prot · GR09109 · 2004-05-05 00:00:00 — Så skriver , bror till den av talmannen tidigare nämnde och också han en ledande svensk diplomat, citerad av Svenska Dagbladets legendariske EU-korrespondent . Fruktan, nöden och skammen. Det är viktigt att aldrig glömma detta förfärliga arv som bär på och vars tyngd EU-samarbetet har hjälpt till att lyfta av. Det var dock inte förtjänst att befriades från nazismen och att demokratin segrade. Det var heller inte förtjänst att kommunismens diktaturer föll och demokratin segrade i . Det är heller inte förtjänst att genom EU-samarbetet lyckats skapa, behålla och utvidga freden i vår världsdel. Vi har som nation inte gjort några uppoffringar för fred och välstånd i vare sig på slagfältet eller i det formativa arbetet vid den tidiga efterkrigstidens förhandlingsbord. Vi kom sent. Vi har fått oss allt serverat som på silverfat, men trots detta är vi likväl det mest EU-skeptiska land som känner. Svenskarna är mest otacksamma och historielösa folk. Som nation koketterar vi med vår EU-skepsis. EU är inte bra, men det vi har, sade statsministern på första maj som jublet och ballongerna steg mot skyn i och på andra håll och EU utvidgades med tio nya länder. EU är inte bra. Just på första var säkert mest otacksamme och självöverskattande statsminister. När andra i rörda av historiens täthet sjöng till glädjen klagade statsminister på Europeiska unionen som något som katten släpat in i folkhemmet. Och sådan är ju socialdemokratins Europasyn: EU är något som katten har släpat in i folkhemmet. Svenska socialdemokrater har minst av alla folk förtjänat EU. har, däremot, kanske mest av alla folk tjänat på EU. 1900-talets , dominerat av den socialdemokratiska arbetarrörelsen, är utifrån sett en nation av krämare och militära svikare med ett neutralitetspolitiskt hycklande som kännetecken i sin utrikespolitik. Detta är relation till och EU i ett nötskal tyvärr, herr talman. Och skulden för detta eländiga tillstånd ligger hos det parti, Socialdemokraterna, som dominerade svensk politik . Det är ett parti som totalt har misslyckats med att forma en svensk Europapolitik, och ännu mindre har man lyckats forma en solidarisk Europapolitik för . Inte heller har Socialdemokraterna ännu efter förmått forma en svensk säkerhetspolitik som har frigjort sig från järnridåns logik. Motvilligt har Socialdemokraterna låtit sig släpas från position till position i EU-politiken, alltsedan avvisande Metalltal . Glöden och engagemanget för frihet, demokrati, fred och samarbete på denna vår kära gamla komplicerade kontinent saknas. Därför, herr talman, duger inte socialdemokrater till att företräda i och i . Framtiden i det utvidgade EU, den uppgift som EU-länderna och vi riksdagsledamöter står inför, är skrämmande i så måtto att vi faktiskt måste lyckas. Vi måste se till att det utvidgade EU kan fungera effektivt och demokratiskt, trots att det är betydligt fler länder i EU och att de är mera olika varandra än någonsin . De tio nya medlemsländerna har under ett drygt decennium varit djupt involverade i en stark omvandling, genomgripande reformer, demokratisk uppbyggnad av sina samhällen och kontinuerliga sociala omvälvningar. De är vana vid detta. Förändring och anpassning har på sätt och vis blivit deras vardagsmat och deras komparativa fördel. De ser möjligheter i förändringar på ett helt annat sätt än man gör i . I vår del av , något trött och sliten, ser vi hot i förändringarna. Ord som reformer och verklighetsanpassning är som ett rött skynke för många väljare i . I de gamla EU-länderna är det egentligen först nu som man verkligen börjar inse att det även här kommer att krävas vissa förändringar på grund av EU:s östutvidgning. Vi hade diskussionen om övergångsreglerna som var ett väldigt tydligt exempel på detta. Importkonkurrensen för att ta en annan sak blir hårdare, men blir exportmöjligheterna större och våra handelspartner i Europeiska unionen, den större unionen, successivt allt rikare. EU måste förändras för att