prot · GS0937 · 2004-11-25 00:00:00 — Detta var några exempel på andra myndigheter, organ och utskott som har markerat tvivel och ifrågasättande kring statligt ägande. Därför är det inte speciellt förvånande eller anmärkningsvärt att det också finns en reservation vad gäller detta i betänkandet. Statens främsta näringspolitiska uppgift måste vara att ange ramar och regelsystem för näringslivet och ge förutsättningar för långsiktig tillväxt. Om då staten uppträder som ägare och som regelutformare för näringslivet blir det naturligtvis vissa problem. Grundprincipen måste vara att konkurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i privat regi. En privatisering leder till en ökad renodling av statens roll som lagstiftare och normgivare, och det är bra och önskvärt. Därför är, vilket denna reservation innebär, det enda rimliga att staten lägger fram en plan med en tydlig strategi för en utförsäljning av statliga företag. ställer sig bakom reservationerna i betänkandet men yrkar bifall endast till reservation 1. 180 (): Det här skulle kunna ha varit en önskerepris av alla våra debatter , men tyvärr är det inte så. Vi hör samma gamla uttjänta argument från de borgerliga partierna om hur oförnuftigt det är att staten ska äga företag. Argumenten är inte nya och fräscha utan de gamla och uttjänta. Det känns lite trist. Egentligen skulle vi, som jag hörde ryktas , ställa in den här debatten därför att allting är känt. Men har vi inte gjort det, och ska vi genomföra den. Här pratar samtliga om att staten genom sitt företagande bidrar till att snedvrida konkurrensen. Staten är både domare och spelare. Man ska renodla rollerna. Varför ska staten äga företag över huvud taget? var tydlig på det: Vi vill inte att staten ska äga företag. Det är inte av praktiska skäl, tror jag, utan mer av ideologiska. Man ska ha tydligare ägare. Vi har ansträngda statsfinanser. Det ska tillsättas kommissioner. Man använder skattemedel för att konkurrera. Det är hemlighetsmakeri med underlag i statliga företag. Det finns ingen ände på alla argument som man använder för att bevisa att staten är en dålig företagsägare. Jag tror att det egentligen är väldigt få, om man ska vara uppriktig, som känner igen sig i den här kritiken. Fråga svenska folket i stället! Vad tycker svenska folket om att staten äger 56 eller 57 företag och ett par hundra dotterbolag som fungerar, tjänar samhället och tjänar sina syften väldigt bra? De tjänar också pengar till statskassan. Det är ett antal miljarder som vi använder som statsbidrag till exempel till kommuner där vi jobbar med äldreomsorgen, barnomsorgen och driver skola av bra kvalitet. Det är inte så att de här pengarna försvinner någon annanstans. De kommer ju tillbaka till staten som ägare genom på bolagsstämman beslutade årliga utdelningar. I går fick vi händelsevis en rapport om för våra statliga företag. Det var i stort sett bara positiva siffror. En resultatökning på , ett resultat på intjänade efter skatt och en omsättning på drygt 219 miljarder. Investeringarna i de statliga företagen ökade till 20,6 miljarder, och räntabiliteten på det insatta kapitalet uppgick till . Den totala tillgångsmassan i våra statliga företag uppgår nästan till , 900 miljarder. Det äger vi tillsammans, vi svenska folk. Men det tycker inte de borgerliga partierna om. Jag gillar det skarpt. Vi har några bra företag som jag tycker att vi ska vara särskilt rädda om, till exempel och . Vi har en ganska stor del i Sonera, som har gått väldigt bra de senaste tre kvartalen och bidragit till att vi kommer att få in en bra slant i statskassan. var inne på att de statliga företagen har många anställda, nästan 200 000. De är spridda över hela landet och bidrar till att upprätthålla en god regionalpolitik, med automatik kan man dessutom säga. Därtill vill jag säga att staten till skillnad från många andra sköter sina företag på ett ganska bra sätt. Öppenheten är mycket större än ni vill påstå. Det som sägs om mörkläggning känner jag inte igen. Det