prot · GS0923 · 2004-10-29 00:00:00 — Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i skatteutskottet . Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Anmälan om kompletteringsval till vissa utskott Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i finansutskottet , som suppleant i finansutskottet under ledighet, som suppleant i justitieutskottet under ledighet och som suppleant i bostadsutskottet under ledighet. Talmannen förklarade vald till ledamot i finansutskottet () Talmannen förklarade valda den 29 oktober31 december till suppleant i finansutskottet () suppleant i justitieutskottet () Talmannen förklarade vald till suppleant i bostadsutskottet () 3 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 19 kap. 11 § vallagen. 4 § Anmälan om ersättare för statsministern Talmannen anmälde att () skulle ersätta statsminister . 5 § Anmälan om återtagande av plats i Talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för och att Per () skulle återta sin plats i varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för . 6 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2004/05:68 Till Interpellation 2004/05:68 av () om insatser för att bekämpa hiv/aids Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. 7 § Svar på interpellation 2004/05:58 om den öppna förskolan 1 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stärka de öppna förskolorna. Låt mig först inleda med att säga att jag delar uppfattning att den öppna förskolan är en viktig verksamhet för barn och föräldrar som är hemma , till exempel under föräldraledigheten eller i väntan på ordinarie plats i förskolan. För många barn och föräldrar är den öppna förskolan en viktig social träffpunkt där barnen ges tillfälle att tillsammans med en förälder eller annan vuxen delta i en verksamhet i gruppens form som syftar till att ge pedagogisk stimulans. Det är viktigt att den öppna förskolan utvecklas utifrån lokala behov. I många kommuner har verksamheten blivit en viktig mötesplats för kommunens eller bostadsområdets dagbarnvårdare. Där kan de träffas för erfarenhetsutbyte och social gemenskap, och verksamheten utgör också ett pedagogiskt värdefullt komplement för de barn som är inskrivna i familjedaghem. Just som kompletterande förskoleverksamhet ingår den öppna förskolan tillsammans med förskolan och familjedaghem i förskoleverksamheten enligt skollagen. Kommunerna är dock inte skyldiga att anordna öppen förskola, och det finns inget inskrivningsförfarande för verksamheten. har på regeringens uppdrag utformat allmänna råd som utgår från den öppna förskolans särskilda förutsättningar samt den med övrig förskoleverksamhet gemensamma värdegrunden. Råden har även anknytning till förskolans läroplan, som inte gäller för öppna förskolan men kan vara vägledande i verksamheten. Det är långsiktigt inte acceptabelt att verksamheterna läggs ned eller till och med avvecklas. statistik är tydlig. har antalet kommunala öppna förskolor halverats. Det finns dock kommuner som bryter mönstret. Ett tiotal kommuner, däribland och , rapporterar fler öppna förskolor 2003 än 2002. Orsakerna till den kraftiga minskningen av den öppna förskolan är flera. En av förklaringarna är säkert att den ordinarie förskolan har byggts ut och omfattar alltfler barn vilket kan betyda att behovet av den öppna förskolan har minskat. Ett exempel på detta är att arbetslösa föräldrar och deras barn tidigare var en viktig målgrupp. Andra faktorer bakom nedläggningarna kan vara besparingsskäl. Ytterligare andra kan vara att verksamheterna i större utsträckning än förr drivs av andra huvudmän än kommunen, till exempel av kyrkan, eller är samorganiserade med till exempel barn- eller mödrahälsovården och i så kallade familjecentraler. En åtgärd för att stärka den öppna förskolan som föreslås i propositionen om kvalitet i förskolan är en författningsändring som innebär att kommunerna ska kunna använda maxtaxans statsbidrag på för kvalitetssäkrande åtgärder även till den öppna förskolan. Denna ändring kan ske när har beslutat om förskolepropositionen och ska förslagsvis gälla retroaktivt . 