prot · GR0958 · 2004-01-27 00:00:00 — och ledning arbetar intensivt med att planera för och vidta åtgärder för att återupprätta och stärka bolagets förtroende hos det svenska folket. De har mitt fulla stöd i det arbetet. frågar vidare ifall jag avser att ta initiativ till att alternativet om ett sammanhållet Posten ges som tilläggsdirektiv till Post- och kassaserviceutredningen. Som ansvarig minister för ägandet av ser jag inga skäl att ingripa i Postens sätt att organisera sin operativa verksamhet. Detta är ett ansvar för styrelsen och ledningen. Jag vill dock gärna lämna en kommentar kring Postens nya servicenät. Min bedömning är att det finns en mängd fördelar med det nya servicenätet. Tillgängligheten och rum har avsevärt förbättrats. Det finns dock vissa barnsjukdomar och omställningsproblem. Jag vet att Posten arbetar intensivt med att komma till rätta med det som brister och med att stärka det som redan fungerar bra. Posten har i uttalanden pekat på att det varit svårt att hitta rätt för kunder och att det i vissa fall inte är tillräckligt tydligt vilka tjänster som finns på de olika serviceställena. Detta ska nu förbättras från Postens sida. Det tycker jag är ett mycket välkommet och bra initiativ. Jag kommer därför inte själv att ta några ytterligare initiativ för att detta ska utredas. I sin sista fråga undrar interpellanten om jag avser att vidta några åtgärder för att minska de negativa miljökonsekvenser som interpellanten menar orsakas av det ökande antalet serviceställen. Jag låter det vara osagt ifall det går att styrka att det uppstått negativa miljökonsekvenser av att det finns fler serviceställen och i så fall i vilken omfattning. Kunderna behöver ju inte ta sig till lika många ställen då de nu kan välja att uträtta andra vardagsärenden på de platser där Posten finns. Jag vill också tillägga att har en ambitiös miljöpolicy som har till mål att minska bolagets negativa miljöpåverkan. Resultatet av detta arbete redovisas också i bolagets årsredovisning. 20 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Det är snart sedan jag skrev den här interpellationen och i en annan situation, så det känns lite avslaget . Jag kan börja med att konstatera att vi i stora stycken är överens. Jag håller fullständigt med ministern om att Posten har en viktig samhällsroll. Men det har hänt väldigt mycket inom Posten under det senaste årtiondet, och ibland har förändringarna gått alldeles för fort, så att de som Posten är till för inte har hunnit med. Det är då som det har blivit protester. Det kan ha gällt servicegrad, ovisshet och minskad tillgänglighet. Men det är sådant som kanske orsakats av jobbiga omställningar och svårigheter som skulle kunna gå att lösa . Det är inte det jag tänker på, utan protesterna gäller också andra delar av förändringen, vars orsaker ligger djupare. Det är frågan vart Posten är på väg. Vad vill regeringen med Posten ? Det var min viktigaste fråga. Vilken postal samhällsservice ska vi ha? Posten har blivit konkurrensutsatt. Men om nu inte konkurrensutsättningen fungerar, vilket jag och många med mig tycker, hur stor service ska samhället stå för, och vad ska den få kosta? Bygger Postens service bara på ekonomiska beräkningar, eller finns det en ideologisk vilja bakom? Det här var en massa frågor, men jag har saknat en långsiktig politisk vision om Posten . Jag skulle gärna vilja ha svar på de här frågorna. Jag blev glad när jag hörde ministern säga att Posten även ska vara ett företag som ägs av svenska folket. Där var en tydlig viljeinriktning. Mera sådant, ministern! I utvärderingen av Posten kommer väldigt många av våra tidigare frågor att få ett svar. Vi är glada för utvärderingen att vi ska få en utvärdering av avregleringen för att se om syftet har uppnåtts. Men utredningen betonar ekonomin alldeles för mycket, tycker jag. Jag undrar därför: Ska enbart ekonomiska anpassningar styra postservicen ? I direktivet saknas frågan om det är genomförbart att få en