är fullständigt orimligt att påstå det när vi har tillgång till alla de handlingar som vi vill ha, om vi bara frågar. Men det är en del som inte bryr sig när man får ta del av handlingar. Jag vill också påminna om att vi hade information från i näringsutskottet . Det är ett lysande företag som äger naturtillgångar i som hela svenska folket också är delägare i. Det går väldigt bra. Det går före när det gäller produktion av virke. Det går före när det gäller biologisk mångfald. Det gör allting, tycker jag, väldigt mycket mera rätt än många andra gör . Dessutom tjänar bolaget pengar, 600800 miljoner i överskott. Dessutom uttalade styrelseordföranden i , som vad jag vet inte är socialdemokrat, ett stort förtroende för staten som företagsägare. Tydliga, klara besked. Kalla det för ägardirektiv eller vad ni vill. Han säger också så här: Absolut inte privatisering av företagen. det kanske skulle gå väldigt fort skulle företaget och skogsmark vara i händerna på utländska företags ägare. Tycker ni att det skulle vara bra? Svara på den frågan! Nej, jag tycker att ni borde prestera någonting mycket bättre. Och ni kan också, om ni vore ärliga, erkänna att redovisningen till när det gäller förvaltningen av de statliga företagen har blivit mycket bättre. Möjligen beror det på att vi har debatterat staten som företagsägare i kammaren, men det beror också på att vi lär oss så mycket mer. Öppenhet, olika policyer som är knäsatta, regler för hur företagsledare ska bedömas och avlönas, avveckling av bonusprogram, borttagande av incitamentsprogram staten går före, visar vägen för hur även privata företag ska agera. Det tycker jag är väldigt bra. Men jag kan inte avhålla mig från att kommentera det tar upp om Systembolaget. Jag tycker det närmast är en osmaklighet att ge sig på en företagsledare som har försökt att komma till rätta med stora problem i ett företag som vi äger, nämligen vd . Jag tycker mig ändå se bockfoten sticka fram lite grann. Det är nog inte som är ute efter utan någon annan. Men problemet är ju att med den inställning som och nu redovisar lägger man fram något slags förslag om yrkesförbud. Vilket jobb skulle en människa ha som råkar vara gift med en statsminister? Det kunde också vara en kvinna som var statsminister. Vilket jobb ska en sådan människa ha för att det ska vara tillåtet att ha det utan att bli kritiserad? Jag tycker att det är dåligt gjort att ställa till det på det här sättet. vd försökte faktiskt ställa upp. Hon tog ett eget initiativ. Det ska man väl ändå inte bli straffad för. Jag tycker att det är att gå väldigt mycket för långt. Sedan får vi se vad de utredningar man håller på med och åtalet kommer att leda till. De ska behandlas enligt de rättssystem som vi har, som vi har beslutat om bland annat här i . ska det här avvecklas på ett bra sätt. Jag får nöja mig med detta och yrkar bifall till förslaget i dess helhet och avslag på reservationerna. 181 () replik: Det är fullständigt rätt att vi i inte vill att staten ska driva företag. Det är helt rätt uppfattat. Vi kommer att säga det så länge som så är fallet, det vill säga så länge vi har statliga företag i den omfattning som vi har. Vi tycker att det finns god grund för detta. Vi menar att det är en fråga om trovärdighet. Staten måste vara trovärdig i medborgarnas ögon. Det är oerhört viktigt. Därför kan man inte både vara domare och spelare. Svenska folket, fru talman, upprörs över Systembolaget. Man upprörs över de mutor och de korruptionsskandaler som har präglat detta bolag. När det gäller vd:s roll i detta tror jag att missar en mycket viktig poäng. Det är signaleffekten av att ägarna byter ut en vd som klantar till det för sig. Det är liksom det som är hela poängen med en styrning av företag. Vd ska veta att har jag gjort bort mig, har jag missat, har jag varit dålig i mitt ledarskap är det jag som har ansvaret och jag byts ut. Detta vet alla andra vd:ar, och det är precis det som gör att en vd till varje pris inte vill hamna i en sådan situation. Men