2 (): Jag ber att få tacka ministern. Jag är glad att vi delar den mycket positiva inställningen till vad den öppna förskolan innebär. I hade jag förmånen att uppsöka den öppna förskolan och kan intyga det. Det underlättade på många sätt när man var hemma med ett mycket litet barn. Utvecklingen vad gäller de öppna förskolorna är allvarlig. fanns det i drygt 1 600 öppna förskolor. är de nere i ungefär 550. Enbart har vi sett en drastisk minskning på det här området. År 20022003 lade ytterligare 18 kommuner ned sin öppna förskoleverksamhet. Om vi tittar på hur det ser ut saknar av landets kommuner öppen förskola. Av dem som har öppen förskola är det ca 60 kommuner där man erbjuder verksamhet . Som ministern på ett bra sätt visade här är den öppna förskoleverksamheten viktig. Den är viktig för dem som är hemma med små barn. Den är viktig för dagbarnvårdare och de barn som finns i de grupperna. Därför blir det extra allvarligt. Vi ser inte någon bromsning på att man lägger ned öppna förskolor. Det handlar inte bara om att man har fått ett minskat behov därför att fler barn är inne i andra former av barnomsorg. Det är av besparingsskäl man lägger ned. Jag undrar om ministern har några fler åtgärder för att stoppa nedläggningen av öppna förskolor. Det är en verksamhet som vi båda är överens om är viktig. Om vi tittar i propositionen Kvalitet i förskolan aviserar man där att regeringen avser att i propositionen om ny skollag återkomma till med förslag till lagtext på dessa områden. Har ministern några tankar om hur man kan stärka den öppna förskolans ställning i den skollag som finns? 3 Statsrådet (): I den mån som öppna förskolan finns ska den följa läroplanen. Däremot har vi inte för avsikt att i propositionen ta initiativ till förstärkningar som tvingar fram öppna förskolor i kommunerna. Jag vill gärna återkomma till det jag sade i mitt svar. Det finns olika skäl till dessa nedläggningar. Jag tror att varken interpellanten eller jag själv har tillräcklig kunskap för att tala om vad det egentligen beror på. Hur stor andel beror på ekonomiska skäl? När handlar det om ett minskat behov? När är det med andra ord motiverat, och när är det mindre motiverat? Jag vill därför ta tillfället i akt att berätta att jag kommer att ge ett uppdrag till och Myndigheten för skolutveckling när det gäller den öppna förskolan. Man ska se över och införskaffa nationell kunskap om kommunernas motiv till nedläggning av öppna förskolor, undersöka vilka konkreta planer kommunerna har och i vilka former de öppna förskolorna ska leva vidare. Myndigheten för skolutveckling ska sprida goda exempel till kommunerna och ge information om öppna förskolors mål och syfte, men också undersöka om kommunerna vill delta i ett gemensamt erfarenhetsutbyte. Det är ingen tvingande verksamhet, men det är en viktig verksamhet. Det är interpellanten och jag överens om. 4 (): Det är klart att vi är överens om att det är viktigt. påpekar jag att nästan hälften av landets kommuner saknar öppen förskola. Det är inte bara små kommuner, utan det kan vara stora och mellanstora kommuner som , och så vidare. De har inte någon öppen förskola över huvud taget. En rad andra kommuner saknar det också. Det här är en viktig verksamhet och en verksamhet som spelar stor roll för dem som är hemma med små barn, för dagbarnvårdare och de barn som finns i dessa grupper. Oavsett vilka skälen är till nedläggning så borde det vara en signal som gör att man känner oro över den utveckling som har varit. Jag välkomnar att ministern säger att man ska ta reda på vad det är som gör att man lägger ned öppna förskolor i den utsträckning som man gör. Om man tittar på hur det ser ut i medierna så är det uppenbart att det i första hand handlar om besparingsskäl i ett antal kommuner där man har lagt ned. Därför undrar jag om ministern har några fler saker som man kan ta fram för att stimulera verksamheten så att kommuner fortsätter eller öppnar verksamhet med öppen förskola. 