oss de värsta kommunala utdebiteringshöjningarna , vilket är ett uttryck för hur ansträngda de offentliga finanserna är på den kommunala och landstingskommunala sidan. Till skillnad från var jag ledamot av den här kammaren , så jag minns hur Socialdemokraterna fram till krisuppgörelsen gick emot varenda besparing som den dåvarande borgerliga regeringen föreslog i denna kammare. Vad vill göra för att möta de problem vi har på arbetsmarknaden och möta de demografiska utmaningarna? Vad vill han göra för att se till att de fler än en miljon människor som står utanför arbetsmarknaden, som är arbetslösa, förtidspensionerade, sjukskrivna eller fast i utanförskapet de utländska medborgare som har kommit till kommer in på planen? Vad vill han göra för att trygga att vi kan bibehålla en välfärd värd namnet på lite ? 10 (): Regeringen skrev själv i vårpropositionen ett bokslut över perioden just därför att man skulle kunna dra lärdomar. Jag tycker att kan lägga ned någon liten stund på att gå tillbaka hem och läsa det bokslutet och dra några vettiga lärdomar av det. Sanningen är den att som ni beter er just nu så visar ni att ni inte har fattat någonting. hade man av överskott av underskott. Man byggde upp obalanser som sedan föll tvärt ut i fritt fall i ekonomin. Problemet är att vi nu har ungefär samma situation med statsfinanserna. Under på toppen av en högkonjunktur var det plus, men sedan har det varit minus. Man undrar om vi får samma exemplar av budgetpropositionen. Vi hämtar ju bara information därifrån, och det är underskott i staten , och kommande år. Det är det som är förslagen. svarar inte på några frågor och berättar inte något om vad man vill göra. Sanningen är att svaret är att han vill ha underskott , när han ansvarar och hans generationskamrater finns på arbetsmarknaden, och överskott i statsfinanserna sedan, när de har gått i pension. Det är det som innebär raka motsatsen till vad säger. Det innebär nämligen att man måste ha skatter efter demografi och att vi som finns kvar på arbetsmarknaden sedan kommer att vara tvungna att betala mycket högre skatter därför att ni gör av med pengar som vi inte tjänar in. Det här är inte bara en fråga om ekonomisk effektivitet. Det är en fråga om moral. Det handlar om att människor måste kunna våga tro att det går att bygga ett samhälle där vi kan klara både privatekonomin och vård och omsorg för framtiden. 11 (): Det är frapperande hur finansministern ägnar sin debattid åt att ställa frågor till oppositionen i stället för att svara på de frågor som den här debatten egentligen bygger på. Demografin kan vi inte göra särskilt mycket åt. Det behövs ett ökat barnafödande här får alla ta sitt ansvar. Men för den andra delen, det vill säga den långsiktiga utvecklingen på kostnadssidan, har regeringen ett ofrånkomligt ansvar inte minst när det gäller det faktum att ungefär lika många lever av sociala ersättningar som under den djupaste lågkonjunkturen . Det här handlar om åtgärder på den sidan arbetsutbud. Vi förväntar oss att regeringen nu vaknar upp och gör någonting åt detta. Den andra sidan är tillväxt. Vi kan konstatera att trots att vi har en tillväxt så är den inte tillräckligt kraftfull. Oavsett om håller upp Lissabonindikatorerna som en sköld mot alla som talar om att det finns brister ute i de svenska kommunerna och i de svenska landstingen. Vi leder när det gäller Lissabonindikatorer! får han säga till daghemsföreståndare och andra som måste dra ned på resurser, sjukhus som måste stängas och så vidare. Det här är alarmerande. Titta på vår omvärld! Ta ett land som , som har gått från botten av välståndsligan till toppen. Om hade haft samma tillväxt som från det att Socialdemokraterna tog tillbaka makten hade vi haft en BNP som hade varit 900 miljarder högre än vad den är , . Hade vi haft samma tillväxt som sedan Socialdemokraterna kom till makten hade vi haft en BNP som hade varit 200 miljarder högre. Ni har inte bara försummat de sociala frågorna, utan ohälsan har också fått skena nu ska den halveras och arbetslösheten har stuckit i väg. Ni har också försummat tillväxtpolitiken. Sammantaget, herr talman, är detta en helt ohållbar utveckling. behöver en helt ny regering. 