sammanhållen post igen. Jag noterar att ministern inte vill ta ställning där. Det är uppstyckningen i olika bolag och enheter som har skapat de allra största protesterna. Det är det som har gjort postservicen sämre enligt många, precis som jag skrev i interpellationen. Vi riksdagsledamöter får ofta upprop från personer, även från sådana som jobbar inom Posten. Jag tänker citera från ett upprop som kommer från för fackligt förtroendevalda, som representerar samtliga kassörer i hela landet organiserade i : Ett sätt att få ned kostnaderna kan vara att ta bort bolagiseringen av och slå ihop oss med nuvarande Postcentra, då blir det besparing både på lokal- och personalkostnader och kassörerna får en bättre arbetsmiljö med varierande arbetsuppgifter. Vi behåller också infrastrukturen som är unik för företaget. Ett plus med att göra den här rockaden är att då finns det möjligheter att utveckla affärerna, som våra företagare efterfrågar och kunderna anser att de kan få en bättre tillgänglighet och bättre service. Synergieffekter som uppstår är också en ekonomisk fördel för att inte tala om att förtroendet för företaget från kunden kommer att öka. Hur det går med och hur det organiseras vet inte jag, men jag utgår från att tjänster kommer att erbjudas. Jag har fler upprop, från andra: Vi tror inte att våra medlemmar längre orkar betala priser i form av slimmad organisation och försämrad arbetsmiljö till följd av ständiga kostnadsbesparingar. Jag får återkomma . 21 (): Det finns en rad problem som väljer i sitt angrepp att strunta i, nämligen att Posten är ett företag per definition. Den utveckling som har skett, inte minst inom den nya teknologin med IT och annat, har inneburit att verksamheten på posten kommer att minska. Det har gjorts lite felbedömningar. Ett tag sade man att verksamheten skulle minska . Sedan har det i diskussionen nämnts andra tal, och det har minskat . Men det är ingen tvekan om att den verksamhet som Posten bedriver är ständigt minskande. Inom Kassaservice, för att ta det gyllene exemplet, minskade antalet transaktioner under föregående år . En femtedel av transaktionerna försvann under föregående år. Det här är en utveckling som har skett under en väldigt . När jag var lokalpolitiker i var jag med ett antal gånger och diskuterade och skrev petitioner och annat för att man skulle rädda det ena eller det andra postkontoret från nedläggning. Den här utvecklingen hade sannolikt fått fortsätta om vi hade haft kvar Posten i dess gamla form. Därför skulle jag vilja frågan : På vilket sätt menar att man ska ansvaret för de ständiga problemen med postkontor som har tvingats att läggas ned helt enkelt därför att det inte funnits något underlag att ha kvar dem? kan vi trots allt ha en postservice på de allra flesta orter utan att det kostar Posten så förskräckligt mycket pengar. Ett annat resonemang som jag inte förstår mig på över huvud taget är resonemanget om miljön. Det är väl möjligt att man får köra mer för att transportera ut paket och brev. Å andra sidan finns det kanske de som inte behöver använda bilen för att komma till posten, vilket de har varit tvungna att göra tidigare. Jag tänker mig en ort där det bor ungefär 200 människor. Om varje person där har varit på posten en gång har man ändå sparat en bilresa på tre . Det borde faktiskt vara skäl att fundera över om man verkligen har tänkt det fullt ut. Borde det inte vara den totala effekten på miljön som vi räknar när vi debatterar frågan i kammaren, inte enbart det som staten själv gör? Jag tycker att det är ett märkligt resonemang om miljön. Tvärtom, skulle jag vilja säga, har Posten blivit bättre miljömässigt genom det sätt på vilket man har lagt upp nätet för sin egen verksamhet. För är det en särskild historia. Jag beklagar att det är som det är. Det kanske skulle ha varit en annan organisation för den, det är möjligt. Det jag kan vara kritisk mot är att man inte, för att ta det mest konkreta exemplet, kan sälja frimärken på . Det är fullständigt korkat. Jag kan inte förstå hur man kan ta den ställningen från Postens sida. är det som det är, och man ska se över det här. Jag tycker att det finns också många positiva saker och många positiva signaler från Postens lednings sida. Jag ser fram emot att vi ska kunna få en bra post. Däremot tror jag att begreppet sammanhållen post tillhör den tid då vi använde posten betydligt mer för våra betaltjänster. Vi gör det inte , vi betalar via giro och annat. 