5 Statsrådet (): Vi kan nog vara överens om att behoven ser annorlunda ut med de reformer som har genomförts. Behoven kan se annorlunda ut när föräldrar som är föräldralediga eller arbetslösa ändå har möjlighet att ha sina barn inskrivna i den ordinarie förskoleverksamheten, som ju ska ge den pedagogiska stimulans som annars är avsikten med den öppna förskolan. Något som vi kanske har glömt bort lite grann i debatten jag nämnde det bara hastigt i mitt svar är familjecentraler. De kan vara ett sätt att anpassa öppna förskolor till andra behov, som kan finnas i många kommuner. Det finns ett hundratal familjecentraler. Jag har inte tillräcklig kunskap för att veta om de finns i kommuner där man inte har öppna förskolor, men jag tror att de i många fall kan överlappa och komplettera varandra. Den samlade bilden tycker jag att vi ska skaffa oss. De kommuner som har en öppen förskola har naturligtvis krav på sig att följa läroplanen. Det finns också en fortsatt hög kvalitet på de öppna förskolor som finns. av personalen har pedagogisk högskoleutbildning, vilket är den högsta andelen som vi har inom någon förskoleverksamhet. Den verksamhet som finns håller alltså en god kvalitet. Men det ser annorlunda ut , och och Myndigheten för skolutveckling får helt enkelt återkomma med resultaten av sin utredning, som ska visa vad det kan bero på. Jag är medveten om att vi lever i en annan tid och att behoven ser annorlunda ut. Det är inte alltid så att en nedläggning är fel, utan ibland handlar det om en omstyrning till familjecentraler och ibland handlar det om att behoven faktiskt ser annorlunda ut. Det får vi ha förståelse för. ska vi naturligtvis på alla tänkbara sätt betona den öppna förskolans betydelse. Det är ett av de sätt som vi kan använda oss av när det gäller att förhindra nedläggning och ytterligare betona behovet för kommunerna. Vi kan skriva om det i den förskolepolitiska propositionen och ge möjlighet att använda de kvalitetssäkrande medlen, som ändå består av . De kan användas till fritidsverksamhet och förskoleverksamhet, men det finns också möjlighet att använda dem för den öppna förskolan. Det torde innebära att de ekonomiska skälen för nedläggning minskar framöver. 6 (): Vi är helt överens om att behoven ser annorlunda ut . Men när man tittar i medierna, gör enkla nyhetssökningar på Internet och så vidare, visar det sig att när öppna förskolor kommer upp i tidningsartiklar så handlar det i stor utsträckning om att man lägger ned dem. Jag hoppas att den genomlysning som ministern har visat på här kommer snabbt, så att man kan se vad detta verkligen beror på. Jag tror att en stor del av orsaken till att antalet öppna förskolor minskar är att man lägger ned av besparingsskäl. Det blir ett ökat antal kommuner i landet som helt saknar öppen förskola eller som har en öppen förskoleverksamhet som ligger på en tidsmässigt låg nivå. Om vi tittar på de kommuner som inte har öppen förskola över huvud taget och på de kommuner som har verksamhet ser vi att det är ungefär 200 av landets 290 kommuner. Om det då inte finns någon kompletterande verksamhet så drabbar det framför allt dem som är hemma med små barn. Jag tror inte att detta är bra. Man behöver möjlighet att träffa andra vuxna. Framför allt när man är förälder behöver man ha någon att prata med. Man behöver den möjlighet till kontakt med utbildad personal som ges inom den öppna förskolan. Om man tittar på det material som finns verkar det som om denna möjlighet är på väg att försvinna. Jag tycker att det inger stor oro, och det är viktigt att man agerar snabbt och att regeringen klargör att man bör försöka se till att upprätthålla verksamhet inom öppna förskolor. 