prot · GS0941 · 2004-12-01 00:00:00 — Borde inte det oroa att det sker en så enorm expansion av antalet myndigheter? I frågan om storlek tycker jag att debatten här blir rätt omvänd från sida. Det verkar vara så att först ska vi bevilja anslag, över 1 miljard i ökning . Sedan, i efterhand, ska vi fundera på om det var berättigat eller inte. Borde vi inte göra tvärtom? Först undersöker vi hur det ser ut med arbetsuppgifterna på ett antal olika områden. Har de ökat eller minskat, och har de ökat eller minskat på andra områden? Sedan beslutar vi oss för att anslagen ska öka, om så erfordras. Det är så som flera talare har varit inne på: Det är regeringen, inte oppositionen, som har hittat på de här siffrorna. Regeringens egna siffror visar att på ett antal olika områden har arbetsbelastningen på inte ökat utan kanske snarare minskat. Om vi nu ska hålla oss till fakta som har gått borde det i så fall tala för en minskning av , inte en och ständig ökning. säger om presstödet att det är darwinism att låta människors val avgöra vilka tidningar som ska få komma ut eller inte. En rimlig slutpunkt för resonemang borde i så fall vara att staten bestämmer vilka tidningar som ska komma ut. Det är ju verkligen själva motsatsen till darwinism. Men så långt vill väl ändå inte gå? 28 () replik: Beträffande presstödet vill jag och en majoritet i kammaren slå vakt om de principer som vi har, nämligen att meddela ett presstöd för att säkra en större mångfald i den demokratiska debatten. Det låter nästan lite hjärtnupet när säger att den enskilde individen ska avgöra vilka tidningar som ska komma ut. Den som något har studerat den här marknaden vet ju att det är annonsdirektörerna och reklamdirektörerna i företagen som i praktiken bestämmer vilka tidningar som ska ha de största resurserna och bästa förutsättningarna att komma ut. Beträffande antalet myndigheter kan man naturligtvis vara oroad av detta och säga att 250 myndigheter är acceptabelt, att 275 är oacceptabelt och att 325 är än mer oacceptabelt, men man kan väl inte föra diskussionen riktigt på det sättet. Man måste väl också diskutera vad dessa myndigheter gör. Man kan också föra ett annat resonemang, nämligen att man kan slå samman ett antal småmyndigheter. Det har ju funnits många förslag från Statskontoret på den punkten. Då minskar ju antalet myndigheter i sig, men myndigheternas uppgifter minskar ju inte med det. Det som ligger bakom detta myndighetsresonemang, nämligen ingreppet i friheten, regleringen av samhället och annat, minskar ju inte därför att man slår ihop eller skär ned antalet myndigheter. är ju en sådan här myndighet som väl ingen vet vad den egentligen sysslar med. Därför tog jag reda på det. Den sysslar med inhägnad av järnvägar och tvister i anslutning till den frågan. Man kan naturligtvis säga att den inte behövs, men å andra sidan måste ju det här problemområdet hanteras på något sätt. Det kan då kanske läggas direkt på och låta det växa till lite mer i stället! Beträffande storlek har det gjorts olika undersökningar. Jag vill bara hänvisa till en studie som SNS gjorde, där man ansåg att hade för lite personal och styrde sina underliggande myndigheter alldeles för lite. Det finns alltså olika uppfattningar om det här. 29 () replik: Vad gäller antalet myndigheter är det intressanta faktiskt att se hur rörelseriktningen, tendensen, ser ut. , , är det en markant ökning. Vi får alltfler myndigheter med allt större personal, och alltmer pengar går till myndigheter. ställde frågan: Vad gör myndigheterna? Ja, det är rätt många ute i som undrar det: Vad gör myndigheterna? Då är frågan: Är beredd att medverka till att vi får stopp på den myndighetsexpansion som äger rum? talar om , och det är intressant. svarade inte på min fråga om vad det är som motiverar den stora expansion som har ägt rum , som flertalet resultatindikatorer visar på att arbetsbelastningen snarare har minskat. gick tillbaka till . Ja, det är klart att det är