prot · GR0993 · 2004-04-02 00:00:00 — Vad visstid innebar har dock varit fullständigt oklart. antogs en ny förordning av visstidsvistelse på Resurscenter syn, , som har hetat sedan stängningsbeslutet. Regeringen skrev i sitt pressmeddelande: Utbildningen ska fortgå så länge elevens behov kräver det och det inte finns förutsättningar att anordna utbildning av motsvarande kvalitet i hemskolan eller hemkommunen. Vadå om det inte finns förutsättningar? Hela utgångspunkten för nedläggningen av var ju att kommunerna hade förutsättningar. Socialdemokraterna förnekade att det kunde finnas problem och vägrade att ens låta utreda saken innan beslutet fattades. Den borgerliga oppositionen, stödd av vissa vänster- och miljöpartister, sade att barnen på redan hade prövat alla skolmöjligheter i hemkommunerna innan de kom till och att dessa inte hade fungerat. Vi poängterade att mycket få kommuner kunde förväntas ha den specialkompetens på högsta nivå som krävs för att hjälpa blinda multihandikappade barn. Vi lyfte fram att saken aldrig ens utretts. Socialdemokraterna förnekade det. I ett slag slår regeringen undan hela grunden för det beslut fattat om att stänga och erkänner plötsligt att det kanske inte finns förutsättningar att anordna utbildning av motsvarande kvalitet i hemkommunerna. Regeringen fattade ironiskt nog också ett särskilt beslut om att benämningarna och kan användas, eftersom dessa har avfärdats. Man skrev också i visstidsförordningen: Det innebär att eleverna vid Resurscenter syn, , alltså , och Resurscenter tal och språk, alltså , ska kunna få sin undervisning där så länge de har behov av det. har regeringen backat såtillvida att visstidsvistelse på socialdemokratiskt nyspråk numera kan innebära hela skoltiden. Visstid är alltså hel skoltid numera på nyspråket. Elevernas skolplikt ska kunna fullgöras vid något som alltså är en skola utan ett resurscentrum. Förstå detta de som kan! Barn ska vara inskrivna i hemkommunens skola där de dock inte längre går. Men de ska gå på ett resurscentrum som inte är någon skola någon annanstans men där de dock inte får vara inskrivna. Tala om krumbukter för att komma ur ett beslut som alla kritiserade! Begreppet visstid innebär i sig en osäkerhet för barnen. De måste kunna lita på att de ska få vara kvar. De har nämligen inte heller uttrycklig rätt ens till visstidsvistelse hela sin skoltid, utan det beror på hemkommunens välvilja. Det allvarliga är att barn med multifunktionshinder nekas den rätt som alla andra barn har att gå i skolan läsårsvis med klasskamrater i en stabil skolmiljö, därför att barns visstidsvistelse kan ju uppenbarligen vara olika . Därmed blir det inte klasser som det var för oss alla när vi gick i skolan. Kortare visstidsbesök kan heller inte ske utan komplikationer. Återkommande byten av klasskamrater som kommer och går efter är inte den skola som jag vill ge barn i behov av särskild stabilitet. Dessutom är många av de barn som vi här diskuterar autistiska. Hur kan någon tro att det är den lämpligaste formen för autistiska barn att komma på visstidsbesök? De behöver ju en mer förutsebar och långsiktigt stabil miljö än några andra barn. För att kunna utveckla ny praktisk kunskap, pedagogik och möjlighet att hjälpa de berörda barnen och kommunerna är resurscentrumet på , som jag ändå föredrar att kalla det, helt avhängigt att det bedrivs en löpande undervisning. Det är då den nya pedagogiska kunskapen uppstår. Såväl den fasta specialskolan som resurscentrumen på och Hällsbo behövs därför. Jag noterar också, herr talman, att i dagens betänkande avslår Socialdemokraterna kravet på ett riksgymnasium för blinda multifunktionshindrade barn. De kommer alltså att fortsätta vara en av de få grupper i landet som inte har en naturlig och självklar gymnasieskola. Man hänvisar till att det inte är rimligt att resurscentrum ska ägna sig åt utbildning för gymnasieelever. Märk väl, herr talman, att detta står i direkt strid med propositionen som föreslog en stängning