när ägarna inte byter ut vd signalerar man i själva verket inte bara till denna vd utan till alla andra vd:ar att ni får göra bort er, vi är så nöjda och glada bara ni försöker ändra er. Det här är viktigt. Även när det gäller bonus är det viktigt att ta upp den här frågan. Även på den punkten missar man. Regeringen sätter själv upp målen för hur pensionsförmåner och bonusar ska se ut. Vd:ar i de statliga bolagen tar ut mer än det som regeringen har bestämt. Förklarar man det för säger han att vi får väl acceptera att det tar lite tid innan de ändrar sig. 182 () replik: Jag menar att argumenten är desamma. säger att staten inte ska vara domare och spelare. Det gör också representanten för . är det så att det här företagsägandet har koncentrerats till en särskild ägarenhet på som är skild från all övrig hantering av bolagen. Att sedan förvaltningen för några bolag ligger på andra departement har att göra med vilket uppdrag de har. Det där argumentet biter inte riktigt. Det biter inte på mig, det biter inte på Socialdemokraterna och jag tror inte att det biter på svenska folket. Vad gjorde vd när hon kom in i bolaget? Det måste väl ändå accepteras att man får lite tid på sig att sätta sig in i verksamheten. När de här frågorna och misstankarna började uppdagas var det faktiskt Systembolagets ledning som tog initiativ till att göra utredningarna. Man kan väl inte få sparken för att man vidtar åtgärder för att rätta till felaktigheter i ett bolag? Vem skulle då vilja bli vd i ett företag? Vem skulle då vilja bli vd i ? Jag tror inte att någon skulle vilja bli det. Nej, en vd i ett bolag som klantar till sig ska ha sparken. Men har verkligen inte klantat till sig. Hon har gjort rätt. Hon har tagit itu med det här och försöker att rensa i systemet. När det gäller de bonusar och pensioner som tar upp finns det väldigt klara instruktioner för hur det ska avvecklas. Vissa avtal är ingångna och ska naturligtvis hållas. Man får väl ändå avvakta att detta sker för att man ska komma i fas med det som regeringen har beslutat. Försök inte förvirra oss eller svenska folket! Här finns det regler. De ska följas, och de följs. 183 () replik: Det finns här en icke betydande form av dubbelmoral. Å ena sidan säger regeringen att syftet med det statliga ägandet är att det ska vara en förebild, på området för jämställdhet, för etik, miljö och allting annat som man nu formulerar. Det låter väldigt bra. Om man hade varit på det sättet och agerat på det sättet tror jag att hade haft fullständigt rätt. Svenska folket hade tyckt att detta hade varit en ganska bra ordning. Men är det inte på det viset. Staten är inte en god förebild. Staten agerar inte på det sätt som man säger att man ska agera. Det blir den ena brandkårsutryckningen efter den andra. Det var Systembolaget, det var Vin & Sprit, och är det . När det gäller , däremot, skulle jag inte vilja gå så långt som att anklaga för en försumlig ledning, alls icke, tvärtom. Där har det brustit i att ägarna inte har talat om för vad de ska göra. Man har inte talat om för i ägardirektiv att de ska gå före på miljöområdet. Det har man missat. Man har inte varit tydlig. Man är inte transparent. Man får inte den informationen. Det är de här problemen som vi tar upp. Vi menar att detta är allvarligt ur trovärdighetssynpunkt. Det här borde man arbeta för. Om man inte mäktar med det ska man inte vara någon ägare. Då ska man koncentrera sig på att göra det man kan, göra det bra och låta dem som kan driva företag göra det. Man ska ställa upp villkor så att företagsamheten sker på ett bra sätt för alla. 184 () replik: Jag tycker tvärtemot vad tycker när det gäller syftet med bolagen. Vi har själva bidragit till att rikta in verksamhet genom särskilda riksdagsbeslut för ett antal bolag, genom riktlinjer som anger ramarna. Sedan ska ägaren som direkt representeras av regeringen fylla det med ytterligare innehåll. De bolagsinstrument som de statliga företagen jobbar efter är inte fler än de privata jobbar efter. Där