22 (): Synd kanske att kasta sig in i den här debatten, för jag kommer att ha en debatt senare, men jag kan inte låta bli. Det här är en fråga som ofta dyker upp när vi diskuterar landsbygds- och glesbygdspolitik i , vilket vi också ska göra i en annan debatt . Den här frågan är en stor fråga ute i landet. När nu nämner begreppet sammanhållen post här liknar jag den här debatten vid den vi ska ha om elförsörjningen vill jag gjuta lite respekt i ryggraden på näringsministern som ägare av dessa företag. Posten ska vara statlig, sade näringsministern i svaret. Så länge man har den uppfattningen måste man ta ägaransvar och slå näven i bordet är jag beredd att påstå. Vi som bor ute i postlandet har upplevt hur posten slagits sönder och flyttats in i eller och blivit ett kassaservicekontor. Jag kan hälsa från , , , och från många -forsplatser att detta inte fungerar bra. Rubriken på dagens interpellationsdebatt är Ett sammanhållet Posten. Det finns en möjlighet för ägaren, näringsministern, att tala med den nye vd:n på om hur man ska gå till väga för att komma till rätta med problemen för . får man betala för att ta ut en hundralapp eller två på en postanvisning. Det betyder naturligtvis, , att ingen går dit. Man har alltså infört en avgiftsbeläggning som gör att inte fungerar. Meningen var att skulle fungera på alla dessa -forsorter som jag nämnde. Här i finns det ju utbetalningsställen så att det räcker. När jag går runt på gatorna här i stan ser jag att det är köer på Svensk Kassaservice-kontoren. Men ute i glesbygden utnyttjas de inte på grund av alla omgärdande problem. finns det möjligheter, och dem har vi diskuterat, inte minst i mitt parti, . Vi anser att det ska vara samma servicemöjligheter i glesbygden som i städerna. har näringsministern chansen att slå näven i bordet inför den nye direktören. Jag har pratat med den förre postdirektören om den här problematiken. På en hel del ställen borde man återinföra Postens service på och skapa nya sammanhållna kontor på vissa glesbygdsorter här och där runtomkring i där det inte fungerar. Så tycker jag att näringsministern ska agera i sin egenskap av ägare till den svenska posten och tillika stor bidragsgivare till för att den ska fungera. Mitt tips till näringsministern är: Visa ägaransvar! Tala om för Posten att det finns möjligheter att förändra och Posten för att skapa ett sammanhållet Posten på många glesbygdsorter i där det inte fungerar. 23 Näringsminister (): Jag har fått en och annan fråga som gäller postverksamheten principiellt i . Hur ska postverksamhet bedrivas? Vilken långsiktig vision har regeringen när det gäller hur omfattande servicen ska vara runtom i landet? Vad får den kosta? Ska vi ha en sammanhållen och monopoliserad post? Ska man ompröva de gamla besluten om det ska vara konkurrens eller inte? Alla dessa frågor bör rätteligen riktas till min kollega statsrådet , som är ansvarig för postpolitiken. Hon har tillsatt en utredning som har alla möjliga åsikter om och synpunkter på detta. Min ringa persons begränsade ansvar är att se till att svenska folkets aktier i förvaltas på ett bra sätt och att det företaget sköts på ett vis som folk, kunderna och de anställda, kan vara nöjda med. Denna mer begränsade uppgift vill jag fylla genom att säga att jag tycker att Posten i en utomordentligt svår situation gör ett mycket bra jobb. Vi hörde just några siffror från . håller Internet håller på att göra entré i . Det innebär att folk går inte längre till några kontor