av . Jag citerar ur den propositionen: Det är av stor betydelse att resurscentret riktar sina insatser mot barn och ungdomar t.o.m. gymnasieåldern. avfärdar alltså Socialdemokraterna att det finns ett behov av och en uppgift för resurscentrumet när det gäller dessa något äldre barn. Gällande resurscentrumet står det för övrigt i den berörda propositionen: bör också en samlokalisering till övervägas. Det syftade på det kvarvarande resurscentrumet på . Jag noterar att det i propositionen skrevs , för det som har hänt är att också hotas. Det som började med en diskussion om och handlar nu också om och dess framtid, med en massa olika förslag om var det resurscentrumet ska finnas. Socialdemokraterna lovade i den berörda propositionen att bygga ut stödet till kommunerna. Men resurscentrumet i har haft så dåligt med pengar att dess experter inte ens kunnat åka ut i landet. Vi menar, herr talman, att barn med funktionshinder i lag ska ges rätt att välja skola, att staten ska behålla ansvaret för specialskolorna, att besluten att stänga och ska upphävas. Skulle kommunernas förmåga att undervisa barn med multifunktionshinder förbättras, försvinner behovet av och andra specialskolor av sig självt. Det kommer att visas i form av ett minskat söktryck. Men den nuvarande regeringen vill inte och vågar inte låta barnen välja själva. I stället radiostyrs skolornas framtid från . Vi menar också att det är mycket angeläget att kvaliteten på skolan för barn med funktionshinder, både vad gäller undervisningskvaliteten och den sociala situationens kvalitet, nu undersöks och följs i detalj. medgav faktiskt regeringen att här kan finnas problem. Det är orimligt att tro att man på skolor i alla landets 290 kommuner ska kunna nå samma kunskapsnivå som finns på en specialskola. Därför behövs specialskolelösningen också . På får barnen kamrater i samma situation. De kan delta i skolans aktiviteter och samvaro. De blir delaktiga och de får vänner, kanske i livet. Jag vill avsluta, herr talman, med att säga att den största ironi som jag har hört i den här debatten var när en socialdemokrat gick ut och sade att de förändringar som genomförs innebär att man lyssnar till barn, föräldrar och personal på . Hade man lyssnat till barn, föräldrar och personal på , hade aldrig något avvecklingsbeslut fattats över huvud taget. Och skulle man lyssna nu skulle det upphävas. Jag yrkar därför bifall till reservation 1 i betänkandet. 62 AXEL DARVIK (fp): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservation nr 3 i betänkandet. liberalerna har ett mångårigt engagemang för de funktionshindrade. Jag tänkte passa på att påminna om grunden för vårt engagemang, varför det är så viktigt för oss liberaler att just slåss för de funktionshindrades situation. Vi som liberaler vill att alla ska ha lika bra möjligheter i livet. Det är en väldigt viktig devis i den liberala ideologin. Detta gäller naturligtvis också och i allra högsta grad elever med funktionshinder, och det är just elever med funktionshinder som vi debatterar . Det viktigaste när det gäller att ge alla lika möjligheter i livet är att stärka situationen för elever med funktionshinder. Det borde naturligtvis vara en självklarhet i att de ska ha samma möjligheter i livet, men det är det inte . Det märker man när man träffar på funktionshindrade elever när man är ute på skolbesök. Jämfört med andra länder ligger långt efter och är inte alls ett land som är i framkant i de här frågorna. Det handlar till exempel om rätten att ta del av all undervisning, som är en viktig sak som man bör trycka på ännu mer. För att detta ska kunna åstadkommas krävs en ökad kunskap hos lärarna. slog fast att alla offentliga lokaler 2010 ska vara tillgängliga för funktionshindrade. Men med den händelseutveckling som man ser i det här riket kommer det att bli väldigt svårt att klara av att nå upp till det målet. Vi ser det som oerhört viktigt att man når upp till det mål som har slagit fast. Därför anslår extra