prot · GR0989 · 2004-03-26 00:00:00 — 1 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Finansminister , utbildningsminister , statsrådet , jordbruksminister och försvarsminister . 2 § Meddelande om information från regeringen Förste vice talmannen meddelade att skulle statsminister återrapportera från Europeiska rådets möte i . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:374 Till Interpellation 2003/04:374 av () om kurderna i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef Interpellation 2003/04:377 Till Interpellation 2003/04:377 av () om barnbidrag som ett stöd även till pappor Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2003/04:378 Till Interpellation 2003/04:378 av () om dröjsmålsränta vid felaktigt utbetalt belopp från Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 4 § Svar på interpellation 2003/04:356 om läs- och skrivinlärning 1 Utbildningsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att samtliga lärarstuderande med inriktning mot de tidigare åren i inhämtar tillräckliga kunskaper i läs- och skrivinlärning och vilka åtgärder jag avser att vidta för att möta det framtida behovet av expertlärare med inriktning att möta behoven hos barn med läs- och skrivsvårigheter. Jag delar uppfattning om att en av skolans viktigaste uppgifter är att lära barn läsa och skriva. Att kunna läsa är grunden för varje persons individuella utveckling och såtillvida hela samhällets utveckling. Skolsystemet som helhet, från förskolan till vuxenutbildningen, har ett ansvar för alla elevers språk-, läs- och skrivutveckling. Styrdokumenten slår också fast att språkutveckling är alla lärares ansvar. Regeringen har i olika sammanhang betonat att det är angeläget att varje kommun och skola har en strategi för hur elevernas språkutveckling ska främjas. Uppföljning av resultat är en nödvändighet i ett mål- och resultatstyrt system. Utvecklingssamtal, individuella utvecklingsplaner och kvalitetsredovisningar ska ses som viktiga uttryck för uppföljning av måluppfyllelsen i skolan. Regeringen har vid ett flertal tillfällen påpekat vikten av att följa elevernas utveckling mot målen redan från . Svenska elever hävdar sig mycket väl i internationella studier. Skillnader finns dock mellan infödda elever och elever med utländsk bakgrund födda utomlands, men även elever med utländsk bakgrund födda i presterar sämre än sina infödda kamrater. Det finns med andra ord all anledning att noga följa upp resultaten av elevers språk-, läs- och skrivutveckling. Lärares kunskaper och kompetens är av avgörande betydelse för elevernas resultat och måluppfyllelse. Den nya lärarutbildningen, vars regelsystem trädde i kraft , lägger stor vikt vid kunskap om lärandeprocesser och betingelser för elevernas lärande. Av målbeskrivningen för lärarexamen framgår de mål lärarstuderande ska ha uppnått för att få lärarexamen. Som det första målet anges att studenterna ska kunna omsätta goda och relevanta kunskaper i ämnen eller ämnesområden så att alla elever lär och utvecklas. I den nya lärarutbildningens struktur ges vidare ett, jämfört med tidigare, avsevärt ökat utrymme för specialpedagogik. Strukturen ger anledning att förutsätta att det allmänna utbildningsområdet, som alla studenter studerar, innehåller sådana kurser. Vidare finns möjligheter för lärarstudenterna att studera en inriktning eller specialisering med specialpedagogik även inom den grundläggande lärarutbildningen. Reformen innebär också att påbyggnadsutbildningen till specialpedagogexamen har förlängts från 40 till 60 poäng. Därtill kommer att lärare, med inriktningar och specialiseringar inom specialpedagogik, i skolans arbetslag kan arbeta med ett systematiskt åtgärdsprogram. Denna kraftiga förstärkning av specialpedagogikens utrymme i såväl grundläggande som påbyggande utbildning bedömer jag väl svara mot kraven att ge alla elever möjligheter att lära och utvecklas. Det är således viktigt att högskolans