kunna fungera effektivt och demokratiskt med 25 medlemmar, herr talman. Det är också syftet med den nya EU-grundlagen: ökad demokrati och ökad effektivitet i EU. EU:s stora språng kräver ny grundlag var en rubrik i tidningen . Så är det ju. De som är emot den nya grundlagen blir i praktiken också emot konsekvenskraven när det gäller östutvidgningen. Om du tycker att det är bra med tio nya medlemsländer i EU bjuder logiken att du bör bejaka den nya grundlagen. Den är bra, om än inte fulländad. vill inte ha någon folkomröstning om den nya grundlagen. För den ståndpunkten finns det minst nio goda skäl. 1.En folkomröstning om det liggande förslaget blir i praktiken en omröstning för eller emot EU och EU:s östutvidgning. Om det blir ett nej leder det rimligen till en ny omröstning om själva medlemskapet. Så bjuder logiken. Det vill Vänstern och gärna ha. De har ju en annan dagordning än vi andra, att ska lämna den europeiska unionen och vända ryggen åt EU, vända ryggen åt , , , och de andra grannländerna. 2.Det liggande förslaget till fördrag ändrar inte på något väsentligt sätt ställning inom EU. Det ändrar inte heller rättigheter och skyldigheter inom unionen. Däremot förbättrar det unionens demokrati och effektivitet. 3.Ännu en folkomröstning skulle konkurrera med riksdagsvalet som är, och bör vårdas som, den överordnade kanalen för folkligt inflytande i en parlamentarisk demokrati som . Om något skulle kunna karakteriseras som ett orent inslag i ett demokratiskt system är det folkomröstningar vid sidan av val till . Vi ska vara väldigt försiktiga med detta, just för att slå vakt om det som är grunden: den parlamentariska demokratin. 4.En folkomröstning är inte, som många oreflekterat gärna tror, en opinionsyttring sprungen direkt ur folkdjupet och fri från den gamla vanliga partipolitiken. Frågornas formulering i omröstningen, tidpunkten för densamma, kampanjerna och tolkningen av resultatet under kommande riksdagsår kommer med nödvändighet att skötas av det gamla vanliga partipolitiska systemet. Det är en illusion, som inte minst politikerna i Miljö- och själva älskar att odla, att folkomröstningar skulle stå över partipolitiken. Så är det ju inte alls. 5.En ny folkomröstning skulle leda till att EU-folkomröstningens ja- och nej-sidor återuppstår. Samma ja- och nej-sidor som i euroomröstningen återuppstår. De båda sidorna skulle med sina kampanjer gräva upp de nu med viss möda igenskottade skyttegravarna. Vad vi i behöver för att vinna större inflytande i Europasamarbetet är inte fortsatt och återuppväckt intern splittring. Det tjänar inte på. Stridsyxorna bör förbli nedgrävda. 6.En folkomröstning skulle stadfästa det olyckliga förhållandet att EU-frågorna får en gräddfil i svensk politik i form av särskilda folkomröstningar. I stället bör Europafrågorna inordnas och debatteras i de vanliga riksdagsvalen och i det vanliga riksdagsarbetet, som talmannen tidigare var inne på. Bort med gräddfilerna! Inga fler EU-omröstningar! 7.Den danska folkomröstningssjukan i EU-frågor är inte något föredöme. Den är ett avskräckande exempel på hur politiker i på grund av partisplittring abdikerade från ansvarstagande och därmed satte ett mönster för EU-frågornas hantering i som förgiftat och försvagat dansk demokrati och parlamentarism. Det ursprungliga 70-talsbeslutet gynnade dåtidens danska politiker och partier, inte medborgarna eller dagens danska politiker. Den destruktiva danska folkomröstningssjukan ska vi inte importera till . 8.Folkomröstningar ses ibland i den statsvetenskapliga teorin som ett fint instrument i demokratins tjänst. I praktiken däremot har de ofta visat sig vara dåliga eller rentav kontraproduktiva inslag i den nordiska typen av representativ demokrati, ofta med minoritetsregeringar. Om man är fullkomligt övertygad om, och argumenterar för, att förslaget till ett nytt bör ställas under folkets direkta avgörande vore det därför bättre om det bleve ett extra riksdagsval i vilket fördragsfrågan avgjordes. 