prot · GR09124 · 2004-05-28 00:00:00 — Bolagsstämman i icke vinstutdelande försäkringsbolag ska ges rättslig skyldighet att se till att försäkringstagare som bidrar med riskkapital inte tillfogas nackdelar till fördel för andra intressegrupper. Det är ett utskott som i det stora hela är enigt när det gäller detta betänkande. Det känns onödigt att påminna om de händelser som gör att utskottet och regeringen anser att vi politiker måste agera för att ge ett ökat skydd för försäkringstagare i livbolag. Det känns bra att vi snabbt och gemensamt inom både opposition och majoritet agerar för att skapa detta förstärkta skydd för försäkringstagare i livförsäkringsbolagen. På en punkt vill och samtliga övriga oppositionspartier gå längre än majoriteten. Vi vill att verkställande direktör och styrelseordförande i ömsesidiga försäkringsbolag och i försäkringsbolag som inte får dela ut vinst inte ska vara anställda eller styrelseledamöter i företag som ingår i samma koncern eller i företagsgrupp av motsvarande slag. Utskottets majoritet är inte helt avvisande till vårt resonemang, men man väljer att vila på hanen. Vi anser att vårt förslag innebär att verkställande direktör och styrelsens ordförande ges helt andra möjligheter att värna försäkringstagarnas intressen utan att riskera att ta otillbörlig hänsyn till andra koncernintressen eller intressen som kan gynna bolag där man själv är personligt involverad på ett sätt som kan skapa intressekonflikter. Detta stärker försäkringstagarnas ställning och gör att deras intressen kan värnas på ett bättre sätt. Vi anser att vårt förslag stärker förtroendet för försäkringsbolagen. Det är viktigt att vi pensionssparare kan lita på våra bolag. och övriga oppositionspartiers förslag gör att denna tillit kan öka. Jag vill därmed yrka bifall till reservation 1. 48 (): De senaste årens affärer inom försäkringssektorn har knappast gått obemärkta förbi. Försäkringsbolagen personifierar den negativa bilden av näringslivet. Orsakerna till det här är mångfasetterade. är det självförvållat, ibland inte. Det är här alla affärer har skett, det är här de etiska frågorna har lagts åt sidan och det är här det folkliga förtroendet har undergrävts. Det här ärendet innehåller alltså mycket av förtroendefrågor brist på förtroende är alltså bakgrunden till hela ärendet. Upprensning pågår inom branschen. Det främsta saneringsarbetet finns att söka där. Alla inser att här gäller det att återskapa förtroendet. Det är något av en överlevnadsfråga. Misstanken om transaktioner för att undgå olika regler i syfte att gynna en part på annans bekostnad har genomsyrat den kritik som har framkommit. Förändrade regler för att försäkra försäkringstagarnas inflytande och insyn är alltså nödvändiga. Det gagnar såväl branschen som försäkringstagarna. Det förslag som läggs fram är ett steg i rätt riktning. Från vill vi dock gå ytterligare några steg. Behandlingen av ärendet har präglats av såväl uppvaktningar som mängder av skrivelser. Engagemanget från alla de berörda parterna i det här sammanhanget har varit stort. Från delar vi uppfattningen att flertalet av styrelseledamöterna i icke vinstdrivande försäkringsbolag och i ömsesidiga försäkringsbolag ska vara personer som varken är anställda i bolaget eller styrelseledamöter i företag som ingår i samma företagsgrupp. Styrelsens oberoende måste garanteras. Det är alltså en fråga om förtroende inför försäkringstagaren. Förslagen i propositionen är en förbättring i det här avseendet men alltså inte tillräckliga. Som reservanter vill vi minska möjligheten att ifrågasätta ledningen och stärka konsumentskyddet. Det innebär att också styrelsens ordförande och verkställande direktör ska vara oberoende. Utskottets majoritet skönjer samma behov av förstärkt oberoende men vill att