lärarutbildning ger alla lärare en god grund för att arbeta med elevers läs- och skrivinlärning. Det är dessutom viktigt att kommunerna tar sitt ansvar och inom ramen för lärares kompetensutveckling beaktar behovet av lärares kunskaper i läs- och skrivinlärning och dokumentation. har tillsynsansvar för att lärosätena i sina utbildningar når de mål som regeringen har lagt fast. har i uppdrag att utvärdera den nya lärarutbildningen. Den kommer att kvalitetsgranskas och utvärderas . Utifrån denna utvärdering kommer sedan beslut att fattas om vilka åtgärder som är nödvändiga att vidta för att komma till rätta med eventuella brister. 2 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret. Mycket av det allmänna som utbildningsministern säger kan jag instämma i synen på vikten av att lära de små barnen i att läsa och skriva på ett ordentligt sätt, kommunernas ansvar för fortbildning, utvärdering, uppföljning och så vidare. Utbildningsministern säger att svenska elever hävdar sig väl internationellt sett. Det håller jag med om, och det finns all anledning för utbildningsministern att vara stolt över det, men än mer svenska elever och deras lärare givetvis. är det viktigt att komma ihåg att större delen av de här eleverna som klarar sig bra har fått sin grundläggande läs- och skrivinlärning av lärare som i första hand är utbildade till lågstadielärare. Vi vet alltså inte riktigt hur den nya lärarutbildningens lärare med inriktning på de yngre årskurserna kommer att stå sig. Orsaken till att jag ställt den här interpellationen är dels att man från kommunerna har uttryckt oro över de kunskaper som nyutexaminerade lärare har i läs- och skrivinlärning, dels att många nya lärare själva har sagt att det är svårt att undervisa när det gäller det här. fanns väldigt specialiserade krav på vad man skulle kunna och inte kunna när man var lärare på olika stadier. När det gäller äldre elevers kunskaper i svenska ska de undervisas av lärare som har för minst 60 poäng i ämnet och för gymnasiet 80 poäng i ämnet. Det finns inga sådana krav , och det finns inga specifika krav för de lärare som ska undervisa de yngsta barnen. är man väl medveten om att det just är där som det är viktigast att ha goda kunskaper. Kommunerna har förvisso ett ansvar, men jag tycker att också staten har ett ansvar. Regering och riksdag har ett ansvar för att se till att de lärare som lämnar våra lärarutbildningar med inriktning på att undervisa yngre barn i att läsa och skriva garanterat har vissa kunskaper och färdigheter. Det är inte så. Jag undrar hur utbildningsministern ställer sig till att man från regerings och riksdags sida ställer krav även vad gäller de lärare som undervisar de yngsta barnen i svenska. 3 Utbildningsminister (): Det är roligt att så tydligt också säger det som är ett faktum, att internationellt sett är mycket framstående när det gäller läs- och skrivutveckling. Enligt den senaste PIRLS-undersökningen var vi nummer ett i världen. Det har att göra med våra skickliga lärare och en väldigt fin tradition i den svenska att arbeta mycket klokt och effektivt med barnens läs- och skrivinlärning. Dessutom har vi nu en utveckling där man går vidare och jobbar med olika typer av läsutvecklingsprogram, läsutvecklingsscheman i många kommuner. Det är en utveckling vi vill stödja genom att också skolutvecklingsmyndigheten bidrar till att utveckla och ge stöd till ett sådant arbetssätt. Det sätter ännu mer fokus på läs- och skrivinlärning. När det gäller den nya lärarutbildningen har den varit ytterligare ett steg att se till att alla lärare, inte bara de som specialiserar sig på specialpedagogikens område utan alla lärare, måste få en grund i specialpedagogik, just för att kunna vara duktiga på att upptäcka, förebygga och hjälpa till att hitta lösningar när man möter elever som har olika typer av läs- och skrivsvårigheter. Det är ett framsteg. Dessutom utökar vi nu möjligheterna att specialisera