medel till detta. Det är ju en frihetsreform det handlar om. Därför är den mycket viktig. När jag står här nu är det inte första gången som en folkpartist står och pratar för de funktionshindrades situation. Jag kan konstatera att ingenting har hänt sedan sist. För att ytterligare understryka detta skulle jag vilja använda mig av en kanske ny metod för att nöta in en del av de viktiga krav som vi har fört fram i bland annat detta betänkande. Det kanske är särskilt passande på just att försöka lyfta debatten lite grann. Så, herr talman: ska få ha sin egen skolform kvar. De som vill avskaffa skolan varken pengar eller lidande spar Nej precis tvärtom det är: Särskolan behövs för elever som i en sådan miljö sig bättre lär. Regeringen har stängt. Elever, föräldrar och personal protesterar det där är ju helt fel tänkt! Riktiga specialskolor är vad dessa elever behöver, att tro något annat är ju befängt. Elever med funktionshinder ska få möjlighet att skola fritt få välja Att dessa individer inte samma frihet får är för mig som liberal svårt att svälja. Kommuner som inte sina plikter mot eleverna sköter ska kunna straffas med saftiga böter. Jag ber regeringen att ta sig ur denna obeslutsamhetens tjocka dimma För inte ska väl jag behöva stå här och åter rimma? 63 (): Det är inte lätt att komma upp efter denna poetiska utläggning. Elever med olika slags funktionshinder har ändå en särskilt utsatt situation. Förutom att de som vilka elever som helst kan behöva extra stöd för att klara skolarbetet behöver de också olika tekniska hjälpmedel eller särskilda fysiska anordningar för att över huvud taget kunna delta i undervisningen på liknande villkor som sina klasskamrater. Inriktningen som vi har haft i att så långt möjligt integrera funktionshindrade elever i den vanliga skolan är vällovlig och bra för många. Dessvärre har Socialdemokraterna drivit den här tanken ett stort snäpp för långt när man mot föräldrarnas och barnens uttryckliga vilja velat avveckla de specialskolor som funnits för barn med multifunktionshinder i och . Trots högljudda och, skulle jag vilja säga, förtvivlade protester från föräldrarna, men också från oss borgerliga politiker, har avvecklingen bara drivits vidare tills . Det är en händelse som ser ut som en tanke eftersom vi ju har den här debatten . Då kom det ett pressmeddelande från där det oväntat meddelades att utbildningen vid de här skolorna ska stärkas och att eleverna ska kunna få sin undervisning där så länge de har behov av det. Skolorna ska också, som vi har hört, få behålla sina namn, och . Även om den här omsvängningen gjorts sent och under galgen och kan tolkas lite olika är det ändå en omsvängning. Jag hoppas att vi kristdemokrater inte har övertolkat pressmeddelandet utan att det verkligen handlar om att elever med de uttalade särskilda behov som det handlar om i det här fallet och deras föräldrar även i fortsättningen ska kunna välja en specialskola med all den samlade kompetens, och därmed den trygghet, den kan erbjuda. Det är i så fall en seger för sunt förnuft, men framför allt för de barn och föräldrar som är direkt berörda. Riktigt trygg för att det verkligen blir så här känner jag mig inte, lika lite som . Det stora flertalet funktionshindrade barn kommer också i fortsättningen att gå i skola. På flera områden behöver det särskilda stödet för dem förbättras på olika sätt. Jag vill lyfta fram elever med mindre synliga handikapp, till exempel DAMP, ADHD och Aspergers syndrom. Det är viktigt att deras behov analyseras noggrant och att de tillförsäkras en utbildning som är anpassad till dem antingen det handlar om läroböcker, om att få undervisning i mindre grupp eller vad det kan vara. Det finns tydliga tecken på att barn med de här handikappen, och även allmänt svagpresterande elever, placeras i särskola på grund av att inte kan erbjuda det särskilda stöd som de behöver. Det är ju förkastligt om resursbrist får styra vilka barn som ska placeras i särskola. Det behövs ett tydligt