rimligt att har ökat , men den intressanta perioden är ju . har antalet anställda ökat och kostnaderna har ökat. har ärendemängden, enligt regeringens egna redovisningar, minskat. Är det verkligen rimligt att kostnaderna ökar och de anställda ökar om det är så att ärendebelastningen minskar? Är det rimligt, ? , om presstödet: Det finns rätt många länder runtom i världen som inte har presstöd och som har en mycket vital och livaktig press. Presstödet kan inte anses vara den alltigenom avgörande faktorn på den punkten, utan det finns mycket annat att ta med i beräkningen, exempelvis frågan om reklamskatten, som tidigare talare har tagit upp. 30 () replik: Vad gäller antalet myndigheter, eller myndighetsverksamheterna, som man kanske hellre borde säga, har jag under hela mitt politiska liv haft som en sentens i mitt arbete det som sade: Det är stöld om skattebetalarnas pengar inte används på ett effektivt, rationellt och klokt sätt. Det är en uppfattning som jag alltjämt har. Om antalet myndigheter ska minska eller ej kan man inte riktigt säga, men jag är naturligtvis beredd att medverka till och arbeta med att titta på myndighetsstrukturen och antalet myndigheter men också deras arbetsuppgifter för att se om de inte längre behövs. Men det är rätt svårt, herr talman, att hitta motioner i den här om att myndigheter ska läggas ned. Det är betydligt lättare att hitta motioner om initiativ till mer myndighetsaktiviteter på olika områden. Jag tycker att det ligger i själva den här frågan, nämligen om det inte är så att man i stället för att diskutera antalet från en mer statistisk utgångspunkt jag medger att det har större medieeffekt borde diskutera vilka uppgifter som är onödiga av dem som fortfarande utförs, eller möjligen inte ens utförs, av myndigheter som finns kvar. Där tycker jag att diskussionen ska läggas. Jag tycker att överutnyttjar nedgången i antalet regeringsärenden när han säger att flertalet indikatorer pekar på att det skulle kunna vara betydligt färre regeringsledamöter. Det är väl det vi inte vet, och det är det som KU i sitt nästa betänkande beträffande granskningsfrågor diskuterar och tar upp. är där intresserad av att skaffa fler indikatorer på regeringens arbetsbelastning. Jag ser fram mot att vi tillsammans kan diskutera de här frågorna då och senare när KU får svar. 31 (): tolkade rörande hyllningar till regeringen och regeringspolitiken som ett tecken på ett allt tätare samarbete mellan just och regeringen. Så kanske det kan vara. Det kan också vara så att det är ett parti som står längst ifrån de båda andra på ett antal centrala områden, som arbetsrätten, synen på socialförsäkringar och sådana saker. Det parti som inte tillhör arbetarrörelsen utan som satt och förhandlade med , och kd om att bilda regering efter valet är kanske det parti som känner störst anledning att betona att samarbetet trots allt fungerar och fortsätter. Jag har inte samma behov av att direkt falla ut i hyllningar till regeringsförslaget på det här området, men jag tycker ändå att det är ett rimligt och väl avvägt budgetförslag. Med stöd och goda råd från och har man kommit fram till en ganska hyfsad prioritering av de begränsade resurser som står till förfogande. Det är inte för mycket pengar och inte heller för lite, utan det är en ganska god avvägning, som sagt var. Jag tycker att vi kan ställa oss bakom det här förslaget. