prot · GS095 · 2004-09-20 00:00:00 — 1 § Debatt med anledning av budgetpropositionen Finansministern överlämnade regeringens proposition 2004/05:1 med förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m. 1 Finansminister (): Alla som bor i har anledning att känna glädje och stolthet över att vi är på väg in i en ekonomisk utveckling som är mycket positiv och gynnsam för vårt land. Den grund som har skapats är en grund som naturligtvis inte bara dagens löntagare, arbetare och tjänstemän, och företagare har stått för, utan det är inte minst den äldre generationen, landets många pensionärer, som också har bidragit till den välfärdsstat och det välfärdssamhälle som vi lever i. Den grund som har haft i ekonomin har varit väldigt solid. Medan andra länder ute i har kämpat med stora underskott och kämpat med budgetsanering har vi kunnat se att vi har haft bättre ekonomiska förutsättningar. Därför går vi nu in i en bana där ekonomin utvecklas positivt i med betydligt bättre förutsättningar än omvärlden. Det är den socialdemokratiska regeringen tog över efter regeringen som tvingades lämna regeringsmakten efter det borgerliga valnederlaget . som vi har haft en socialdemokratisk regering har tillväxten i ekonomin i varit bättre än ute i . Vi har haft en tillväxt på där har haft en tillväxt på . Det är att jämföra med de borgerliga åren när det var noll i tillväxt. Det innebär att det är många , kanske , som har kunnat tillföras vår ekonomi och som har kunnat användas för att skapa jobb och förbättra vår välfärd. Vi har anledning att känna stolthet över den välfärdsmodell som vi har utvecklat inte bara i utan i de nordiska länderna och som kännetecknas av social rättvisa, kännetecknas av solidaritet mellan generationerna, mellan unga och äldre, solidaritet mellan olika grupper och en önskan om att skapa ett samhälle där gemenskapen, solidariteten och rättvisan finns i högsätet. Det är mot den här bakgrunden som regeringen naturligtvis ser det som oerhört viktigt att tillvarata den möjliga ekonomiska uppgång som vi nu ser i vår omvärld och använda uppgången för att fokusera på att skapa fler jobb. Budgetpropositionen är helt koncentrerad på att skapa fler arbetstillfällen, på att trycka ned arbetslösheten och höja upp sysselsättningen. Det är den helt avgörande frågan i denna budgetproposition. Jag är glad över att vi från Socialdemokraternas och regeringens sida väl har kunnat samarbeta med och , och jag vill tacka de två partierna för det, om denna inriktning mot en budgetproposition och en budget som tar sikte på jobben, rättvisan och solidariteten. När fler människor är i jobb, när det finns fler möjligheter att tillgodose människors önskan att få arbeta, ökar också möjligheten att låta vår välfärd växa. Vi vet att vi på många områden har stora och eftersatta behov och att vi på många områden har stora önskemål från stora grupper av vår befolkning, från de äldre, från barnfamiljerna, från de handikappade och från alla som vill ha jobb, och vi ska kunna tillgodose dessa önskemål i växande utsträckning med en förbättrad ekonomi. Därför kraftsamlar regeringen på fyra områden i den här budgetpropositionen för att åstadkomma fler jobb. Vi tycker först och främst att det är väldigt viktigt att de som i stor utsträckning står för välfärden i vårt land, det vill säga kommuner och landsting, ska få bättre förutsättningar. Det är de som står för förskolan, gymnasieskolan, , hela vår ungdomsskola, vuxenutbildningen och folkbildningen. Det är de som står för vården av både barn och äldre och våra landsting som står för sjukvården och har en stor betydelse i många andra avseenden också. De har haft några kärva år bakom sig då deras skatteintäkter har varit lägre än tidigare men deras utgifter har varit höga. Men kommuner och landsting har gjort ett beundransvärt jobb genom att pressa tillbaka sina kostnader och få bättre balans mellan utgifter och intäkter och därmed skapa bättre förutsättningar för att fortsätta bygga ut välfärden. Nackdelen, baksidan, med