för att sköta sina betalningar. De pengar som Posten tidigare fick in på detta får man inte längre in. De gamla lokalhyrorna som skulle betalas i attraktiva butikslägen det var ju där kontoren måste ligga är inte längre motiverade. Det tycker jag är en mycket stark utgångspunkt. Denna förändring som det svenska samhället går igenom har tagit sig uttryck i utomordentligt omfattande förändringar för personalen i Posten, men naturligtvis också för kunderna. För kunderna har det inte enbart varit dåligt. Det har blivit bättre öppettider, och det har blivit närmare till att hämta paket och annat. För mig som jobbar vardagar 918 och ibland är det en stor befrielse att kunna hämta paket också och vid andra tider. Så allt har inte bara blivit sämre. De postanställda har i det här sammanhanget gjort ett fantastiskt arbete. Postens verkligt viktiga verksamhet att dela ut brev som skickas sköter man bäst i världen. Där förtjänar Posten en fortsatt uppskattning. Det är lite orättvist, tycker jag, att vi står här i kammaren och bara diskuterar problemen. När det gäller frågan om sammanhållna postkontor på mindre orter kan jag berätta att det är en idé som Posten just nu mycket noggrant tittar över på ort efter ort. Det måste på varje plats finnas underlag för detta. Jag vill inte medverka till att vi ska ta pengar från vägbyggen, järnvägsinvesteringar, sjukvården eller från annan regionalpolitik för att bidra till lokalhyror i köpcentrum runtom i . Jag tycker att dessa kostnader ska bäras av postverksamheten. Den ska inte behöva gå med förlust utan den ska bära sina egna kostnader. Man ska inte ta på sig en större kostnadskostym än vad folk är berett att betala i form av porton och avgifter av olika slag. Jag beklagar att det är dyrt att ta ut pengar på postanvisning. Jag tycker själv att det är svårt att förstå att det ska kosta så mycket pengar att ta ut små belopp. Men jag vet ju också att det kostar mycket pengar att bemanna ett kontor som ska ha kontanthantering. Det måste göras stora säkerhetsinvesteringar. Lokalhyrorna är ofta höga på attraktiva platser. Jag tvingas konstatera att det är svårt att få en sådana här tjänst att gå runt, om tjänsten är gratis. 24 (): Vi vet mycket väl att tiderna och verksamheterna har förändrats och posten med dem. Posten gör mycket för att få ned kostnaderna. Och min fråga är: Om det inte räcker för att bolaget ska bli lönsamt, kommer staten då att ta ett större ägaransvar för att postservicen ska kunna vara kvar på en rimlig nivå? Det är en fullt berättigad fråga att ställa av gemene man, speciellt om man tänker flytta eller starta företag utanför storstäderna. Om man inte har en vision om eller ett långsiktigt mål för Posten är det en fara för att man blir väldigt styrd av ekonomiska beräkningar. Om man bara ser Posten som ett företag som vilket helst och inte en viktig samhällsservice blir synsättet alltså mycket snävare. Jag tog också upp detta med miljökonsekvenserna i min interpellation. Jag sitter med i trafikutskottet, och vi tar ofta upp frågan om de ökade transporterna som vi med kraft måste minska om vi ska klara de uppställda miljömålen. Det är just de ökade transporterna som är det största hotet mot att klimatmålen inte nås. Från industrin är utsläppen konstanta och ökar inte. Detta med de ökade transporterna gäller ju alla samhällssektorer, och posten är inte undantagen. Det är många som har hört av sig och påpekat att det är slöseri att det i storstäderna går dubbla brevbärarturer i och med att också finns med i bilden. Dessutom är antalet utlämningsställen för paket fler, vilket i sig är positivt, men ökar transporterna när paketen ska fraktas dit. måste kunderna åka till tre olika ställen för att uträtta sina ärenden som tidigare kunde uträttas på ett ställe. Jag antar att detta bidrar till ett större transportarbete, men jag har inga siffror på det. Jag trodde att jag skulle få svar på frågan om man har gjort någon utvärdering av hur transportarbetet påverkats av alla förändringar inom Posten. Om man inte har gjort någon miljökonsekvensbeskrivning, vore det inte lämpligt att man gjorde det? Det kunde ju ingå i utredarnas uppdrag. Det är en fråga som jag ställer. 