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i alla dess delar. Det har varit många frågor uppe i den här debatten, och tyvärr hinner man inte beröra allting även om man skulle vilja det. Jag ska ändå säga en del om några av sakerna. Jag tror att jag ska börja med kd och , som har diskuterat värdegrund med . Det låter sig ju sägas, och är säkert alldeles korrekt, att det måste finnas en sådan gemensam värdegrund för att demokratin ska fungera, att det inte är tillräckligt med tekniska beslutsmodeller. Jag är enig med honom om det. Det är nog sant att det är på det sättet. Men är inte särskilt tydlig när han ska tala om vilka värden han avser, i alla fall inte i sitt inlägg. Något tydligare är han i reservationen. Där skriver han nämligen att han anser att de värden, rättigheter och skyldigheter, som inspirerats och förts vidare av den kristna traditionen, är oundgängliga som grund. Det kan man för det första ifrågasätta, åtminstone delvis. Den kristna traditionen innefattar också sådant som korstågen, inkvisitionen, häxbränningen och kvinnohatet, misogynin. De värden som detta är uttryck för är med säkerhet inte någonting som vi vill lägga till grund för demokratin. För det andra bör man nog vara något försiktig med att utpeka just en av religionerna såsom havande ett slags särställning, nämligen den kristna. Det kan leda till att vi som inte är kristna känner oss något exkluderade från det demokratiska samtalet, och det vore olyckligt. Sedan är det , som egentligen har den allra mest intressanta reservationen. Där står det så här: Den svenska demokratin måste förnyas genom att bygga samhället underifrån och upp, där varje politisk nivå hämtar sitt mandat från underliggande nivåer. Den första bisatsen, om att bygga upp underifrån, är sådant som man säger. Det säger jag också. Det uttrycker en god demokratisk hållning. Det betyder inte speciellt mycket, men man kan säga det. Men sedan kommer det: Där varje politisk nivå hämtar sitt mandat från underliggande nivåer. Jag misstänker att detta betyder något, hämtar sitt mandat. Hur hämtar man ett mandat i ett demokratiskt system? Jo, det gör man genom att vara vald av någon, att man har ett uppdrag, att man är en representant. När en politisk nivå då hämtar sitt mandat från underliggande nivåer finns det en ganska näraliggande tolkning av vad detta faktiskt betyder, nämligen ett system av indirekta val av de olika politiska nivåerna, där alltså kommunfullmäktige utser och där i sin tur utser den centrala folkförsamlingen . Det är ingen ny uppfinning. Det är inte något som har kommit på, utan det finns i den demokratiska traditionen som ett slags minoritetsuppfattning, att man borde organisera demokratin på det sättet. Jag kände igen den där idén. Jag tittade i bokhyllan hemma då jag visste att det fanns någonting där. Jo, det fanns en intressant bok som heter och proletär revolution. Den skrevs av , icke obekant. Där skisserar han just detta system, där varje politisk nivå hämtar sitt mandat från de underliggande genom indirekta val, alltså ett rådsdemokratiskt system. Jag konstaterar att inte fick särskilt många efterföljare, inte ens i sitt eget parti, och jag tror inte ens att han följer sig själv på denna punkt numera. Det är intressant att nu lyfter fram denna idétradition i sina försök att vara federalister, antar jag. Det är möjligt att jag fullständigt har vantolkat reservationen, att det inte betyder detta och kanske inte betyder så väldigt mycket. Det kan klargöra i sin replik strax. Sist och slutligen tycker jag i fråga om att trots allt har argumenterat ganska väl. som oppositionen föreslår ganska betydande minskningar på det området har man också ganska högt ställda krav på vad denna regering ska åstadkomma i form av beredning av ärenden, snabba svar och sådana saker. Det låter sig göras därför att regeringen då inte har den dimensionering som oppositionen vill ge den utan har den dimensionering som vi i majoriteten anser är rimlig. Då kan man ställa sådana krav. Vid KU:s löpande granskning av och en del andra undersökningar som det har refererats till har man inte hittat så värst många rullade tummar i . Det finns en del att göra när det gäller att klara ut exakt hur arbetet har förändrats, hur det fördelas och så vidare, och vi kanske också hittar punkter där det finns möjligheter till rationaliseringar. Några starka indikationer på att är gravt byråkratiserat eller att vi har stora svärmar av anställda som inte gör sitt arbete finns inte. Jag tror man vet inte säkert som jag har sagt tidigare i talarstolen, att är underdimensionerat och att detta behöver ses över för framtiden. 