ska man reglera hur det ska fungera. Sedan ska man kritisera eller komplettera på bolagsstämmor. Jag vill nog påstå att har fått rätt så tydliga instruktioner om vad de borde göra. Om man läser ett antal propositioner, betänkanden och beslut från riksdag kan man väldigt tydligt se det. Jag tror inte att det är fel på instruktionen. Det är möjligen så att vi inte vet vilka planer har när det gäller att gå före på miljösidan. De har presenterat ett ganska stort projekt. Det är väl ändå i linje med vad man kan säga är miljömässigt gott att göra. Sedan kommer det säkert väldigt mycket mer. Jag tycker att de statliga företagen föregår med gott exempel, dessutom med en öppenhet som de privata företagen knappast presterar. Vi har chans att kritisera de statliga företagen. Vi kan stå och göra det i kammare. Det tror jag inte vi kan göra särskilt mycket när det gäller de privata företagen. Där tycker jag inte att har särskilt mycket rätt. Hon har mycket mera fel än rätt i alla fall. Innan vi går vidare skulle jag vilja uppmana ledamöterna att hålla sig till betänkandets innehåll och tänka sig för innan människor anklagas som inte kan bemöta det här i kammaren. 186 () replik: Gammal skåpmat exakt det uttrycket vet jag att K G Abramsson använde . Det var nästan exakt samma formuleringar i anförandet och i replikskiftena. Jag undrar vem det är som upprepar sig. Dessutom tror jag att K G Abramsson lyssnar dåligt. Halva mitt anförande upptogs av något som vi kallar för samhällsnyttiga företag som faktiskt är en innovation och som jag hade tänkt mig att kanske få någon liten synpunkt på. Inte behöver vi upprepa oss. Vi förses med ständigt nya exempel på missförhållanden i statliga bolag som vi kan ta upp, nya . Det är definitivt inte upprepande. Om nu K G Abramsson inte tror på oss måste väl K G Abramsson ändå tro på rapporter. Där står faktiskt precis det som jag läste innantill i mitt anförande när det gäller Systembolaget: De samlade indikationerna på oegentligheter borde ha föranlett mer kraftfulla uppföljningsåtgärder. Det är vad skriver i sin granskningsrapport. Det är minsann inget godkännande. I K G Abramssons värld är det rosenrött och vackert. K G är en lojal partimedlem som kanske premieras med en liten vd-post . Det vet man inte så noga. Jag måste komma till en fråga och skicka med den innan talartiden tar slut. Jag skulle vilja veta K G:s syn på vd-löner i statliga bolag. Ska det finnas någon särskild policy? Är det besvärande att vd får högre bonus och lön än och Fortums? Hur mycket ska man som statlig vd kunna tjäna? 187 () replik: Först vill jag ge en kommentar kring de samhällsnyttiga företagen. Vi kallar det företag med särskilda samhällsintressen. Det har vi gjort . Det är väl ungefär samma sak? De ska uppfylla samma syften. På den punkten borde vi väl i så fall vara ganska överens. Ordvalet kanske inte har så stor betydelse. Det är målsättningen med företagen som gäller. Jag har stor respekt för revisorer. Det har jag. Men skillnaden mellan att vara operativ i ett statligt företag och att vara riksrevisor är att de kan se allting i historiens ljus. Det kan inte de som står på plattan och ska fatta beslut göra. De måste göra det utifrån den kunskap de har vid just den tidpunkten och med det goda underlag de givetvis har skaffat sig. Jag är inte alltid beredd att köpa vad revisionen säger. Det finns åtskilligt att fundera över, till exempel vad man har sagt om och styrningen av . Jag tror att jag törs tillåta mig att säga att man lite grann blandar ihop det som de ska granska i förhållande till uppdraget från och det vi som politiker ska, förmår och får besluta. är ingen politisk institution. Jag tror att det finns mycket att diskutera där. När det gäller vd-löner i statliga bolag har jag redan sagt att det står i instruktioner att man ska vara återhållsam, att man inte ska vara löneledande och att man ska titta på jämförbara företag. Om det nu skulle finnas något som är kvar får man lov att justera det. Det gör styrelserna, och