12 (): Självfallet får man inte luras på första maj. Det är bara första april som man får luras och säga fel, även om första maj. Det är det att jag längtar så till första maj, så så fort jag säger den första så tänker jag på det. Det är det freudianska det är socialisten i mig. Vänstersocialister längtar till första maj. Låt oss nu ta upp frågan och ge ett svar och försöka vara tydliga. De borgerliga partierna säger: Vi ska ha balans i staten! Det är deras poäng. De stöder också att det ska vara balans i kommunerna. Vi har ett autonomt pensionssystem. , och jag representerar partier som säger att det ska vara ett 2-procentigt överskottsmål. Men de borgerliga säger: Vi ska ha balans i kommunerna och balans i staten. Vad har de då för restpost? Jo, de har pensionssystemet. När vi tre i den röda och gröna alliansen säger i överskott säger de att vi ska ha något annat. Titta i de offentliga finanserna i budgetpropositionen, för pensionssystemet går ju att räkna på. Det sägs att ålderspensionssystemet beräknas gå med ett överskott på 1,8; 2015 på 1,1 och 2020 på 0,9. Där vi säger i överskott samlat för offentlig ekonomi säger de 1,8 ; 1,1 och 0,9 . De föreslår alltså ett lägre offentligt sparande än vad vi gör. Med sitt tal om balans i staten vill de minska det offentliga sparandet. Det tycker vi av demografiska skäl är olämpligt, för då får vi mindre resurser att möta den demografiska utmaningen. Ta fast tjuven! Det är de som inte tar sitt ansvar för den långsiktiga ekonomin. Läs gärna den rapport som jag visar här! Den finns på hemsida. Den har jag skrivit, och den heter Utmaningar . Det är en bra rapport. 13 (): fattade EU:s ett beslut som får inverkan på svensk ekonomi. Det svenska premiepensionssystemet är fonderat och ska betraktas som ett privat system. Det är ganska självklart, för det är våra pensionspengar som vi har frikopplat från statsbudget och från kommun- och landstingsbudgetar. Det har vi gjort för att systemet ska klara sig i med- och motgång och bli stabilt. Det här gör att de pengar som läggs i systemet, ca eller av BNP, kan tillgodoräknas det offentliga sparandet. hävdar att inflödet ur det fonderade pensionssystemet inte kan räknas som inkomster eftersom det är pensionsspararna själva som står för risktagandet genom egna fattade beslut. Det här ökar de bekymmer som finns. Vi har av budgeterat underskott för staten, och vi är på det tredje och ska fortsätta enligt det material som i alla fall beslutades av majoriteten i ytterligare . kan man fråga: Går det att göra någonting? Ja, det är klart att det går att göra saker. Det går att göra jättebra saker. Man kan faktiskt lyssna på i stället för att lura dem. Man kan se hur det jobbas med företagande i kommun. Man kan se hur lyckas med integration. invandrare och arbetslöshet noteras i denna borgerliga kommun. Man kan se vad Handelskammaren i vill beträffande kommunikationer. Man kan göra med sjukfrågan som de i gör. Uppräknat hade det gett en besparing på 30 miljarder. Men det törs eller vill inte regeringen i varje fall gör regeringen inte det. Man förmår inte att reformera för att skapa en stabilare situation. I stället ägnar man sin kraft åt att mixtra med bokföringsprinciper. har satt stopp för en av de metoderna. Då blir det nog tydligare hur det egentligen står till med det som finansministern kallar för sunda och säkra statsfinanser. 14 (): Det här med statsfinanserna känns ibland på något sätt som en virtuell debatt. Statsfinanserna hänger intimt ihop med kommuner och landsting. Vi kan gå tillbaka till 1990-talet och se hur det gick till när staten sanerade sina finanser. Jo, man gjorde en del besparingar, men man vältrade över en väldigt stor del på kommunerna. Hur gjorde man det? Ja, dels vältrade man över uppgifter på kommunerna den typ av uppgifter som staten hade gjort och finansierade dem inte fullt ut. Man drog också in pengar från kommunerna. Kommunerna fick alltså dra ett väldigt stort lass i och med den besparing som gjordes. Jag menar att det lasset var mycket större än det lass som staten själv drog. Men medborgarna, som upplever detta, kan inte särskilja vad som är statens finanser och vad som är den övriga offentliga sektorn. Det leder till slutsatsen att vi måste se på den offentliga sektorn som helhet. Självklart ska det gå ihop där. Jag upplever ändå den här debatten som lite begränsad när vi bara fokuserar på statsfinanserna och den ekonomin och på hur vi ska bokföra pensionerna. Möjligtvis är detta intressant från bokföringssynpunkt, men det blir ingen större skillnad för medborgarna. Det väsentliga, skulle jag vilja säga, är att hela offentliga sektorn har en sund ekonomi, och det ska vi se till! 15 Finansminister (): De borgerliga partierna är oroliga över statsfinanserna. De borgerliga partierna tycker att det är underskott i statsfinanserna, i den offentliga ekonomin. Men de har en historia som gör att de mer än några andra har umgåtts med underskott. Då måste man ställa frågan: Varför vill samma borgerliga partier enligt deras egna kalkyler och enligt som de har begärt att få