regelverk för vilka barn som ska ha rätt att placeras där. Den skolformen är till för barn med utvecklingsstörning och inga andra. Det är inte meningen att särskolan ska vara en skola för alla barn som av olika anledningar har svårt att klara sig i . Inte minst på grund av den utveckling vi kan se på det här området är det också viktigt att en särskoleplacering kan omprövas. görs det nästan bara om mycket aktiva föräldrar kräver det. Det bör vara naturligt med en omprövning , särskilt för de barn som ligger i gränszonen vid placeringstillfället. vill jag betona, herr talman, att för barn med en utvecklingsstörning är särskolan oftast den bästa skolformen. Därför verkade också för att särskolan skulle få finnas kvar när regeringen lutade åt att ta bort den. Man måste dock vara klar över att en särskoleplacering får konsekvenser för eleven. Han eller hon får inte gå vidare till ett nationellt gymnasieprogram även om kompetensen för det är tillräcklig. Vi anser att den frågan bör ses över av den sittande särskoleutredningen. Det är inte minst viktigt för barn som av en eller annan anledning hamnat i särskola på grund av att det faktiskt gjorts en felbedömning. Vuxna som gått i särskola som barn har inte heller samma rätt till grundläggande vuxenutbildning som andra vuxna. Det anser vi kristdemokrater är en diskriminering av en grupp medborgare. Utvecklingsstördas rätt till vuxenutbildning måste skrivas in i skollagen. Det är fortfarande mycket som återstår att göra för barn med funktionshinder. har ju antagit en handikapplan. I den finns ett tillgänglighetsmål som ska uppnås till 2010. Det finns mycket som tyder på att det är en utopi om inte särskilda insatser görs väldigt snabbt just på skolans område. Kommunernas förmåga att tillgodose de funktionshindrade elevernas behov på ett bra sätt varierar betänkligt. gjorde en undersökning 2001. Någon senare tror jag inte finns. Den visade till exempel att det inte anses som diskriminering när en rörelsehindrad elev inte kan ta sig in i skolan. Det är inte diskriminering. Rör det här några få elever? Nej, det visade sig att detta var verkligheten i av landets gymnasieskolor. Därför kräver , tillsammans att en parlamentarisk utredning ska tillsättas som får till uppgift att ingående granska de funktionshindrade elevernas situation både ur undervisningsperspektiv och socialt perspektiv. Om tillgänglighetsmålet ska uppnås behöver utredningen komma till stånd . Det är oacceptabelt att funktionshindrade elever får vänta år ut och år in på åtgärder som de har rätt till. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 9. 64 (): Det kommer att behövas en lång rad förändringar om vi ska få ett samhälle som är tillgängligt för alla och där det också råder lika villkor för alla. Barn med funktionshinder har rätt att vistas i en miljö där de känner att de kan växa, där de känner att de kan få den bästa tänkbara pedagogiken och undervisningen, där de enskilda barnen kan få vänner och där de kan känna sig trygga. För många är skolan sådan, men långtifrån alla känner just detta. Barn med funktionshinder har ju ofta ett större behov av stöd och individuell anpassning än barn i övrigt. Stödet för dem är ju avgörande för deras rättigheter till en likvärdig utbildning. Men det är också betydelsefullt för de attityder till människor med funktionshinder som alla elever grundlägger i skolan. Skolförfattningen är tydlig när det gäller skolans skyldighet att stödja barn med svårigheter i skolan. Problemet är att den elev som inte får det stöd den behöver för att få en likvärdig utbildning inte kan prövas rättsligt. Bestämmelserna ger alltså ett bra skydd i teorin, men i praktiken finns det inga tydliga kriterier på vad som ingår i rätten till stöd och ingen faktisk möjlighet att utkräva den rätten. De bestämmelser vi har borde tydligare utgå från den enskilda elevens rätt till utbildning. Den enskilda eleven ska ha en laglig rätt att få sina behov utredda och tillgodosedda. En ändring