7 Statsrådet (): Det finns naturligtvis ingen anledning att dra ut med att få svar från utredningen och det uppdrag som vi ska lämna till myndigheterna. Vi får fortsätta diskussionen då, helt enkelt. Det finns ju ingenting som med självklarhet säger att den utveckling som har skett kommer att fortsätta, utan vi får hoppas att signalerna går fram till kommunerna och deras politiker och beslutsfattare. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:45 om etableringen av flygskolan i 8 Försvarsminister (): har frågat mig vad den totala kostnaden för etableringen av flygskolan på Malmen inklusive kringkostnader blir samt om jag kan tänka mig att ompröva beslutet att förlägga flygskolan på Malmen till förmån för i . Jag har i en interpellationsdebatt redogjort för bakgrunden till lokaliseringen av flygskolan på Malmen. tog tydlig ställning mot fortsatt militär flygverksamhet i . Den efterföljande arbetsgruppen inom Försvarsdepartementet fann att flygskolan inte kunde förläggas till någon av de kvarvarande flygflottiljerna. Regeringen beslutade därför att flygskolan skulle lokaliseras till Malmen i . Jag har tidigare redovisat att lokaliseringen av flygskolan till Malmen skulle kräva investeringar för ca . För att möjliggöra lokaliseringen av flygskolan till Malmen är det dock nödvändigt att, förutom dessa direkta investeringar för flygskolan, även vidta åtgärder för den övriga verksamheten på Malmen. Det gäller åtgärder för bland annat helikopterverksamheten. Tillsammans med investeringar för flygskolan handlar det om åtgärder för ca . Det är detta som redovisas i försvarspropositionen. Till detta kommer, som jag sade i interpellationsdebatten , de egentliga flyttkostnaderna oavsett vart flygskolan flyttats. avslog alltså regeringens förslag om att lokalisera den militära flygutbildningen till . parti bidrog aktivt till detta avslag. Regeringen har därefter vidtagit nödvändiga åtgärder för att genomföra beslut. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder i den riktning som antyder. 9 (): Först vill jag tacka försvarsministern för svaret. Försvarspolitiken har alltid uppammat starka känslor. Om vi inte upplever trygghet gentemot internationell fientlighet och terrorverksamhet vet vi att välfärdssamhället saknar sin grund, och demokratin måste vi alltid vara beredda att försvara. Man kan ha olika åsikter om var militär verksamhet bör vara stationerad eller var de bästa förutsättningarna för ett modernt försvar finns i riket. Det finns emellertid ett område inom försvarspolitiken som såväl militära experter som riksdagsledamöter och försvarsminister borde ha förhållandevis goda förutsättningar att enas om. Jag åsyftar självfallet när kronor ska summeras och miljoner ska räknas. Försvarsmaktens hela flygutbildning ska styras från . i byter namn till Luftstridsskolan. Detta står klart i försvarspropositionen. Regeringen tycks dock framhärda i att själva flygskolan ska vara förlagd till . Flygskolan i ska alltså fjärrstyras från . Faktum är att ännu är inte allting klart med prövningen nere i . På grund av detta samt, tror jag, därför att ännu inte fattat beslut om försvarspropositionen har man inte satt i gång med dessa investeringar. Och miljonerna har därmed inte börjat rulla. Vad blir kostnaden för att förlägga flygskolan på Malmen i ? och sade försvarsministern att den var 174 miljoner. säger hon att inklusive åtgärder för den övriga verksamheten på Malmen, bland annat helikopterverksamheten, och investeringar för flygskolan handlar det om åtgärder för ca 250 miljoner. Är försvarsministern verkligen helt säker på summan 250 miljoner? På Malmen i måste till exempel en stor flyghangar byggas för uppskattningsvis 75 miljoner, det ska byggas en ny platta för kanske 100 miljoner, det ska byggas nya utbildningslokaler och nya kontorslokaler för tiotals miljoner med mera. Enligt flera