9.Liberalismen är positiv till förändringar av samhället. Bland annat därför är jag motståndare till folkomröstningar. Sådana leder nämligen som regel till ett konservativt, stillastående samhälle eftersom de som säger nej till förändringar, står på nej-sidan, erfarenhetsmässigt har en fördel av typen: Man vet vad man har men inte vad man får. med alla sina folkomröstningar är en talande illustration av ärkekonservatism. Därför kan det i förstone synas paradoxalt att de två partier som vill ha de största och mest genomgripande samhällsförändringarna av , och , har gått och blivit folkomröstningarnas största vänner. Skälet är naturligtvis inte alls principiellt utan ren politisk opportunism. De två partierna vet att deras krav på att förkasta varje i acceptabelt förslag till ny EU-grundlag är chanslöst i en votering i riksdag. Jag hade gärna också talat säkerhetspolitik , men det får anstå till riksdagsdebatten . Låt mig bara helt kort säga att det för en liberal känns tryggt och bra att de nya EU-medlemmarna är starka och engagerade medlemmar av Nato. är , tack vare Natoutvidgningen till , säkrare men också mer fripassagerare . En ledamot av utrikesutskott formulerade saken för mig i den gångna helgen: är som mellanlägget i sandwichmackan. Ni har numera Natoländer på båda sidorna om er. På så sätt är ni naturligtvis fripassagerare i Nato. Frågan om en friare tjänstehandel på den inre marknaden har seglat upp som en stor fråga i debatten inför Europaparlamentsvalet. Ett av de största och viktigaste samarbetsprojekten inom Europeiska unionen är den inre marknaden. Den har betytt oerhört mycket för tillväxt, handel och integration. Den måste vårdas och värnas mot alla ständigt återkommande protektionistiska tendenser. Den inre marknaden bör nu fördjupas på tjänstehandelns område. I de rika industriländernas ekonomier är, trots namnet industriländer, varuproduktion i allmänhet och industriproduktion i synnerhet bara en mindre del av BNP och sysselsättning. I EU och utgör tjänsteproduktionen av BNP. Ur konsumenternas och skattebetalarnas synpunkt ger följaktligen lägre priser, högre kvalitet och ett större urval av tjänster stora välfärds- och realinkomstökningar och sannolikt lite högre tillväxttal . Det är mot denna bakgrund av ökade möjligheter och ekonomiska fördelar som man ska se kommissionens förslag till ett nytt direktiv om friare tjänstehandel inom EU. Att ta ställning till direktivet är i grunden en fråga om man är för eller emot frihandel. Är man för eller emot konsumentintresset av lägre priser, tillgång till fler tjänster och av flera olika kvaliteter? I allt väsentligt är därför tjänstehandelsdirektivet för en liberal och marknadsanhängare bra, och slutsatsen är klar: Direktivets tankar bör i allt väsentligt förverkligas, ju förr desto bättre. Vad det också handlar om är att den internationella konkurrens som många som Metall, Pappers och Industrifacket har levt med nu utsträcks en smula till andra förbund som . Det som många inom LO förefaller att glömma bort är att det är de internationellt konkurrensutsatta branscherna och förbunden som, jämfört med sina konkurrensskyddade kolleger, har haft den långsiktigt bättre inkomst- och produktivitetsutvecklingen i . Jag vill också påminna om att svenska företag som skapar inkomster och jobb också gör det som exportörer av tjänster. Denna utvecklingsstrategi med exportledd tillväxt och fri utrikeshandel har tjänat oss väl vad gäller varor och tjänster och skapat både högre inkomster och mera produktiva jobb och är själva grunden för dagens svenska välstånd. Att förneka frihandelns betydelse för välstånd är som att förneka moderskapets betydelse för befolkningstillväxten. Det gäller även handeln med tjänster inom EU. Jag har talat om eländiga Europapolitik, om östutvidgningen, om folkomröstningen, om och om den nya striden om tjänstehandeln inom EU. Jag yrkar bifall till reservation 13. Och jag yrkar också bifall till det informella krav som ställde, att EU-flaggan ska få förbli i riksdags kammare. 