av skollagen bör därför göras, tycker jag, så att en reglering av elevens rätt till utbildning blir tydlig. gjorde en nationell kvalitetsgranskning vad gäller läs- och skrivprocessen i undervisningen. I rapporten kan man läsa att det var få skolmiljöer som gynnade just läs- och skrivprocessen, bland annat saknar lärarna ofta kunskaper om betydelsen för eleven av de här processerna i olika ämnen. I genomsnitt var det två barn i varje klass som hade väldigt svåra läs- och skrivproblem. De barnen behöver hjälp och stöd. I får man förlita sig på grundskoleförordningen och att skolan och kommunen tar sitt ansvar. Regeringen konstaterar ju själv och har sagt att man ser en problematik här: Ofta krävs det en diagnos hos ett barn för att man ska få rättigheten till stöd och hjälp, trots att rättigheterna inte ska vara kopplade till en diagnos. skriver också att det är viktigt att problemen upptäcks tidigt så att insatser och åtgärdsprogram kan sättas in direkt. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 7 under punkt 7. Ju mer olika människor är desto mer särskilda behov har vi och desto sämre fungerar möjligheten att leva på likvärdiga villkor i vårt land. De barn som har störst behov av att välja skola fritt och störst behov av olika alternativ att välja bland är de som har svårt att finna sig till rätta eller att komma till sin rätt i skolan. Vi i vill att alla ska ha möjlighet och rättighet att välja skola. Vi i är och har varit skarpa motståndare till avvecklingen av specialskoleverksamheten som regeringen tidigare beslutade om. Ändå fortsätter vi och flera andra att kämpa för att multifunktionshindrade barn ska ha rätt att välja skola och söka till den skola som passar just dem bäst. De ska rätt att söka och gå hela sin utbildning på en specialskola som . Vi hoppas att skolministern och majoriteten i kammaren ändrar sig och låter barnen och föräldrarna få makten över frågan, och att man skippar centralstyret härifrån. Det är ju trots allt familjen själv som behöver och kan bestämma över sin vardag på bästa sätt. Här som i många andra frågor säger vet bäst. Vi vill helst bestämma vad som är bäst för alla oavsett vilken bakgrund man har, oavsett möjligheter och oavsett den verklighet som den enskilde lever i. Vi arbetar hårt för att vi ska få till en gymnasieskola för blinda och synskadade barn med multifunktionshinder. Även där säger , vi ser inte att det finns några speciella behov av det. Tyvärr motsätter sig Socialdemokraterna att det ska finnas lika rättigheter och möjligheter. Man kan ju fråga sig varför ni inte kan låta barnen komma i första hand. Varför kan ni inte låta dem få rättigheter och möjligheter och ge dem till alla elever inte bara några få? Kan ni inte försöka lägga undan pekpinnarna och järnhanden som ni vanligtvis använder och för en gångs skull låta människor, i det här fallet ungdomar, få rättigheten att välja det som passar deras förutsättningar och möjligheter allra bäst? 65 (): Det betänkande som vi nu har att behandla innehåller 36 motionsyrkanden. De flesta är väl kända krav och har varit uppe för ställningstagande tidigare. Det handlar bland annat om den kommunala skolans kvalitet för barn med funktionshinder, skolans tillgänglighet för funktionshindrade elever, gymnasieutbildning för döva och hörselskadade och upphävande av beslut att avveckla vissa specialskolor. Mycket av majoritetens ställningstagande bygger på pågående utredningar och utredningsförslag som är under beredning inom . Men det finns vissa ställningstaganden som jag ändå vill lyfta fram. tar bland annat upp frågan om att utreda den kommunala skolans kvalitet när det gäller barn med funktionshinder. redovisade ett regeringsuppdrag att kartlägga och analysera kommunernas förutsättningar att ordna undervisning för elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt tal- och språkstörda elever. Man kom bland annat fram till att det finns flera goda exempel på utbildning av hög kvalitet, men att skolsituationen