sig mot specialpedagogikens område. Det beror på att jag är övertygad om att det behövs fler också med djupa kunskaper inom specialpedagogiken. Orsaken till det är att vi har mycket mer kunskaper om hur man kan arbeta med barn och ungdomar som har läs- och skrivsvårigheter. Den kunskapen måste spridas ut till våra skolor. säger att kommunerna har synpunkter på de färdigutbildade lärare som kommer från den nya lärarutbildningen. Jag tror att det är för tidigt att säga det. Vi har ännu inte sett några som har kommit ut ur den nya lärarutbildningen fullt ut. Jag tror inte att det är ett faktum, utan det kan möjligen vara en sådan diskussion som alltid förs vid en förnyelse av utbildningen. Men för vår del är det oerhört viktigt att noggrant följa upp den nya lärarutbildningen. Det är nu en utvärdering på gång som kommer att skötas mycket effektivt och professionellt och som kommer att vara underlag för eventuella åtgärder från regeringens sida. Specialpedagogik är mycket viktigt. Det måste gälla alla lärare, men vi behöver också fler som specialiserar sig på det området. Därför är det viktigt att kommunerna tar sitt ansvar att erbjuda fort- och vidareutbildning till lärare inom detta centrala område. 4 (): Förvisso klarar vi oss bra som utbildningsministern var inne på i dessa undersökningar. ser jag som socialliberal och säkert också utbildningsministern som socialdemokrat samhället ur de sämst ställdas perspektiv. Det är roligt och bra att många klarar sig bra i internationella undersökningar. Det är roligt och bra att av eleverna i de nationella proven i svenska klarade läsförståelsedelen . Men det är inte roligt för de som inte gjorde det. Även om de sedan genom hårt arbete kunde få ett slutbetyg i svenska är det deras problem vi talar om här. De har inte tillräckligt tidigt fått den läs- och skrivinlärning som de borde ha fått. De kommer i sin framtida utbildning, på arbetsmarknaden och när det gäller att forma sitt liv att ha det svårare. Det är dessa barn vi talar om här. Bakgrunden till att jag framställde den här interpellationen var att jag hoppades att utbildningsministern skulle säga: Det är ett ansvar också för oss i riksdag och regering att peka med hela handen i fråga om lärarutbildningen och säga: För de som ska undervisa de yngsta barnen i läs- och skrivinlärning finns det bestämda krav på vilka kunskaper de ska ha förvärvat på samma sätt som man ställer krav för att få undervisa i ämnet svenska för äldre elever inom och för elever i gymnasieskolan. Där har man tydliga poängkrav och även krav på vad utbildningen ska innehålla. Några sådana krav finns inte för dem som ska hand om den grundläggande läs- och skrivinlärningen, vilket är det allra viktigaste. Jag har också frågat utbildningsministern hur man ska möta behoven av mellan 5 000 och 10 000 expertlärare inom läs- och skrivinlärning som , ordförande i , räknar med kommer att behövas. Jag vore tacksam för ett svar även på den frågan. 5 Utbildningsminister () Jag delar helt engagemang för att stötta de elever som har problem, som har det jobbigt i skolan eller som inte får med sig de kunskaper de behöver från skolan. Det är där fokus måste ligga. Det är väldigt bra om vi kan få en politisk uppslutning kring att det är det som är den stora utmaningen. Vi klarar oss bättre än de flesta andra länder, men det räcker inte som argument om vi ser att barn och ungdomar slås ut från skolan . Därför är det viktigt att man jobbar mycket hårt, som man nu gör i till exempel i utsatta stadsdelar. Man ger särskilt stöd och har en fördelning som ger dessa skolor mer resurser än andra. Staten satsar också på vidareutbildning, bättre lärarutbildning och fler lärare. Det gör det möjligt för kommunerna att fortsätta att förbättra resultaten. Vi har en mycket kraftig ökning av antalet studenter på lärarutbildningen. Sedan jag blev utbildningsminister har antalet studenter som studerar till att bli lärare