32 () replik: Visst var det intressant att lyssna på nyanserna i inledning. Man kan riktigt se hur samtalet om regeringskoalitioner på vänstersidan tornar upp sig som ett stort spöke för vissa, medan andra gläds. Den retorik som lånat från Socialdemokraterna, och som verkligen såg ut att passa in i munnen, var inte lika väl passande för Vänsterns representant. Som sagt var det en spännande bild av verkligheten på vänstersidan. Bara en kommentar kring . Det finns inga bevis för rullande tummar eller indikationer på att det sker en byråkratitillväxt eller något annat, säger . Det är väl det som är ett av problemen. avslutar, herr talman, med ett troende om . Från sida konstaterar vi att majoriteten, stödpartierna, regeringens underlag här i kammaren, har ett troende som grund för sitt anslag till . Från vår sida tycker vi att det behövs ett starkare och bättre underlag än så, en djupare analys än så, för att kunna anslå så stora belopp som det trots allt rör sig om 1,1 miljarder , 835 miljoner 2001/02 som på något sätt lever vidare. För detta har också Vänstern ett ansvar. Avslutningsvis: Uppdraget underifrån, från medborgare till respektive nivå, innebär inte att det behövs indirekta val, däremot ett tydligt ramverk, byggt underifrån. Precis som vi lämnar mandat från kammaren till EU ska medborgarna göra det underifrån, herr talman. 33 () replik: Jag tror att nog läser in lite för mycket i de eventuella nyanser som finns i regeringsfrågan. Jag tror att det rent generellt är så att det är politiken, de politiska uppfattningarna, som förr eller senare slår igenom. Jag tror som en allmän princip att partier som står varandra närmare politiskt har lättare att sitta i regering tillsammans än partier som står längre ifrån varandra politiskt. Därför känner jag inte så mycket behov av att låna valparoller från socialdemokrater. Dem får de behålla, och så ägnar vi oss åt politiken i stället. Sedan till grunden för att bestämma vilket belopp som ska avsättas för . Man kan alltid önska sig ett bättre beredningsunderlag, och det kräver väl också en del arbetsinsatser och tjänster i för att ta fram det. Det får vi försöka se till, men jag konstaterar bara att även anser sig ha ett tillräckligt underlag för att precisera sitt budgetäskande till mindre än de som regeringens förslag innebär. Det var tydligen inte så svårt att komma fram till en siffra heller för . Sedan till frågan att politiska nivåer hämtar sitt mandat från underliggande nivåer. Det var lite grann så som jag misstänkte, att riktigt genomtänkt var det inte. Det betyder inte det som det står där. säger att det ska byggas som ett ramverk, att man ska klargöra vad de olika nivåerna sysslar med. Sedan säger hon att det ska göras underifrån. Hur går det till? Är det fullmäktige som bestämmer ramverket för och som bestämmer ramverket för ? 34 () replik: Angående det sista: Låt oss föra en spännande dialog, gärna i ett demokratikonvent, om hur vi formerar ett ramverk byggt underifrån där varje nivå har ett tydligt uppdrag, ett tydligt mandat, och där man också får möjlighet att välja utifrån de utgångspunkterna. Sedan har vi för den diskussionen. Jag hoppas att är intresserad av att delta i ett sådant samtal. Men där är väl den stora frågan, som förmodligen också präglar våndan i regeringsarbetet, att den politiska samsynen inte är så tydlig. är själv ett tydligt exempel på just detta: Är kommunist eller inte? Finns det en samsyn på vänstersidan om relationen kommunist icke kommunist. Det är väl den stora hemläxan, förmodar jag, för att klara ut. Jag förväntar mig inte att jag får någon tydlighet i den delen här i kammaren. 