varierar kraftigt mellan kommunerna. Det finns en medvetenhet och ett intresse för att utveckla utbildningen, och det finns ett behov av insatser från i form av stöd. har haft ett regeringsuppdrag att kartlägga på vilket sätt landstingens barn- och ungdomshabilitering är tillgänglig för barn och ungdomar i olika åldrar och med olika funktionshinder. Grupper som vanligen har tillgång till habilitering är barn och ungdomar med utvecklingsstörning, med rörelsehinder och med neurologiska skador och sjukdomar. Barn och ungdomar med brister i tillgång till habilitering är framför allt de med funktionsnedsättningar till följd av ADHD, autism och autismliknande tillstånd. Efter detta har regeringen i regleringsbrev för uppdragit åt att i samarbete med , och intensifiera arbetet för att tydliggöra ansvarsfördelningen samt effektivisera samverkan mellan olika huvudmän när det gäller stödet till barn och ungdomar med omfattande funktionshinder. Uppdraget ska redovisas till regeringen . , bland andra, tar upp frågan angående skolans tillgänglighet för funktionshindrade elever. Detta är en viktig och angelägen fråga som det finns all anledning att lyfta fram. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att ta fram förslag till lagstiftning om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet, den så kallade . Utredaren ska lämna förslag till regler som främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering inom såväl kommunala som fristående skolor, förskolor och skolbarnsomsorg. Ett delbetänkande som innehåller lagförslag ska redovisas . I detta sammanhang är det viktigt att ett ökat skydd mot diskriminering av funktionshindrade elever också får genomslag i skolans verksamhet med idrottsliga aktiviteter. I en av motionerna tas upp att det finns både idéer och erfarenhet inom handikappidrotten som det är viktigt att man tar till vara. Det förekommer också en del motioner som tar upp frågan om utbildning för ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Här pågår en översyn inom den så kallade . Enligt kommitténs direktiv ska man utreda hur samverkan mellan skolformer för elever med utvecklingsstörning och övriga skolformer kan öka. I detta ingår att belysa vilka hinder för ökad samverkan som finns i nuvarande system och att föreslå hur dessa hinder kan undanröjas. Kommittén ska också se över utbildningen i särvux. överlämnade ett delbetänkande där man bland annat konstaterade att utbildningen inom särvux erbjuds i alldeles för liten omfattning, att resurstilldelningen till särvux är påfallande låg, både i reella tal och i förhållande till satsningarna på övrig vuxenutbildning, och att skillnaderna mellan kommunerna är mycket stora. Den lägesbeskrivning som redovisas i delbetänkandet kommer att ligga till grund för de förslag som kommittén ska presentera i sitt slutbetänkande . Samtliga fyra borgerliga partier har ställt sig bakom en reservation som innebär att man ska upphäva beslutet att avveckla specialskolor som i och i . beslutades om en successiv avveckling av de fasta skoldelarna vid de statliga riksskolorna och och en samtidig utbyggnad av resurscenterverksamheten vid skolorna. Frågan om omprövning av nämnda beslut har därefter återkommande behandlats av , . Det är viktigt att påtala att dessa skolor inte är avvecklade utan att det är tillsvidareplacering som har övergått till visstidsplacering. Specialskolornas stora kompetens finns kvar, och den kan genom detta komma fler barn till godo . Syftet med visstidsutbildningen vid skolorna är att eleverna på ska kunna återvända till sin hemskola och få en fullgod utbildning nära hemmet. Att ha närhet till sin familj och vänner är av stor betydelse, vilket man bör eftersträva i så stor utsträckning som möjligt. Det är givetvis viktigt att påpeka att regeringen har beslutat om en förordning om visstidsutbildning vid särskilda resurscentrum. Det innebär att eleverna vid och ska kunna få sin undervisning där så länge som de har behov av det.