ökat . Jag tror inte att det går att hitta någon period tidigare i historien med en sådan kraftig ökning. Det innebär att antalet examinerade, behöriga lärare kommer att öka kraftigt. Detta är en av grundförutsättningarna för att kommunerna ska komma vidare i sitt arbete. Men det handlar också om vidareutbildning av befintliga lärare, för det kommer ny kunskap och då kommer den nya lärarutbildningen mycket väl till pass. Den är uppbyggd så att inom specialpedagogikens område, men också inom andra områden, passar vart och ett av momenten mycket väl för vidareutbildning av befintliga lärare. Min uppfattning är att kommunerna bör ta det ansvaret för och den chansen till att stärka kompetensen också bland de befintliga lärarna. Och det är naturligtvis ett ansvar för regering och riksdag att se till att vi har en bra lärarutbildning. Den nya lärarutbildningen är inriktad på att alla lärare ska ha kunskaper i specialpedagogik. Sedan är det alltid en diskussionsfråga exakt hur detta ska regleras. reglerar inte läkarutbildningen i detalj. Vi litar på att duktiga universitet och medicinska fakulteter utbildar läkare och ger dem de kunskaper som de behöver för att klara sitt arbete. Vi bör också har förtroende för att universitet och högskolor på lärarutbildningens område förstår vad en lärare behöver. Men det ska göras en tuff utvärdering, och resultaten ska användas för eventuella förändringar. Den utvärderingen är i gång, och jag ser fram emot den med stort intresse. 6 (): Jag konstaterar då att vi kanske inte kommer så mycket längre här. De behörighetskrav som finns för lärare i svenska på de högre årskurserna i ligger på 60 poäng. Behörighetskraven för gymnasiet är 80 poäng. Men det finns över huvud taget inga krav på behörighet när det gäller att lära småbarn läsa och skriva alltså i svenska. Det tycker jag är djupt olyckligt. Om man inte ställer några krav på behörighet visar man att den här delen inte är så viktig. Utbildningsministern och jag är helt överens om att den grundläggande läs- och skrivinlärningen sker i lägre klasser. Jag hoppas att utbildningsministern ska komma fram till att det finns behov av att införa behörighetskrav för dem som ansvarar för de allra yngsta barnens läs- och skrivinlärning på ett annat sätt än vad som finns . Man kan jämföra med den kompetens som de sista lågstadielärarna hade de sista utexaminerades , tror jag. De krav som man har i tidigarelärarutbildningen och i den nya lärarutbildningen på vad lärarstuderande som är inriktade på läs- och skrivinlärning i de yngsta åldrarna har sänkts. Jag hoppas att vi ska komma fram till att det behövs behörighetskrav som garanterar att alla barn i årskurs 1 i möts av lärare som har goda kunskaper när det gäller läs- och skrivinlärning. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:359 om forskningsanslaget till 7 Utbildningsminister (): har frågat mig vad som är orsaken till att tilldelats mindre forskningsresurser än övriga likvärdiga högskolor och vilka åtgärder jag tänker vidta för att rätta till obalansen. Regeringens mål är att ska fortsätta att vara en av världens ledande forskningsnationer. Att har en världsledande forskning är av avgörande betydelse för att skapa fortsatt ekonomisk tillväxt i och garantera vår framtida välfärd. Regeringen kommer därför att fortsätta arbeta aktivt med att skapa goda förutsättningar för kreativ och framgångsrik forskning. Att stimulera och bygga upp starka forskningsmiljöer är en förutsättning för att svensk forskning ska kunna attrahera de allra främsta internationella forskarna. Som jag framhöll i mitt frågesvar till har ett högskolelandskap med ett flertal universitet med examensrätt i forskarutbildningen inom samtliga vetenskapsområden och några högskolor som tilldelats ett vetenskapsområde, det vill säga rätten att utfärda examina inom forskarutbildningen inom ett avgränsat område. Därutöver finns det ett stort antal högskolor som inte