bekräftelse av försvaga den offentliga ekonomin ytterligare? Om det nu är så att de borgerliga partierna är oroliga för de offentliga finanserna, varför vill då , som tagit initiativ till dagens debatt, fram ytterligare försvaga de offentliga finanserna med ? Varför vill och ytterligare försvaga de offentliga finanserna med ? Varför vill försvaga de offentliga finanserna med och med ? Det måste ju finnas någon logik i resonemanget. Jag sade att det var ett framsteg att och samlingspartiet numera inte kallar överskott i de offentliga finanserna för fondsocialism, vilket man gjorde hela förra valrörelsen exempelvis. har de accepterat att det ska vara balans i de offentliga finanserna. Vi som är något mer ambitiösa , och Socialdemokraterna tycker att det inte räcker att ha balans i den offentliga ekonomin. Det behövs också ett överskott under goda år som vi kan använda under sämre år när vi har en dålig internationell konjunktur. Den modell som de borgerliga partierna här pläderar för har tillämpats i en del länder ute i . Borgerligt sinnade regeringar har så att säga lyckats göra av med statsfinanserna även i högkonjunkturer och sedan dyrt fått betala i andra konjunkturlägen via stora skattesänkningar. Det är den modell som de borgerliga partierna föreslår. försöker ju lägga om sin yttre politik. Men internt är det väl ungefär likadant. De säger: Vi tror inte längre på att det här med fondsocialism och offentliga överskott är samma sak. är fortfarande det parti av de borgerliga partierna som vill sänka skatterna mest. partiledare skröt ju med att de är det största skattesänkarpartiet, Det är sant. Enligt vill sänka skatterna med 44 miljarder och de tre övriga borgerliga partierna med runt . Men det försämrar de offentliga finanser som ni nu bekymrar er så mycket om. använde för att jämföra med , men han kunde ha använt det snabbväxande , eller vad som helst. Då hade han nog fått andra fantastiska siffror Jag kan jämföra med den tid då satt med i regeringen . Om vi , efter den socialdemokratiska regeringens tillträde, hade haft samma låga tillväxt i som då vi hade i regeringen, skulle vi ha saknat ! fattigare hade folkhushållet varit om vi hade haft samma låga tillväxt som under fantastiska insats i den . vill jag gärna säga följande till som har missförstått att det handlar om sju års planerade underskott. Oavsett om vi räknar framåt eller bakåt kan läsa innantill i tabellen och konstatera att vi hade ett fantastiskt stort överskott på . har vi ett litet underskott. Naturligtvis ska vi när konjunkturen vänder se till att vi får ett överskott också för framtiden, vilket är oerhört viktigt. Det gäller att nu använda politiken till att minska arbetslösheten. Detta är det viktiga övergripande målet. 16 (): Finansministerns retrospektiva ordsvall och sifferexercis förmår ändå inte dölja att regeringen står väldigt tomhänt. Det är ett faktum att statens ekonomi inte går runt. Det är ett faktum att vi tvingas låna nya pengar. Det är ett faktum att mer än en miljon människor står utanför den reguljära arbetsmarknaden, lika många som under den värsta ekonomiska krisens år. Det är också ett faktum att regeringen inte vidtar några åtgärder, allra minst åtgärder för att få fart på utbudet av arbetskraft. I stället strör man ganska vidlyftiga löften omkring sig. Man riggar ett 121-punktsprogram som kostar och kringgår det finanspolitiska ramverk som vi har varit överens om genom att på olika sätt försöka kringgå utgiftstaken exempelvis genom att förvandla statliga utgifter till inkomstminskningar. Vi moderater vill ha ett större finansiellt sparande, men inte för evig tid det skulle naturligtvis bara vara ett uttryck för en överbeskattning utan i syfte att få ned statsskulden ytterligare en bit. Skälet till det är att vi behöver skaffa oss ett bättre handlingsutrymme för att möta de demografiska utmaningar som ligger framför . Då krävs det på kort sikt, för att lösa de arbetsmarknadsproblem som vi har och framför allt för att möta de demografiska förändringarna, kraftfulla reformer för att få fart på arbetskraftsutbudet. De reformerna lyser med sin totala frånvaro med den socialdemokratiska regering som har som finansminister. 