regeringen utser styrelserna. kommer man att behöva göra det. När det gäller mina eventuella för att jag är partilojal ska jag inte ta någon vd-post, men en stubbe i skogen skulle passa mig väldigt bra. 188 () replik: Vi menar kanske inte riktigt samma sak. Jag tror att K G Abramsson tjänar på att läsa vår motion. När vi talat om samhällsnyttiga företag indikerar det ett större inflytande från det civila samhället. Det är också ett sätt att sprida ägandet. Det tycker vi är en intressant tanke som borde prövas och utredas närmare för att se om vi kan få ett större engagemang i de statliga bolagen, vilket vore värdefullt. Jag blir verkligen förundrad över att K G lovsjunger alla statliga bolag de är utan fel och brister men kritiserar för att den gör ett granskningsuppdrag som inte är trovärdigt. Det tycker jag är mycket allvarligt, att inte ha tilltro till den riksrevision som är satt att granska den verksamhet som regeringen ägarstyr. Vi använder den också som instrument i . Jag skulle vilja att närmare förklarade det. Menar han att det överlag är återhållsamma löner som gives? I så fall har vi väldigt olika uppfattningar om vad som är återhållsamt. K G skyggar lite här och vill inte sätta någon gräns. Är det rimligt att en vd tjänar 25 gånger mer än genomsnittslönen för en arbetare i bolaget? Det är en konkret fråga, som jag skulle vilja ha besvarad med ja eller nej. 189 () replik: Jag kan ju bara läsa rapporter och bedöma dem utifrån de beslut som till exempel har fattats i riksdag. Då tycker jag på vissa punkter att det mera rör politik än juridik och förvaltning. Det måste väl ändå vara upp till den enskilde ledamoten att kunna ha en sådan uppfattning. Jag har också läst en del av det underlag som har presenterats när det gäller granskning av till exempel . Jag säger nu att jag inte har generaliserat. Jag tog upp exemplet , där jag tycker att man har missat en del av poängen. Jag har som sagt svårt att tala illa om revisorer. Det är inte det som det är fråga om, men jag bör ändå kunna få ifrågasätta det, och en del av deras rapportering kommer ju till kammaren, och ska vi debattera deras inställning till bland annat . Vd-löner: Det är styrelsen som fattar beslut om lön till vd, men styrelsen har numera en konkret instruktion om hur löner ska sättas för företagsledande personal. Det som har gällt tidigare måste vi lägga till historien nu är det framtiden som det gäller. När man kan justera löner för våra verkställande direktörer ska man naturligtvis göra det, och för detta finns det en ganska tydlig instruktion. De ska inte vara löneledande, och de ska kunna jämföras med löner i jämförbara företag. Jag tror att den instruktionen är tillräcklig. Om lönen sedan ska vara 20 eller 25 gånger medellönen för en arbetare kan inte jag svara på. Det hör nog mera till styrelsens uppgifter att bedöma. Jag tror att den är kapabel att göra det. Där sitter folk från näringslivet med stor kompetens, med hög kunskap och med lång erfarenhet. Jag tror att man kommer att kunna lösa detta. 190 () replik: K G Abramsson inledde med att kritisera de fyra borgerliga partierna för gammal skåpmat. Jag tänker inte upprepa det som vi tidigare haft uppe i debatter, men jag lyssnade på K G Abramsson när du blommade ut och beskrev hur bra de statliga företagen är. De är väl fördelade över landet, och det svenska folket applåderar med glädje att vi har statliga företag i . Jag blev då ganska nyfiken, för det kan inte vara så att vi har uppnått den absolut optimala situationen för statliga företag. Vad ska vi nu förvänta oss? Vilken dröm är det som K G Abramsson när? Skulle vi kunna få lite nyheter här i kammaren? Vad kan vi nu förvänta oss i form av förstatligande framöver, eftersom det är så positivt med det statliga ägandet? Jag utgår från att vi nu inte har det optimala läget utan det vore bra om K G Abramsson kunde förmedla en nyhet som vi kan diskutera här i kammaren. Vad är det som ytterligare ska förstatligas? Det måste väl då vara målet. 