den kostnadsjakt som många kommuner och landsting tvingas bedriva är att man ibland har tvingats ta till skattehöjningar och att man ibland har tvingats säga upp personal i kommuner och landsting. Därför är det viktigt att vi nu kan överbrygga den svåra situation som kommuner och landsting befinner sig i. Det är det som är regeringens bestämda avsikt med den här budgetpropositionen, att se till att kommuner och landsting får så mycket mer resurser att vi kan hålla tillbaka så mycket som möjligt i fråga om de uppsägningar som i annat fall är en realitet i många kommuner och landsting och kanske till och med ge möjligheter för fler anställda, fler barnskötare, fler förskollärare, fler sjuksköterskor, fler undersköterskor och så vidare. Den väldigt centrala frågan är att om vi kan få en positiv sysselsättningsutveckling i kommuner och landsting, vilket jag hoppas med de stora satsningar som regeringen gör i denna budget på kommuner och landsting, vilket vi inte har haft , ska det generera mer skatteinkomster till kommuner och landsting. Och när kommuner och landsting får mer skatteinkomster ger det också möjligheter att i sin tur anställa fler personer, och vi får en mycket positiv utveckling av välfärdssektorn. Vi vet alla att det finns väldigt stora behov på detta område. Vi vet att ett av de socialdemokratiska vallöftena var att öka personaltätheten i förskolan men också i den vanliga skolan. Vi har en rullande plan för att se till att vi får 15 000 fler lärare och annan personal i skolan. Vi fullföljer det. Men vi startar också ett arbete för att få fram 6 000 fler förskollärare och barnskötare i förskolan för att på så vis kunna förbättra personalsituationen, personaltätheten, och framför allt förbättra för barnen som är det mest centrala. Tillsammans med de stora barnbidragssatsningar som görs är barnfamiljerna verkligen i fokus både i kommunernas arbete och i de statliga insatserna åren framöver. Vi tycker också att det är viktigt att de äldre får den sjukvård som de behöver. För de äldre är det väldigt viktigt att sjukvården fungerar. Kanske tre fjärdedelar av alla sjukvårdskostnader går just till de äldre. Det är viktigt att vi generationer emellan stöder varandra. De som är unga och som är ute i arbetskraften bidrar via sina skatteinkomster till att vi får en bra utveckling av vår sjukvård. Vi har kommit överens med landstingen och kommunerna om att göra dessa stora satsningar på välfärden, inte minst på sjukvårdssidan, som innebär att vi kan införa en nationell vårdgaranti i alla våra landsting från , och landstingen får resurser för det. Det innebär att landstingen får mer resurser, ½ miljard kronor, för att satsa på en utbyggnad av psykiatrin . Det innebär att kommunerna även landstingen är med på ett hörn där också kan förbättra sin missbruksvård. Det gäller på narkotikasidan och på alkoholsidan och annat, och vi satsar exempelvis bara extra på det förebyggande arbetet när det gäller alkohol och narkotika. Men vi satsar bra många också just på missbrukarvården. Det är en väldigt viktig vårdsatsning, allt från de äldres sjukvård över till det som är viktigt när det gäller den unga generationen och att förhindra att fler hamnar i alkolholberoende och narkotikaberoende. Om den första byggstenen i bygget för att skapa fler jobb för framtiden är satsningen på välfärden i kommuner och landsting, så är den andra byggstenen att se till att vanliga människor låg- och medelinkomsttagare, löntagare såväl som företagare och även pensionärer får mer pengar i plånboken . Vi sänker inkomstskatten med som vi tycker rimliga belopp som för många ensamstående ger en skattesänkning på kanske 1 500 och och för en familj , ja, kanske . Vi är medvetna om att en del via den gröna skatteväxlingen får påfrestningar på sin ekonomi med höjda priser på bensin och diesel exempelvis. Men även om man räknar in de höjda skatterna är det ett netto på i storleksordningen kanske för en ensamstående vanlig inkomsttagare och det dubbla, eller