9 (): Europeiska unionen står inför sin största framgång sedan den europeiska integrationen inleddes efter ett historiskt enande av kontinenten i dess strävan efter demokrati, frihet och framsteg. Jag vill å de svenska vägnar vända mig till de inbjudna ambassadörerna och representanterna för de tio nya medlemsländerna för att hälsa alla era medborgare hjärtligt och varmt välkomna till ett angeläget och intressant samarbete att bygga det europeiska huset. Liknelsen att bygga det europeiska huset är inte ny. Talmannen har själv använt den . Men jag tycker att det är en så belysande och engagerande bra bild av att bygga för en gemensam framtid. Dessutom är det en naturlig bild för oss kristdemokrater som slår vakt om att bygga för nära familjerelationer. Den bild som jag vill förmedla med att bygga det europeiska huset är att alla kan bidra med engagemang och viktiga erfarenheter från sina hemländer. Vi kommer från olika väderstreck till den europeiska unionen. Vi kommer bildligt talat bärande på olika stenar stora och små som ser olika ut, men de kommer att passa in i det nya huset. Vi bygger nya rum i det europeiska huset för nya aktiviteter när vi får nya medlemmar. Vi formar också nya stilar och nya uttrycksformer. Och allt detta skapar en ökad kreativitet och trivsel i det europeiska huset. Kittet/murbruket som håller byggstenarna samman består av vårt engagemang för en gemensam framtid, ett engagemang som eftersträvar fred, rättvisa och utveckling. Visst finns det störningar i vår gemensamma strävan. Det finns politiska partier och många enskilda som inte vill vara med och bygga upp. Ofta med utgångspunkt från sin egen egoism smyger man runt huset för att sticka in sin kofot eller sitt spett för att i stället bända loss en och annan byggsten. Vi hoppas att dessa krafter ska låta sig övertygas av de många människorna från hela den europeiska kontinenten som kommer samman för att bygga ett framgångsrikt och hållbart europeiskt hus. Än en gång vill jag rikta mig till de nya medlemmarna och säga: Välkomna till ett gränsöverskridande samarbete, ett samarbete där vi ska lära känna varandra som i en gemensam europeisk familj. Så till betänkandet som vi ska behandla här . ska vi gå till val till . Det är då vi svenska kristdemokrater önskar att få väljarnas förtroende för att flytta fram vårt partis positioner. Men långt mycket viktigare är det att få flytta fram positionerna för alla medborgare i riktning mot ökad frihet, ökad rättvisa och ökad säkerhet för alla. Därför har vi i dagens betänkande lyft fram några av allra viktigaste prioriteringar som våra nyvalda Europaparlamentariker kommer att arbeta med efter . Innan jag går vidare med detta vill jag yrka bifall till reservation 13. Vi står naturligtvis också bakom våra övriga reservationer. När det gäller utrikesfrågorna vill se ett EU som arbetar för en sammanhållen utrikes-, handels- och utvecklingspolitik. I en global värld, som vi alltmer bevittnar utvecklingen av, håller det inte att enbart ha en nationell utrikes-, handels- och utvecklingspolitik. Vi måste samarbeta. Vi vill se en utrikespolitik där värderingar och rättvisefrågor väger tungt. Vi vill att den europeiska unionen ska vara förutsebar när det gäller utrikespolitiken. Det ska baseras på värderingar som demokrati, mänskliga rättigheter och ett rättssamhälle, och det ska inte vara en sinkadus vad EU intar för ståndpunkt i ett sammanhang, i en kris eller någonting annat. Vi vill också se ett effektivare samarbete mellan EU och FN. då jag mötte generalsekreterare och frågade hur han såg på EU:s roll sade han följande efter att ha tänkt : Vi behöver många organisationer som EU som tar ansvar för sin säkerhet i sin region, för det klarar FN inte av att göra regionalt. Vi kristdemokrater vill förstärka den delen och vill att EU:s samarbete med FN ska bli effektivare. Det behöver reformeras. anser att EU måste ta på sig en tydlig roll i kampen mot den internationella terrorismen. Vi kan inte heller