191 () replik: Nej, det har jag verkligen inte sagt. Om jag antytt att det är något sådant program som jag gläder mig åt är det helt fel. Om hade gått tillbaka till de tidigare debatterna skulle hon ha erinrat sig att jag har sagt att vi är väldigt pragmatiska när det gäller det statliga företagsägandet. Vi kan sälja företag, vi kan köpa företag och vi kan delutförsälja. Vi har flera exempel på det. Det är inte fråga om att skapa maximal lycka genom att förstatliga olika verksamheter, men på vissa områden har staten gått före. Det kan ha historiska förklaringar, och det kan också ha andra förklaringar. Så länge staten är en god företagsägare och tjänar pengar åt sina medborgare och omsätter dem till välfärdsproduktion tycker jag att man mycket väl kan försvara det. Det är det som jag är glad över. Jag är glad när vi kan pumpa in 14, 15, 16, 17, 18 eller 20 miljarder i statskassan. Det tycker jag är väldigt bra. 192 () replik: Det fanns i K G Abramssons anförande inte ett tecken på att det fanns något intresse för att bemöta eller möta den borgerliga reservationens tankar om att det också fanns ett värde i att sälja ut för att skapa mer tillväxt, skapa ytterligare en privatisering i det här landet som i sig också genererar nya arbetstillfällen, därtill över hela landet. Det fanns inte ett tecken på detta i K G Abramssons anförande. Därför blir min följdfråga eftersom det fortfarande var en så positiv beskrivning: Tar man från Socialdemokraterna inte alls till sig det som faktiskt beskriver, att när offentliga aktörer agerar på en konkurrensutsatt marknad uppstår det problem? Tar man inte till sig någonting av den kritiken som faktiskt kommit från ? K G Abramsson brukar säga att det mig veterligen inte är några borgerliga företrädare som går just vår väg i det sammanhanget. 193 () replik: Jag tror visst att man kan skapa bra tillväxt och bra företagande om staten avvecklar en del av sina företagsinnehav. kan väl inte ha glömt de förhandlingar som vi hade om när staten skulle ta över och vi bildade . Vi kom då överens om ett utförsäljningsprogram för det företaget. Vi gjorde upp om det just med för att skapa lokalt företagande och för att skapa förutsättningar för lokal tillväxt. Jag tycker att det är trovärdigt när jag säger att vi är pragmatiska. Vi behöver inte nu för alltid bestämma att vi ska äga de här företagen och avveckla andra. Det gör vi när vi ser att det passar. Vad sedan gäller kritik: Det är klart att vi visst gör fel . Det måste man ta åt sig, och då måste man rätta till sådana bekymmer. Men det behöver inte vara fråga om hela systemfel. Det kan vara ett missgrepp. Det är i övrigt otydligheter som vi har till exempel i vår lagstiftning, och om det skulle vara till skada för svenskt näringsliv eller för svenskt företagande, för kommuner eller för andra, ska vi naturligtvis ta itu med det, men vad jag menar överlag är att staten är en duktig företagsägare och tjänar pengar åt sina medborgare som vi använder till väldigt nyttiga saker. Det kan väl ändå inte tacka nej till. 194 HANS () replik: K G Abramsson sade i sitt anförande att man ska vara rädd om . Jag vill fråga: Anser Socialdemokraterna att det finns något problem med att nu ägnar sig åt att bedriva verksamhet genom naturturism, rekreation och upplevelser? Detta sker som har problem med att för få företag startas. Vi har behov av flera företag som växer, och turistbranschen är en bransch som inom vissa delar av är en möjlig tillväxtbransch för privata aktörer. 195 () replik: Jag ska villigt visa överseende med fråga. Var möjligen med när behandlades i utskottet? Om hade varit där skulle han aldrig ha ställt den frågan. Det kan vara så att flera har missuppfattat detta. Med det tilläggsuppdrag som nu ska få är det inte fråga om att ska starta företag inom naturturismområdet utan man ska upplåta sina marker på sådana villkor att man kan starta lokala företag, så att det lokala entreprenörskapet ska kunna växa. Det ställer vi upp på. Jag tycker att detta är väldigt bra.