kanske , för en familj. Det innebär en påspädning, en förbättring, av köpkraften för de flesta människor . Det kan naturligtvis bidra till att också skapa fler arbetstillfällen. Men det är inte så att vi vill göra det här bara för att förbättra köpkraften, utan vi vill göra det här också därför att vi tycker att det är viktigt att fullfölja det löfte som den socialdemokratiska regeringen ställde ut . När vi i var inne i den budgetsanering som finns i , och och som de tvingas utkämpa men som vi utkämpade för sade vi att när det blir bättre ekonomiska förhållanden ska vi betala tillbaka de skattehöjningar som vi tvingades införa som en del i budgetsaneringen. Det gör vi nu genom att påbörja det fjärde steget i kompensationen för egenavgifterna och betala tillbaka. Det är ett viktigt vallöfte från Socialdemokraternas sida som infrias på det här sättet. Detta är det andra vi gör för att skapa fler arbetstillfällen. Det tredje är att vi vill värna om de små företagen. Vi har många förslag i den här budgeten som förbättrar villkoren för de små företagen. Vi hoppas att många fler vill starta företag, att de som har företag och som kanske inte har någon anställd vill börja bygga ut efterhand som det kommer en växande efterfrågan och att de företag som finns kan växa. hade vi en lång samtalsrunda med arbetsmarknadens parter, bland annat med näringslivet. Näringslivet hade tre önskemål som man särskilt lyfte fram. Det gällde arvs- och gåvoskatten, förmögenhetsskatten och den så kallade 3:12-skatten, småföretagarskatten. På alla de tre områdena finns det förslag i den här budgeten. Arvs- och gåvoskatten slopas. Förmögenhetsskatten minskas, och vi har avsatt resurser, , för att också minska 3:12-beskattningen. Det här ett uttryck för den dialog som vi haft med arbetsmarknadens parter och med näringslivet och där näringslivet också förtjänstfullt har bidragit med idéer om hur man kan finansiera en sådan här skatteomläggning. Jag tycker att det har fungerat väl. Vi vill naturligtvis gärna fortsätta att diskutera i samverkan i samhället mellan kommuner, landsting och stat som samhällsrepresentanter och arbetsmarknadens parter, fackliga organisationer och företagarorganisationer om hur vi kan få ut mesta möjliga ur våra samhällsresurser och öka vår ekonomi. Det ökar tillväxten. hade vi en socialdemokratisk tillväxtkongress, och vi tog fram ett hundratal förslag som ska kunna förbättra tillväxten . De jobbas nu naturligtvis successivt in i arbetet för att utveckla vår näringspolitik och vår sysselsättningspolitik och har stor betydelse exempelvis på forskningsområdet. Forskningen är också väldigt viktig för de mindre företagen. kommer vi att lägga fram en särskild forskningspolitisk proposition som kommer att signera och som innebär att vi lyfter insatserna för forskningen med fram . Men det finns också andra saker som berör de mindre företagen än bara skatteförändringar och forskningssidan. Det är viktigt att de mindre företagen får tillgång till riskkapital såddfinansiering, som det heter i de här sammanhangen. Där förbättras både möjligheter och andra kanaler som vi har för att se till att de mindre företagen i fortsättningen får mer resurser. Detta, i kombination med de insatser vi gör för att också få fram mer utbildad arbetskraft, ska förbättra de små företagens möjligheter att expandera både här hemma och ute i världen, internationellt, i fortsättningen. Det fjärde och sista området som är en del av vår jobbsatsning är att via arbetsmarknadspolitiken och arbetsmarknadsprogrammen se till att vi får fler personer som kan ta de jobb som kommer att dyka upp på arbetsmarknaden framöver. Det är många människor i som är arbetslösa, som vill ha ett jobb, som kämpar för att få ett jobb och som har sökt ett jobb inte minst bland våra invandrare. Det är viktigt att vi på olika sätt kan understödja dem. Det ingick också i våra samtal med näringslivet och de fackliga organisationerna att underlätta för våra invandrare att få jobb, att få