25 (): Först återigen: Det måste väl ändå vara så, , att det är den totala effekten på miljön i varje enskilt fall som är avgörande. Även om Posten ökar sitt transportarbete jag vet inte om det är så, utan jag har bara hört det från måste väl ändå den totala effekten på miljön vara det viktiga, inte bara om Posten själv ökar sitt transportarbete. Genom att Posten ökar sitt transportarbete är det sannolikt att kundernas transportarbete minskar. Sedan skulle jag vilja säga ett par saker till . Jag tycker att ska ta upp frågan också med statsrådet om hur man ska kunna tvinga bankerna att ha en bättre kassaservice och bättre kassanät ute på landsbygden. Det tycker jag vore en berättigad fråga. Varför ska staten ta det fulla ansvaret för detta? Jag kan inte förstå det resonemanget. Det är beklagligt att transaktionskostnaderna är så höga. Dessutom är det de som är mest utsatta i vårt samhälle de som inte får öppna bankkonton och inte får vara kunder i banken som drabbas hårdast av detta. De har inget alternativ och får de högsta transaktionskostnaderna, medan du och jag kan betala en avgift en gång till banken och får sedan använda vårt giro eller om vi väljer en hantering via IT eller vad det nu är. Det här tycker jag är en fråga som är mer berättigad att ställa. Slutligen skulle jag också vilja säga så här: , titta på vilka av kontor som läggs ned! Huvuddelen läggs ned i storstäderna och framför allt i . Jag tycker inte att resonemanget håller om att det skulle vara landsbygden som särskilt drabbas när man gör förändringar i Posten, för så är det inte. 26 (): Jag tänkte avstå från att begära ordet, men efter inlägg kunde jag inte låta bli. Så är det inte, . Tyvärr är det väl så att din dialekt talar emot dig lite. Frågan är om du tillhör de politiker som jag ibland brukar påstå lever på Stockholmskortet och tror att slutar där kortet slutar att gälla, i och i . Men ända bort i finns , och enligt de förslag som ligger om förändring av i mitt distrikt är det glesbygdskontoren som försvinner. Jämförelsen med banken, , är tyvärr också ett bevis för att du inte tillbringar så stor del av ditt liv i svensk glesbygd, för där fungerar det ganska bra, som tur är. När nu sönderslagningen av Posten blev som den blev har vi bankkontoren, och där är faktiskt avgifterna överkomliga för alla. När slogs ihop med startade vi en egen bank i Västra sparbank, som fungerar väldigt bra på alla småorter och har kvar sina kontor, sin bemanning och sin kontantkassa. Men och posten fungerar dåligt. Vi kan titta i ett protokoll från ett par , herr näringsminister. Här står ju en som tror på den fria företagsamheten, men på vissa punkter håller jag med näringsministern. Av protokollet, som handlar om Posten, framgår att jag rekommenderade att Posten också skulle bli en bank, en postbank som vi ju hade på gång, som ägde postgirot och som skulle ha konkurrerat med de stora jättarna på den privata marknaden. Man skulle ha gjort postkontoren lönsamma runtom i och aldrig startat någon . Om Posten i också varit bank med den service som den skulle ge hade man gått med vinst. På vissa ställen är det naturligtvis problem, men hade en bank varit med i bilden hade det blivit en annan lösning på det hela. Det kan vara ett förslag från mig. 27 Näringsminister (): Det blev lite enklare för mig när jag noterade att , trots mitt påpekande om arbetsfördelningen i regeringen, valde att ägna sina åt frågor om hur mycket pengar man i regionalpolitiken ska lägga på det ena och på det andra och på Posten. Jag tror att jag hoppar över det och understryker i stället än en gång att mitt ansvar i regeringen handlar om att se till att sköter det uppdrag som politiken i övrigt har avgränsat åt den. Huruvida det ska vara konkurrens eller