här arbeta ensamma. Det är ett gränsöverskridande problem, och vi måste samarbeta på detta område. Och det är ett område där vi inte känner fienden eller den som hotar vårt samarbete. Vi kan bidra från svensk sida, men vi är oändligt beroende av ett samarbete mellan EU-länderna, och det är EU verktyget för. Vi vill se ett förstärkt Europol för att kunna spåra och avslöja attentat riktade mot oskyldiga medborgare. Det är en viktig uppgift för en av institutionerna när vi redan ser hur terrorismen har trängt in på europeisk mark. Det lär inte blir sista gången. Det vet vi som sitter här i kammaren. När det gäller gränsskyddet anser att EU måste ta ett direkt ansvar för att stoppa den omfattande människosmugglingen jag vill kalla det för slavhandeln utifrån till länder inom EU. Detta är en fråga om grundläggande mänskliga rättigheter där vi inte kan vara tysta när vi diskuterar detta stora gemensamma problem inom EU. Vi vill se krafttag mot detta. Det finns inga kostnader som är för höga för att komma till rätta med det så att människor ska få njuta av sina mänskliga rättigheter och få leva som fria människor. Det handlar om att stävja korruption och prioritera ett fungerande gränsskydd där vi alla delar ansvar och kostnader. Det kan inte vara en enskild angelägenhet för de länder som råkar finnas vid gränsen där trafiken är som störst. Vi måste dela detta ansvar inom unionen. kan här hjälpa till med en omfattande kompletteringsutbildning av exempelvis poliser och andra myndigheter för att nå ett fungerande rättssamhälle. Så till konstitutionen och den nya grundlagen. Det är inte den första grundlagen utan en reviderad. Det är en förnyad och modern grundlag som ska fungera för fler länder. Jag delar föregående talares inställning. Det är en självklarhet att vi måste ha en fungerande grundlag för vårt samarbete när vi nu har fått så många medlemsländer. Vi kristdemokrater tycker att förslaget är i allt väsentligt bra och kan antas. Vi hoppas det nu kan bringas till konsensus mellan EU-länderna och beslut, gärna . När det gäller miljöfrågorna vill jag rent allmänt betona att gränsöverskridande miljöproblem måste lösas inom EU. Konstitutionen ger oss också här en möjlighet att inte invänta dem som har de minsta ambitionerna inom EU utan kanske förlåt uttrycket köra över dem som inte har några ambitioner för miljöns skull. Den möjligheten ger konstitutionen. Jag har svårt att förstå hur ett miljöparti kan vara emot en sådan möjlighet. Vi måste införa utsläppsavgifter för koldioxid och mycket annat. Företagen måste också nämnas i sammanhanget. EU är viktigt för . Vi har en småföretagarpolitik i som är under all kritik. EU kan vara ett mönster för oss att också få vår regering att förstå vilka åtgärder som ska vidtas och när det ska göras. Lika viktigt är det med en fungerande konsumentpolitik. Det är samspelet mellan konsumenter och företag som ger oss ekonomisk tillväxt. Där kan EU anvisa vägen också för den . Droger är ett annat gränsöverskridande problem. Det är inte på något sätt nytt. är otåliga i den här frågan. Vi vill se ett resolut agerande från EU:s sida. Det går inte att ha tolerans med fenomen som narkotika, alkohol och annat som förstör människorna runtomkring oss. Vi vill se ett svenskt agerande, men vi vill också se ett EU-agerande. Detta blir ett mål för kommande EU-parlamentariker för . För att nu återknyta till min välkomsthälsning kan vi konstatera att de problem som jag här har lyft inte är några nya problem. Det är tvärtom gamla problem. Vi vill vara hoppfulla och tro att de nya medlemsländerna nu inte ligger lågt i början utan i stället kommer in till hjälp i det europeiska bygget med nya tankar och med ny entusiasm för hur vi ska lösa gamla problem med nya vänner. är det förhoppning att det förestående Europaparlamentsvalet må bli ett steg i den riktningen att svenska folket och alla dess förtroendevalda beslutar sig för att använda vår tids verktyg, EU, för att lösa vår tids gränsöverskridande problem. Visst kan man önska sig andra verktyg än EU. Men EU är vår tids tillgängliga verktyg. Det kan vidareutvecklas och förbättras om vi mobiliserar det engagemang som fordras för en förändring. Låt oss mötas i valkampanjer ute i ett sommarfagert med i blick och i hjärtat. 