praktikplatser, att få en bättre undervisning i svenska för invandrare och att få bättre möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. Vi hoppas att det samarbetet mellan näringslivet och regeringen kan fortsätta detta för att se till att fler av våra kamrater från andra länder kommer ut på arbetsmarknaden. Det är också viktigt att vi inför en förbättrad konjunktur förbereder oss. Det kommer att finnas behov av mycket folk i vården framöver, och det kommer att finnas ett stort behov av folk när det gäller privata tjänster. Det kan vara kvalificerade tjänster och kvalificerad teknisk utbildning som behövs. Då gäller det att arbetsmarknadspolitiken kan följa med och se till att det skapas förutsättningar för det här. Naturligtvis har vi för många ungdomar, för många människor, som går utan jobb, som finns utanför arbetsmarknaden. Det är skälet till att vi gör den här kraftsamlingen från regeringens sida när det gäller stödet till kommuner och landsting, när det gäller skattesänkningarna, när det gäller bättre villkor för företagen och när det gäller arbetsmarknadspolitiken där vi sammantaget ska försöka sänka arbetslösheten framöver. Vi har haft arbetslöshet och är nu nere i runt 5 ½ % arbetslöshet. Vi ska ned till , och vi ska ytterligare pressa tillbaka arbetslösheten. Målet är att vi ska ha den 4-procentiga arbetslöshet naturligtvis ett delmål som vi hade , alltså innan lågkonjunkturen sedan kom och sänkte sysselsättningen och höjde arbetslösheten. : Den här budgeten fokuserar på arbetsmarknaden, på jobben. Men i budgeten är också väldigt många andra reformområden tillgodosedda. Budgeten är mitt i mandatperioden. Därför har det varit viktigt för de tre partierna bakom budgetpropositionen att stämma av och se till att det 121-punktsprogram som vi har som bas för vår samverkan också kan tillgodoses. Det gör att här finns barnbidragshöjningar . Det finns också många andra förbättringar i form av bostadstillägg exempelvis för pensionärer som har de allra lägsta inkomsterna och mycket annat som kan förbättra vår välfärd framöver. Men allra viktigast är att ju fler människor vi kan få i jobb ju färre arbetslösa vi har desto mer kan vi fortsätta att bygga ut och vara stolta över den svenska välfärden . 2 (): Vi har hört om finansministerns ljusa och glättade bild över det ekonomiska läget i . Låt mig ge finansministern rätt. Ja, vi befinner oss i ett väldigt starkt konjunkturläge. Ja, den ekonomiska tillväxten är god. Ja, exporten ökar. Ja, bytesbalansen är rekordstark. Men just därför att vi kan ge finansministern rätt i den där ljusa omvärldsbeskrivningen finns det också anledning att vara djupt oroad. Bara finansministern talade när han här presenterade regeringens budgetproposition ökade statsskulden med 1 ½ miljon kronor, och vi fick tre nya förtidspensionärer. Trots det goda ekonomiska läget har vi inte ens sysselsättningsmålet om att ha av arbetskraften sysselsatt inom räckhåll. Tvärtom sjunker den reguljära sysselsättningen för att sedan ligga still . Trots det goda ekonomiska läget missas 4-procentsmålet för den öppna arbetslösheten återigen med bred marginal. Vi har en arbetslöshet som, om vi tar hänsyn till både de öppet arbetslösa och dem i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, uppgår till . Ingen ljusning är i sikte. Vi har vad som brukar kallas för en jobless growth en ekonomisk tillväxt som inte genererar några nya jobb inom landet. Totalt 1 ½2 miljoner människor står utanför arbetskraften. I stora delar av vårt land, i hela inland, är var tredje vuxen utanför den reguljära arbetsmarknaden. Trots att det ekonomiska läget är så gott är det inte ens tavelträff när det gäller det uppsatta målet om att halvera sjukskrivningarna. Vi har mer än en kvarts miljon människor sjukskrivna. Vi har mer än en halv miljon förtidspensionärer. Jag skulle vilja säga att det närmar sig ren cynism när man i finansplanen skriver: Sjukfrånvaron minskar. Det är en utveckling som gör rikare och friskare. Sanningen är den att