källor inom Försvarsmakten handlar det inte om 250 miljoner. Man talar i stället om dubbelt så mycket, en totalkostnad på 500 miljoner inklusive alla följdkostnader. I har läget förbättrats sedan beslutet fattades 2001. Då sade man att man skulle använda en gammal hangar som krävde ombyggnad. , försvarsministern, finns det en mycket fräsch hangar för JA 37 som står helt tom. Det är bara att flytta in för flygskolan. I rör det sig om en kostnad på ca 40 miljoner, det vill säga en bråkdel, oavsett om det kommer att kosta 250 eller uppemot 500 miljoner att etablera flygskolan i . Tycker verkligen försvarsministern att kostnadsbilden är rimlig för att fortsätta med Malmenalternativet? Är det ett rimligt sätt att använda skattebetalarnas pengar? Den frågan ställer jag, och den vill jag ha svar på. När man läser regeringens försvarsproposition om Luftstridsskolan blir man fundersam. Det borde normalt ha stått att flygskoleverksamheten ska även fortsättningsvis bedrivas på Malmen. Men står det i stället att flygskoleverksamheten bör även fortsättningsvis bedrivas på Malmen. Det är en svagare formulering. Vad betyder det egentligen, försvarsministern? 10 (): Det var ett sorglustigt och ovärdigt spel här i . I det spelet deltog väl nästan alla ledamöter i dåvarande försvarsutskottet och spelade sina, vill jag nästan säga, ömkliga roller. Det var väl egentligen enbart den dåvarande försvarsministern och nuvarande talmannen som uthålligt försökte säkerställa att regeringens proposition beträffande flygskoleverksamheten skulle kunna passera . När de möjligheterna till slut visade sig föreligga träffade regeringspartiet tyvärr en kompromiss som blev osannolikt dålig. Så här i efterhand kan man väl säga att erfarenheterna av behandling av propositionen 2001 tydligt visar att den här typen av frågor egentligen inte hör hemma här i . Det är regeringen som bör fatta den typen av beslut. Men är det som det är. Det visade sig också att beslut inte gick att effektuera, utan regeringen fick frångå det hela genom en krumelur med ett detachement till flygflottiljen i som sades placeras på Malmen. har man gjort en glädjekalkyl för alternativet med Malmen. Det finns en mängd nackdelar i övrigt också. Vi får väl se vad miljöprövningen till slut ger vid handen. Den reflexion som man ändå gör är ju: Varför känner sig regeringen så bunden av att, i det här nya läget med försvarspengar och försvarsproposition, vidmakthålla Malmenalternativet när det går att spara viktiga pengar i marginalen på att förlägga skolan dit den borde ha förlagts enligt den ursprungliga propositionen? Fördelarna med den förläggningen har ju ökat . Min fråga till försvarsministern är: Varför kan inte en omprövning ske? torde det inte föreligga några som helst svårigheter att politiskt motivera det och få ett politiskt stöd för det. Det tror jag egentligen också att herr talmannen borde nicka bifall till. 11 (): Det här är första gången som jag ger mig in i en försvarspolitisk debatt på något sätt. Det ligger normalt inte inom mitt intresseområde, men här handlar det om både förnuft och känsla. Det enklaste är oftast det bästa. Om det bästa dessutom råkar vara det billigaste, borde det inte vara så svårt, herr talman, att välja det alternativet. Följaktligen vill jag också understryka att med all önskvärd tydlighet framstår som det naturligaste alternativet för placering av flygskolan. har dessutom en femtioårig tradition av flygskola som i ett slag inte längre tillmäts någon betydelse om placeringen blir någon annan. Kostnaden för Malmenalternativet är som vi har hört väldigt stor, , medan kostnaden för Uppsalaalternativet ter sig som en ringa kostnad på . Det är marginellt alltså. Låt mig också erinra om de möjligheter till en positiv samverkan som man kan få genom en placering i . Då tänker jag på samverkan mellan och flygskolan. Dessutom finns SLU, tolkskolan och flera betydelsefulla läroanstalter på orten. Man kan samordna delar av undervisningen. Militären kan få skräddarsydda utbildningar i språk och allt möjligt annat. Både försvaret och företrädare för ledning talar mycket varmt för detta alternativ, det vill säga som lokaliseringsort för flygskolan. Jag vill vädja till försvarsministern att låta förnuftet segra och de rationella skälen utgöra beslutsunderlag inför detta för framtiden så viktiga beslut. 