10 (): Också jag ska börja med att välkomna de nya medlemsländerna. Vi ser ett där murarna har rasat och där människor har gjort sina val. De vill gå med i den europeiska unionen och vara med i den europeiska gemenskapen. som ett EU-kritiskt parti har stått bakom den utvidgning som görs. Vi har stött de länder som har valt att gå med i den europeiska unionen. Det är viktigt. Jag tror att de tio nya länderna har mycket att bidra med i det nya . Jag tror att de tio nya länderna har erfarenheter och kunskaper med sig som kan göra EU till ett bättre EU. Framför allt tror jag att de nya länderna som så hårt har kämpat för sin självständighet, sitt nationella självbestämmande och för att behålla sin nationella särart när de nu har valt att gå in i den europeiska unionen också har sin starka självständighet och sin starka känsla för att kunna behålla beslutsmakt också hos det egna folket. Vi tror som EU-kritiskt parti att de nya länderna kan vara med och bidra till att utveckla EU på de samarbetsområden där det behövs samarbete. Men de kan också vara till stöd och hjälp för att inte lämna de nationella parlamenten efter sig och överlåta all makt till EU. Diskussionen om öppenheten, det öppna och det demokratiska har växt och kommer att fortsätta att växa. Det är oerhört viktigt att man har med den debatten även . Det handlar om de rivna murarna. bygger EU också upp murar mot människor från andra länder som försöker fly in i . De flyr från krig, förtryck och förföljelse. Där är inte diskussionen om de öppna gränserna. Där är inte diskussionen om den öppna famnen och att man gemensamt ska bygga upp ett . Det är snarare så att EU sluter murarna mot de flyktingströmmar som finns. I diskussionen om solidaritet med människor måste solidariteten sträcka sig längre än bara till de länder som finns i EU. Solidariteten måste sträcka sig längre än till bara de nya länderna. Solidariteten måste sträcka sig längre än bara till de länder som kommer att ansöka och bli medlemmar . EU behöver bli ett öppnare EU också mot resten av världen. När vi debatterar verksamheten i Europeiska unionen är det ett av de få tillfällen då vi egentligen debatterar EU-frågor här i kammare. Debatten handlar egentligen om den verksamhet som har varit , men alla tar också tillfället i akt att lyfta upp de frågor som vi ser framöver. Jag vill i det här sammanhanget yrka bifall till reservation 4, även om vi givetvis står bakom alla andra av våra reservationer i betänkandet. Jag ska gå in på frågan om konventet och regeringskonferensen. När det gäller konventet och regeringskonferensen har vi under ett flertal år sett en utveckling där EU:s institutioner får mer makt på bekostnad. Vi ser en förflyttning. Vi har inte sett något tillfälle där beslut och makt flyttats från EU tillbaka till de nationella parlamenten. Varje beslut har i stället varit att de nationella parlamenten ger ifrån sig makt till EU. Därför är det oerhört viktigt att man faktisk analyserar frågan och analyserar utvecklingen. Vi i anser att den här utvecklingen bör motverkas. Men framför allt är det oerhört viktigt att man analyserar maktrelationerna mellan EU:s institutioner och de nationella parlamenten. Från sida anser vi att det är ganska självklart att den författningsutredning som sitter, med medlemmar från alla politiska partier i riksdag, har en ambition att analysera frågan om maktrelationerna mellan EU:s institutioner och riksdag i ett större sammanhang, inte på det styckevisa sätt som vi ser makt flyttas . När det då gäller regeringskonferensen och konventet tycker vi att det är självklart att det nya ska ställas under folkets beslutandemakt. Vi har hört en mängd argument från talarstolen varför man inte skulle ha en folkomröstning.