35 () replik: Jag ska gärna föra en fortsatt dialog med både och andra om hur demokratin bäst kan organiseras. Det ska vi göra i och i andra sammanhang ute i samhället. Jag tycker att den här replikväxlingen visar att den dialogen nog behövs för att förtydliga vissa saker. Det här andra inlägget är lite svårt att hantera. Det var inte på min nivå. Jag tror att olika typer av ideologiska etiketter som vi använder federalister, liberaler, socialister till syvende och sist har en ganska liten betydelse. Vad som har betydelse är, som jag sade tidigare, vilka grundläggande värderingar vi har, vilken ideologisk huvudinriktning vi har, vilken politik vi har och vilka ställningstaganden vi gör i olika enskilda frågor. Finns det en samsyn om huvudinriktningar finns det alltid möjligheter att kompromissa och jämka i den mer konkreta politiken. I de fall som samsyn om huvudinriktning inte finns blir det naturligtvis svårt. Jag vill bara konstatera att i det samarbete vi haft under den här mandatperioden med regeringen och har vi i allt väsentligt varit eniga om just huvudinriktningen och har därför också kunnat kompromissa och jämka i den konkreta politiken. 36 () replik: provocerade mig till en replik; jag hade inte tänkt ta en. Det är alltid intressant att diskutera med , för han har en befriande intellektuell skärpa, även om vi inte alltid kommer till samma slutsatser. Men jag förstår synen på värdena. Har man en materialistisk historieuppfattning ser man värdena som en överbyggnad på de ekonomiska grundfaktorerna. Då tycker man att de kanske inte är så väldigt viktiga. Sedan tror jag att förväxlar inspirationskällan till värdebasen med själva värdebasen. Det är själva värdebasen som jag tycker är väldigt viktig att diskutera och analysera och föra vidare. Den viktiga frågan är: Borde det inte vara rimligt att i målet för demokratipolitiken också uppta diskussionen om fri- och rättigheter och människovärdesperspektivet? Det är den väsentliga frågan i det här sammanhanget. 37 () replik: Någon annan gång ska vi ta en ordentlig diskussion, kanske ett seminarium, om den materialistiska historieuppfattningen och vad den eventuellt kan tänkas innebära när det gäller synen på det som vi kallar för värden. Jag tror inte att föreställning om vad denna materialism innebär är riktigt densamma som jag har. Jag vet att de uppfattningar i grundläggande värderingsfrågor som vi människor har naturligtvis är helt centrala för till exempel en fungerande demokrati. Det är nog sant att dessa värden dessutom inte är eviga eller objektiva i någon abstrakt mening utan självfallet hänger samman med de villkor under vilka vi människor lever våra liv. Till frågan om idétraditioner. Jag vidhåller att man ska vara lite försiktig med att peka ut en religiös tradition som havande något slags särställning när det gäller möjligheten att bygga demokrati. Det är inte bara vi som inte är kristna som kan känna oss lite exkluderade, det ger en ganska pessimistisk syn på möjligheten att bygga demokrati i världen i dess helhet. I större delar av världen saknas den kristna traditionen. Jag tror att det är fullt möjligt att bygga en väl fungerande demokrati också utifrån andra religiösa traditioner. Jag tvivlar på att egentligen har någon annan uppfattning än jag på den punkten. 38 () replik: Det är riktigt som säger. Men den kristna traditionen har i vårt kulturområde haft en stor betydelse för idéutvecklingen av värdebasen. Den värdebasen kan man givetvis komma fram till utifrån andra utgångspunkter och inspirationskällor också. Vi kan säkert vara överens i det synsättet. besvarar inte frågan om det inte vore rimligt att målen för demokratipolitiken det vi diskuterar här innehåller ett fri- och rättighetsperspektiv och ett människovärdesperspektiv. 39 () replik: Visst, man kan alltid diskutera hur man ska formulera den typen av svårdefinierade det ska erkännas politiska mål. Jag menar nog att det är uppenbart att det i målen finns med också en förutsättning av en gemensam värdegrund när det gäller synen på alla människors lika värde, vilket leder till krav på icke-diskriminering etcetera. Jag menar att detta är med i det demokratibegrepp som vi är eniga om i och som uttrycks i regeringens målformuleringar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § Internationell redovisning i svenska företag Föredrogs lagutskottets betänkande 2004/05:LU3 Internationell redovisning i svenska företag (prop. 2004/05:24). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 10 § Program för energieffektivisering, m.m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2004/05:NU7 Program för energieffektivisering, m.m. (prop. 2003/04:170 delvis). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 11 § Internationell samverkan Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2004/05:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2004/05:1 delvis). 40 (): Vi svenskar internationaliseras mer och mer. Vi är ute och reser allt längre bort på våra semestrar och i tjänsten. Min generation tågluffade i , mina barn flygluffar till . Världen krymper, och vår kunskap om främmande länder ökar. Teknik och kommunikationer gör att vi alla, långt utanför gränser, känner stor samhörighet. Inom tenderar utrikespolitiken att bli inrikespolitik. Vårt samarbete över de gamla nationsgränserna blir intensivare, och vårt behov av information ökar. Det ställs krav på att måste vara närvarande. Var och hur vi är representerade i andra länder påverkar hur vi ska kunna påverka och påverkas av den globala utvecklingen. För att undvika att kontrollmakt undermineras och att pengarna fördelas internt i vill jag att anslaget till utrikesförvaltningen återförs till utgiftsområde 5. Jag anser att ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen och svensk närvaro i hela och . Det krävs också en ökad svensk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Därför har vi föreslagit ökade anslag till utrikesförvaltningen. Vi anser också att medel ska ställas till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands. Vi moderater vill också bredda det nordiska samarbetet och öka anslaget med för att förbereda de baltiska staterna , och för ett inträde i och andra former för det nordiska samarbetet. Erfarenheterna från bland annat folkomröstningen om euron och valet till visar att kunskapen om unionen och Europafrågor är väldigt låg i landet. Jag anser att det finns ett behov av ökade kunskaper och större delaktighet i frågor som rör i stort. Vi svenskar måste uppleva Europafrågorna som våra egna och inte som något beslutar om och inte berör oss. De gjorda erfarenheterna i den parlamentariskt sammansatta kommittén EU 2004 måste tillvaratas. Förståelsen för samarbetet i och engagemanget i Europafrågor måste fördjupas. Europafrågor måste göras intressantare och bli en naturlig del av vår vardag. Detta är viktigt framför allt hos våra ungdomar. Därför anser jag att informationen i våra skolor måste bli effektivare. Sedan har jag en sista kommentar till det betänkande som har lagts fram. Majoriteten föreslår att delar av Sida ska utlokaliseras till . Enligt min uppfattning vore det bättre om Sida i så fall utlokaliserades till de länder där Sida är verksamt. Jag kan inte tänka mig att Sida har så stor verksamhet på och att det skulle vara motiverat. 41 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 5. förordar att anvisar de medel till internationell samverkan som vi har föreslagit i enlighet med tabellen i betänkandet. Vår avsikt är att de lägre anslagen från ska ge en tydlig signal till regeringen att vill se ökad samordning och effektivisering i de organisationer som berörs av kostnadsreduceringarna. I likhet med debatten under föregående ärende i kammaren, nämligen expansion, vill vi att man också ser över de internationella organisationerna, som har en tendens att växa och sällan reduceras. anser att det finns ett behov av att internationella fredsarbete effektiviseras. Detta kan ske genom att det inrättas ett kombinerat civilt och militärt centrum för internationell fredsutveckling i till vilket Sida, , , och med fler organisationer bör knytas.