12 Försvarsminister (): Egentligen vet jag inte om jag ska skratta eller gråta när jag hör den här debatten. I grunden handlar det om att regeringen har respekterat vad har bestämt. har sagt att det inte blir någon flygskola i . Då har regeringen sökt hitta en lösning som har andra fördelar än en lokalisering till . säger att det egentligen inte är en fråga som lämpar sig för . Det är en sak som jag skulle kunna hålla med om. I en proposition har jag faktiskt levererat ett förslag som handlade om att , efter presentation av vad det handlar om, skulle överlåta beslutsrätten till regeringen. Den delen av propositionen har regeringen tagit tillbaka eftersom det inte har gått att hitta en majoritet för den i försvarsutskottet. Det är bestämda vilja att den här frågan om lokaliseringar fortsatt ska avgöras av . Det beklagar jag, för jag tycker att det tar bort fokus från det som är meningen med innehållet i ett försvarsbeslut. Det kommer alltför mycket att handla om lokalisering, regionalpolitik och arbetsmarknad. Utskottets borgerliga majoritet inklusive är dock nu helt överens om att det så ska vara i fortsättningen. I den här aktuella frågan är man tvungen att vidta vissa åtgärder med helikopterverksamheten, och det betyder att de investeringarna redan är gjorda. Kvar ligger kostnaden om 174 miljoner, där man inte sätter i gång förrän miljötillstånd har kommit. Vi har dock varit tvungna att starta flygskoleutbildning. Är då den kostnaden rimlig? Ja, den är naturligtvis rimlig om vi ska ha en svensk flygskoleutbildning. Det bedöms fortfarande vara det mest effektiva ur både verksamhets- och kostnadssynpunkt, och därför är den delen vald. fjärrstyrs verksamheten vid flygskolan på Malmen via . Den fjärrstyrningen blir faktiskt kortare när den kommer att styras från . Dessutom finns det en genomgående tåglinje och även möjligheter att flyga den vägen. tar upp frågan om möjligheter att samverka med . Vid en förläggning till Malmen finns det dock mycket bättre samverkansmöjligheter. Där pågår nämligen också helikopterverksamhet och helikopterutbildning. Delar av den gemensamma utbildningen kan nu trots allt få synergieffekter. I finns dessutom en teknisk högskola som har en stark inriktning på flyg. Det är inte så konstigt eftersom en viktig del av vårt lands flygindustri i form av ligger där. Det är alltså ganska väl försörjt med kompetensfördelar och samverkansmöjligheter i . Det är inte så konstigt att en verksamhet inom försvaret framgent kommer att styras och påverkas också på längre avstånd. Vi har ett annat exempel som gäller marinverksamheten. Basen kommer att ligga i , men det kommer att bedrivas verksamhet både i och vid /. Det nya försvaret ser så ut att man också måste kunna arbeta på avstånd för att styra delar av en verksamhet som inte har kunnat få en lokalisering eller där det finns andra samlokaliseringsfördelar eller operativa fördelar. 13 (): Försvarsmaktens ekonomi är mycket dålig. , 2005, ska Försvarsmakten spara 600 miljoner, året därpå, 2006, drygt 1 miljard, och 3 miljarder . Det här bygger på andra beräkningar än vad ÖB hade utgått från. Därför ryktas det alltmer högljutt inom försvaret om att Försvarsmakten kanske inte längre har råd med att ha en egen flygskola. Man kan i stället komma att behöva köpa utbildningen utomlands. Ändrar vi flygskolebeslutet så att försvaret på det viset kan få loss pengar, skulle det till exempel kunna bidra till att vi kan rädda kvar Sk 60-maskinerna.