17 (): säger att de borgerliga tycker att det är underskott i statsfinanserna. Sedan påstår han att det bara var något litet tillfälligt , och är det lite underskott men inte mycket. Man undrar om han har fått något alldeles eget första april-exemplar av sin egen statsbudet. Det är bara att slå upp s. 119 så ser man att det finansiella sparandet, eller budgetsaldot i staten, är minus . Om man rensar bort att man kunde flytta över pengar från AP-fonden var det underskott då med. Har finansministern inte samma exemplar som vi andra? I så fall förklarar det en hel del. Finansministern slösar bort sin tid med felaktiga RUT-kalkyler i stället för att tala om vad han själv vill göra för framtiden och de saker som vi faktiskt talar om och verkliga siffror. Vi ska ha överskott i de offentliga finanserna för att samla under goda år för att använda under sämre år. Det är det vi inte kan. Det är hela poängen. Det var tillfälliga faktorer när man lade om pensionssystemet som gjorde att man kunde flytta in AP-fondspengar. Men kan vi inte det. Vi kan inte ta pensionspengarna och skotta in i statsbudgeten under de dåliga åren. Vi ska inte heller göra det. Det är ingen bra lösning. Det är för att vi har ett bra pensionssystem som vi ligger väldigt bra till på den punkten. Då ska vi inte rasera det genom att ha dåliga statsfinanser. Jag förstår att längtar till första maj när han ska ut och demonstrera mot sig själv. Men är det några som borde gå ut och demonstrera på första maj efter att ha hört den här debatten är det alla vi som är födda på 60-, . Vi är uppenbarligen de som ska betala för den springnota som och nu vill ta när de tycker att man ska köra med underskott och låta dem som kommer efter oss betala. Det är vi som borde gå ut och demonstrera på första maj, och fan ta mig om jag inte ska göra det. 18 (): Finansministern envisas med att ta upp debattiden med att diskutera , som håller på att provköra ett långt ifrån utvecklat datorprogram. Återkom gärna till debatten när vi har kört budget genom samma program. Då kanske vi kan ha en debatt om detta. Låt oss nu i stället fokusera på de allvarliga frågor som vi står inför. Det är intressant när man läser senaste prognos, som också innehåller en del ganska långa utblickar framåt i tiden. Det säger: Det decennium som vi nu befinner oss i är ett gyllene decennium. Då ska vi ha överskott. Då är demografin rätt. Då ligger de flesta ekonomiska faktorer väl till för att ska kunna samla i ladorna. I själva verket kommer vi att öka statsskulden . Detta bevärdigar inte att kommentera med ett enda ord. Han kommenterar inte heller det faktum att vi har lika många som under den djupaste lågkonjunkturen som lever på sociala ersättningar. Han talar inte om vad han tänker göra åt det. Han talar inte om hur han tänker få upp tillväxten så att också sysselsättningen ökar. Ge då åtminstone ett besked! Försök att vika någon sekund, , åt dagens ämne! Är han beredd att diskutera ett kompletterande balanskrav för statens finanser över en konjunkturcykel? Är det möjligt att svara på den frågan? Kan han få in det bland sina sarkasmer vore det väldigt bra. Det är klart att det krävs en långsiktig strategi för att komma till rätta med detta. Men vi lär inte få något besked av finansministern på den punkten. Sammanfattningsvis tycker jag att de ideologiska skygglappar som Socialdemokraterna har i kombination med samarbetet med de tillväxtfientliga stödpartierna är de enskilt största hoten mot en långsiktigt positiv utveckling av de svenska statsfinanserna. I detta anförande instämde (). 19 (): Huvudskillnaden i den här debatten är att fyra partier, de icke-socialistiska partierna, går till angrepp mot , och Socialdemokraterna och säger: Ni har inte balans i statens budget. Det borde man ha. Jag tror inte att man som på den gamla tiden innan Bretton Woods-överenskommelsen bröt samman kan driva helt keynesiansk politik och styra allting. Det tror inte jag. Men det gäller också den andra extremen som man hör talas om här. Oavsett hur konjunkturen ser ut ska det vara balans i statens budget. Det finns nu ett underskott. Ja, det är ett underskott, . Jag vill att det ska vara ett underskott just nu eftersom konjunkturerna är dåliga. Om jag inte hade ett underskott nu skulle jag höja skatterna eller dra in pengar från kommunerna. Då får man bort underskottet. Det skulle bli katastrof för ekonomin och massarbetslöshet. Jag måste säga till heder att hon inte hade balans i statens budget under några av de värsta lågkonjunkturåren. Det hade blivit ännu värre katastrof då. Att stå här och med kraft begära att det alltid ska vara balans i statens budget och säga att man ska sänka skatterna är två saker som inte går ihop. Man kan inte på samma resa åka norrut och söderut , även om man enligt det slitna uttrycket är kluven, och så vidare. Det är omöjligt. Då får man i varje fall ge upp talet om sänkt skatt. En ersättning av överskottsmålet med ett mål om balans i statens ekonomi skulle leda till en sämre finanspolitik. Under den av min talartid vill jag säga följande, herr talman.