har rätt att självständigt bedriva forskarutbildning, men som även har fasta forskningsresurser. Mot denna bakgrund är det helt naturligt att forskningsanslagen varierar mellan olika lärosäten, eftersom olika universitet och högskolor har olika uppdrag. Som vid all annan resurstilldelning beror fördelningen mellan olika verksamheter på en samlad politisk bedömning. Fördelningen av de senaste årens resurstillskott mellan olika lärosäten bygger på en uppgörelse med bland annat . har genomgått en kraftig utveckling. Högskolan har ca 8 600 helårsstudenter och bedriver forskning inom framför allt det teknikvetenskapliga området. Ett tecken på högskolas goda kvaliteter är att högskolan 2001 tilldelades tekniskt vetenskapsområde. Beslutet har bidragit till den goda utvecklingen av forskningen vid . I samband med beslutet att tilldela tekniskt vetenskapsområde, fick högskolan ytterligare i forskningsanslag. har högskolans direkta statliga anslag till forskning ökat i löpande priser vilket har gynnat utvecklingen av högskolans forskning. Genom att bygga upp en stark forskning inom sina profilområden har högskolan även goda förutsättningar att erhålla externa forskningsmedel. Jag kommer att fortsätta verka för en positiv utveckling av svensk forskning och räknar med att även vill bidra till detta. 8 (): Jag vill tacka utbildningsminister för svaret. Jag har ställt den här frågan tidigare, men eftersom jag inte tyckte att jag fick tillräckligt svar tog jag tillfället att ställa en interpellation. betyder mycket för regionen. Som västeråsare har jag fått ta del av den oro man hyser . Både enskilda studenter och företrädare för högskolan ha velat få svar på frågan: Varför får vi förhållandevis mindre än andra? Man jämför sin egen högskola antalet studenter, doktorander och de projekt man har lyckats få med andra högskolor och finner att man borde ha mer eller åtminstone lika mycket i forskningsanslag som andra likvärdiga skolor har fått. får man 20 miljoner mindre än andra likvärdiga skolor, och universiteten ligger naturligtvis skyhögt över. Något riktigt svar har man inte fått från departementet, säger man, och jag vet inte om man har fått det nu heller. Jag vill i alla fall gå vidare med det här. Ministern har i sitt svar uppmärksammat högskolas goda kvalitet, vilket jag tycker är väldigt positivt. Vidare sägs det att genom att bygga upp en stark forskning inom sina profilområden har högskolan goda förutsättningar att erhålla externa forskningsmedel. Det är just det som är en del av problemet. Högskolan har höga ambitioner och vill kunna bygga upp en stark forskning, men resurserna räcker inte. Då finns det även risk för att de externa medlen riskeras. Det är alltid ett vågspel när det gäller vad man kan få utifrån. Externa projekt är riskfyllda och svårförutsebara, och det åtgår mycket energi att skaffa fram dem. Det ger ingen trygghet i längden. Ministern svarar att som vid all annan resursfördelning beror fördelningen mellan olika verksamheter på en samlad politisk bedömning. Det är ett lite luddigt begrepp. Då undrar jag vilka kriterier som ingår i bedömningen. Finns utvärderingar av verksamheten med i den samlade politiska bedömningen? Vidare säger ministern att resurstillskottet bygger på en uppgörelse med . Sanningen är den att under de år som varit med och fördelat pengar har det inte kommit in så mycket nya pengar att fördela. Det har bara varit en liten pott som har gått till ökade lönekostnader med mera. Jag vill ställa en fråga till ministern. Är det inte så att fördelningen är mycket historiskt betingad? Om det nu bara blir en liten pott att fördela så fortsätter ju obalansen, men måste man bryta mönstret så det blir en ändring. Vad kan göra för att meriteras ytterligare? God kvalitet, pedagogisk förnyelse, gott resultat när det gäller examina för varje insatt krona räcker tydligen inte. Vad kan man göra mer för att meritera sig? 9 Utbildningsminister (): Jag