inte är inte upp till Posten att avgöra, utan uppdraget ska skötas på bästa sätt enligt de riktlinjer som har dragits upp. Hur mycket pengar som ska gå till regionalpolitik och till subvention av post i glesbygd och annat får avvägas i andra sammanhang. Min personliga åsikt är att statliga utgifter för hyror i köpcentrum runtom i landet ska man vara återhållsam med när det finns så många andra viktiga områden, inte minst för glesbygden, som vägar, inte minst underhåll av vägar, sjukvård och mycket annat som har stor betydelse. I det sammanhanget var det glädjande att kunna höra berätta om läget i västra . Där finns inga problem med kassahanteringen. Där finns en bank på varenda liten ort. Det lugnar den oro jag kände för att kassahantering skulle vara ett problem när har glesat ut sitt nät. De problemen kan uppenbarligen inte vara så stora, för det finns ju kontor som sköter de här tjänsterna på varje ort. När det gäller frågan om man ska ha flera parallella som sköter samma sak i konkurrens på väldigt små orter vill jag säga att så konkurrensinriktad är inte jag, även om jag är konkurrensminister, att jag inte tror den lokalt styrda i västra om att själv kunna klara det här på ett mycket bra sätt för medborgarna runtomkring. Till slut till om frågan om miljön och om jag ser effekter av den här förändringen av posten, så ser jag som sagt väldigt stora svårigheter och väldigt stora bekymmer, inte minst för den personal som har berörts. Men jag har faktiskt lite svårt att se problem för just miljön. I mitt eget fall är det nu halva avståndet för att gå och hämta ut saker och ting på posten. Det innebär att jag kan promenera i stället för att ta bilen. Jag tror att jag delar det med väldigt många andra människor som dessutom kan kombinera detta med andra ärenden som man ändå måste göra i sin vardag. Jag tycker att här har ett dåligt argument för att ha färre postkontor, för det här säger är att vi har för många kontor och att vi borde glesa ut näten. Hon tycker att när vi har så här väldigt många kontor som vi har , blir det så mycket transporter så det ska vi inte ha, utan det räcker med färre, kanske ett per län eller i residensstäderna. Då räcker det med 24 transporter runtom i landet med paket, eller kanske ett per kommun jag vet inte. Jag tycker att det är bra att vi har många kontor, och jag är glad att det har blivit fler utlämningsställen och inte färre. På den punkten kan vi nog konstatera att vi har olika åsikt. 28 (): De totala miljöeffekterna vet vi faktiskt ingenting om. Vi kan ju spekulera här om det blir mer eller mindre miljöeffekter. Det är därför som jag tycker att det vore så väldigt bra om vi kunde få en utredning om eller någon sorts översyn av om de här transporterna har ökat eller inte. Jag kan se att det har varit en ökning. Det är ju inte bara det här med serviceställena utan så många andra faktorer som man också måste väga in. Posten måste ju skicka ut alla paket till alla dessa kontor, och dessutom måste man gå till olika ställen för att uträtta sina olika ärenden, så det är den totala effekten som jag efterlyser en översyn av. Jag skulle vilja avsluta med att säga att Posten har uttalat en tydlig ambition att återvinna förtroendet från svenska folket. Av interpellationssvaret att döma har Posten ministerns fulla stöd i det arbetet. När Posten sent gick ut och förklarade att frimärken skulle säljas överallt där postens emblem finns, fick det ett genomgående positivt gensvar från alla, för det är i den riktningen som svenska folket vill se förändringar, inte uppstyckningar av verksamheten utan mer sammanhållet. Det kan jag klart uttrycka efter alla synpunkter som jag nåtts av och som har tolkats också av här. Jag hoppas att ministern verkar med all sin kraft för att utvecklingen ska gå i den riktningen . 29 Näringsminister (): efterlyser min synpunkt på Posten . Jag tror inte att det för någon går att ta miste på vad som är mina ambitioner när det gäller kraven på Posten.