sjukskrivningarna bara minskar marginellt. Den marginella minskningen motverkas dessutom av en lika stor ökning av förtidspensioneringarna. Finansministern budgeterar för en fortsatt ökning av förtidspensioneringen ökning . Vi har ett läge som innebär att sjukskrivningarna och förtidspensionerna belastar statsfinanserna med mer än . Ändå lyser alla handfasta åtgärder med sin frånvaro. Sanningen är ju den att det enda mål av alla de mål som nämns i budgetpropositionen, och som enligt budgetpropositionens skrivningar ligger fast, som uppnås är det som regeringen inte har ansvaret för, nämligen inflationsmål. Detsamma gäller saldomålet: Trots det goda ekonomiska läget nås det inte, alltså målet att vi i de samlade offentliga finanserna ska ha överskott över konjunkturcykeln. Här menar jag, herr talman, att det finns anledning att vara djupt bekymrad. Trots stark konjunktur, trots god tillväxt måste staten låna 64 miljarder och 38 miljarder för att få det hela att gå runt. Budgeteringsmarginalen, det som ska finnas som en buffert för en oförutsedd händelseutveckling, är i stort sett borta, och de statliga utgiftstaken är i realiteten spräckta när regeringen, med sin sedvanliga kreativa bokföring, förvandlar bidragsutgifter på statsbudgeten till inkomstminskningar. Den fråga, herr talman, som man ändå måste ställa sig är: Om nu alla mål missas på toppen av en konjunktur, i ett gott ekonomiskt läge, och om regeringen inte ens , i det positiva läget, klarar av att finansiera sina skattesänkningar och sina reformer på utgiftssidan, hur i hela fridens namn ska regeringens budget se ut när konjunkturen vänder nedåt? Detta är en valbudget, fast det inte är valår. Det är en budget för överhettning. Vi har fått en utgiftskoalition mellan socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister som är mycket dyrbar för folkhushållet. Den offentliga sektorns finanser försvagas med 20 miljarder , med 27 miljarder , med 32 miljarder , om regeringen och dess samarbetspartier får hållas. måste vi låna . Detta sker i ett läge när vi, som vänsterpartistiske kommunalråd så riktigt påpekar, i stället borde samla i ladorna för kommande konjunkturförsämringar. Det är inte mer u-hjälp vi behöver. Det är inte mer föräldraförsäkring vi behöver. Det är inte mer AMS-politik som vi behöver. Vi behöver allra minst allt detta när man, som regeringen och samarbetspartierna gör, bara skickar notan vidare till våra barn och barnbarn. Min och uppfattning är att vi i stället behöver en stark och sund budgetpolitik där vi gör rätt för oss och där vi ser till att betala för de skattesänkningar och de utgiftsreformer som vi föreslår. Vi behöver strukturella reformer som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt. Vi behöver rejäla skattesänkningar för vanligt folk. Det handlar om att människor ska få mer makt över sina egna liv. Det handlar om att människor ska få större möjlighet att påverka sin egen livssituation och sin egen tillvaro. Men det handlar också om att det måste bli mer lönsamt att arbeta. Om vi långsiktigt ska klara att finansiera den svenska välfärden måste vi framöver bli fler som arbetar, och vi behöver bli fler som arbetar mer. LO:s chefsekonom skrev så riktigt på i går: Framför allt är det angeläget att marginalskatterna på arbete hålls nere för att främja ett ökat arbetsutbud när efterfrågan ökar. En grundavdragshöjning det vill säga det som regeringen föreslår i sin proposition kostar mycket pengar och har ingen effekt på löntagarnas marginalskatter. Det är, herr talman, lätt att hålla med LO och dess chefsekonom i den analysen. Därför finns det grund att vara starkt kritisk mot utformningen av de förslag till inkomstskattesänkningar som regeringen lägger i budgetpropositionen, för när mekar vidare med skattesystemen stärks inte arbetsutbudet. I stället slår man hårt mot löntagare i glesbygd, mot låginkomsttagare, mot bilarbetare, mot metallarbetare och andra som är verksamma i våra klassiska basindustrier. Det är innebörden av de elskatter, bensinskatter, dieselskatter, trängselskatter, fordonsskatter och andra inslag som vi har i den så kallade gröna skatteväxlingen. Nej, vi behöver i stället åstadkomma ett bättre investeringsklimat i . Den urstarka bytesbalansen visar ju att det är mer lönsamt att låna ut pengarna till utlandet än att investera dem i nytt företagande och nya jobb här hemma i . Därför är det, herr talman, lätt att hålla med om att vi behöver toppa laget. Låt oss göra det genom att byta regering i valet . 