är väldigt glad för att har interpellerat om just . Det är en högskola som ligger mig varmt om hjärtat och som jag engagerat mig mycket i . Det är första gången som jag stöter på en vänsterpartist som uttrycker ett särskilt intresse för , så också det är en positiv upplevelse. Fram till dess tycker jag nog att Socialdemokraterna har stått ganska ensamma i detta arbete. Det har varit en fantastisk utveckling, från en högskolefilial till en självständig högskola. Framför allt har det , inte minst , skett en mycket stark utveckling när det gäller antalet studenter och en oerhört spännande utveckling när det gäller forskningen. Om det hade varit historiska skäl som skulle avgöra resursfördelningen skulle inte ha några forskningsresurser, inte ha något eget vetenskapsområde, inte ha närmare 9 000 studenter. Det är tack vare att man har visat en sådan framåtanda, en så hög kvalitet och oerhörd utvecklingskraft som man har haft en utveckling som har varit väldigt gynnad, gynnad jämfört med de flesta andra högskolor. I själva verket möter jag andra högskolor där man säger: Varför får inte vi den gynnade position som har fått? Ta till exempel alla dessa högskolor som inte har fått vetenskapsområden, det vill säga rätten att själva bedriva forskarutbildning. De pekar just på och säger: Vi vill ha det som har. Det har varit en mycket bra utveckling, och den har utvärderats kontinuerligt. hade aldrig fått vetenskapsområde, ett nationellt ansvar för att bedriva forskarutbildning, om inte grannlaga utvärdering hade visat att man har kvalitet, kunskap och kompetens för att bedriva en mycket stark forskarutbildning. Det har också lett till att högskolas forskningsresurser har ökat som utbildningsminister. Det har varit att verkligen fördela resurser för att få god kvalitet. har ett stort nationellt ansvar och har efter den korta tid man nu haft eget ansvar för forskarutbildning redan visat en mycket fin utveckling. Sedan ligger högskolorna i lite olika faser. Några andra högskolor fick vetenskapsområden innan . Men det är ingen tvekan om att när man har fått ett vetenskapsområde har man också möjlighet att få ytterligare forskningsresurser. Jag har arbetat väldigt aktivt och engagerat med och är väldigt stolt över vad lärare, studenter och forskare har åstadkommit med de resurser som vi har ställt till förfogande, och jag är stolt över den resursutveckling som vi har kunnat bidra till. Men har mig veterligen aldrig i några budgetförhandlingar lyft fram frågan om att ska få några nya resurser. Det har socialdemokratin argumenterat för. Jag har tittat i handlingar och försökt utröna om har någon motion om att ge mer resurser, men någon sådan har jag inte funnit. Kan det vara så att inte får gehör i sin riksdagsgrupp för att faktiskt är en viktig högskola med ett nationellt uppdrag som är oerhört viktigt för utveckling som framstående teknisk nation? Är det så önskar jag lycka till i argumentationen. Från socialdemokratins sida och från regeringens sida ser vi mycket varmt på högskolas utvecklingsmöjligheter. 10 (): Jag är inte så väldigt insatt i hur förhandlingarna går till, men jag vet i alla fall att har krävt i alla förhandlingar att pengar ska fördelas utifrån prestation i stället för tradition. Om vi där har nämnt någon enskild skola tycker jag att det är fel, eftersom jag tycker att det ska vara en allmän princip att alla skolor ska få bidrag utifrån prestation i stället för tradition. Vad jag förstår kommer en forskningspolitisk proposition . Jag undrar om ministern då är beredd att verkligen fördela pengar utifrån följande kriterium: Prestation ska gå före tradition. Då kanske får en chans att komma i kapp när det gäller resursfördelningen, för det finns en obalans. Det är de som jobbar och studerar vid som upplever den här obalansen. Det är de som tycker att fördelningen inte är rättvis. 11 Utbildningsminister (): Jag har en mycket god och livaktig kontakt med .