3 (): Det här är förstås en bra dag att lägga fram en statsbudget på: solen skiner och det är högkonjunktur. Det är högkonjunktur internationellt. Det är som ekonomins årstider de kommer och går, och vi får en väldigt bra draghjälp från annat håll. har vi hört regeringen hålla tummarna och säga: Bara den internationella högkonjunkturen kommer så ska det bli bra. Precis som när han vandrade i öknen och fick sitt manna från himlen kommer också konjunkturen oss till hjälp. Och konjunkturer kommer och går, men startläget nu är att den förra konjunkturuppgången slarvade man bort. Uppgiften nu är därför att inte göra det misstaget en gång till utan att rusta för att stå starkare inför den nedgång som obönhörligt kommer, precis som hösten kommer . Jag kan summera med socialdemokratisk regering: en miljon människor står utanför arbetsmarknaden. De går mellan arbetslöshet, sjukförsäkring, förtidspension och socialbidrag, men en miljon människor står utanför. Hela budgetsaneringen, som man började med att göra, har man sedan slarvat bort. Underskottet är nu större än när tillträdde som finansminister bra jobbat och vi har färre företagare än på botten av lågkonjunkturen 19931994. gör vi allting rätt, läste jag att kommenterade det med. Jag undrar vad han gör när han gör fel. Regeringen och dess stödpartier levererar, i stället för att riktigt ta tag i problemen, främst nya utgifter som ska hålla väljarna på gott humör, och nya löften lär väl komma. Det här är ju inte en valbudget; det är mitt i perioden, som har påpekats. När man betänker att vänsterkoalitionen , i varje fall enligt några opinionsmätningar, ligger under skulle jag vilja ställa frågan till : Hur mycket ytterligare ofinansierat valfjäsk är du beredd att släppa igenom när desperationen inför en hotande valförlust börjar sprida sig i rörelsen? har, som jag påpekade , utfärdat redan två vallöften: Fler ska jobba och statsskulden ska vara lägre. Det här är löften som regeringen i vart fall inte är beredd att leva upp till i praktiken. Visserligen har den många mål, och de ligger fast. Riktigt var man har lagt fast dem tycks man dock inte veta. I budgetpropositionens budgetpolitiska mål, i allra första början, står det att utgiftstaken ska , och målet om överskott i de offentliga finanserna i genomsnitt över en konjunkturcykel ligger fast. Ursäkta mig, herr talman, men det är ett stort skämt. Utgiftstaken bryts igenom med långt över 20 miljarder bara . Enligt omfattade fusket, innan den här budgeten, ca 14 miljarder genom att man kallar utgifter för minskade inkomster. Sedan är det 1,3 plus 4 miljarder i fusk genom teknisk justering. Man har alltså i praktiken höjt utgiftstaket. Detta fattar kanske inte alla analytiker och andra runt , men det är sanningen. Och tar jag inte med miljardrullningen till statliga bolag och annat fusk med nettoredovisning. Utgiftstaket överskrids med långt . Marginalen det som man ska ha för oförutsedda utgifter är förbrukad. I praktiken har staten lika lite marginaler som om jag skulle ha några få tiokronorsmynt på för oförutsedda utgifter. Större budgetunderskott, hattig och ryckig verksamhet är resultatet. Och hur går det med det andra målet, det offentliga sparandet? Under den här mandatperioden har överskottet inte på något sätt kommit i närheten av några , utan det har legat i genomsnitt . Vilket år man än tar som startår och slutår för en konjunkturcykel kommer man inte ens upp i , om man inte tar med . Man kan inte låta cykler bli hur långa som helst.