frågan ska utredas av om en sådan här åtgärd ska vara aktuell. Jag ser framför mig att vi kommer att få ett system som reservanterna nu föreslår. Därför biträder jag reservation 1. Regeringen föreslår i propositionen att ska ges utökade sanktionsmöjligheter. Inspektionen ska få besluta om att ge en varning men också förena varningen med en straffavgift. Från ser vi det som viktigt att regler kring debitering av straffavgifter och förseningsavgifter görs klara och förutsägbara, både för myndigheten och för den som ska straffas. Som vi ser det, upplevs det som stötande att införa ett system med förseningsavgifter som utgår automatiskt och genom ensidigt myndighetsbeslut. Det måste vara naturligt att en förseningsavgift tas ut när överträdelsen inte är ringa eller ursäktlig och rättelse inte har skett. Det måste vara lika naturligt att den som drabbas av straffavgiften har rätten och möjligheten att överklaga sådana här beslut. Beträffande flyttningsrätt för livförsäkringssparande kan vi konstatera att det här inte är en enkel fråga. Trots det måste den sparande ges rätten att själv besluta över sina pengar. Vi är väl medvetna om att det övervägs i att flyttningsrätt ska kunna införas. Regeringen ska snabbt utreda det här. Utskottets majoritet anser att det beskedet räcker. Vad begreppet snabbt innebär i det här sammanhanget är en väsentlig fråga. Vi ser det som naturligt att betona att den här möjligheten ska ges alla försäkringstagare. Vi ser rätten att flytta sina pensionsmedel mellan olika livbolag som en fundamental byggsten. Om en försäkringstagare tappat förtroendet för det bolag som förvaltar sparmedlen är det också rimligt att den här rätten ges alla försäkringstagare. Hur det påverkar avkastningen, hur det ställer sig vid långsiktiga placeringar och hur kostnaden blir för det här är det rimligt att utredningen får ge svar på. Från vill vi betona vikten av snabbhet i utredningen, som vi vill slå fast rätten för alla att själva råda över sitt eget kapital. Med detta yrkar jag bifall till reservation 3 under punkt 10. 49 (): Betänkandet Förstärkt skydd för försäkringstagare i livförsäkringsbolag ska ses i ljuset av vad som hänt efter den senaste stora översyn av regelverket för försäkringsverksamheten som gjordes i samband med försäkringsrörelsereformen. Den tid som varit efter reformen har präglats av en kraftig börsnedgång, som har sagts här tidigare, som drabbat försäkringsbolagen hårt, dessutom av vad som hänt bland annat inom , som i sin tur drabbat försäkringstagarna mycket negativt. Det har visat sig med all tydlighet att det finns brister i det regelverk som försäkringsföretag har att följa. Mot bakgrund av vad som hänt är det viktigt att nu modernisera regelverket samt stärka försäkringstagarnas ställning och återställa förtroendet för livförsäkringsmarknaden. Regeringen har därför påbörjat ett uppföljningsarbete som bedrivs utifrån både ett långt och ett kort perspektiv. Det betänkande som vi nu behandlar är en del av de åtgärder som ska ses i det korta perspektivet. Åtgärder på lång sikt utreds nu i , och deras resultat ska vara klart . Jag ska kort kommentera några av de förslag som finns i betänkandet. Det första är ökat oberoende för styrelseledamöter i försäkringsbolag. Förslaget innebär att flertalet styrelseledamöter i icke vinstutdelande försäkringsbolag ska vara personer som varken är anställda i bolaget eller styrelseledamöter i företag som ingår i samma företagsgrupp. Vidare föreslås att försäkringstagarrepresentanter i styrelse i försäkringsbolag begränsas till icke vinstutdelande försäkringsbolag. Kravet på oberoende styrelseledamöter utökas, så att de inte får vara aktieägare och ej heller anställda eller styrelseledamöter i företag som ingår i samma företagsgrupp. Dessutom ska försäkringstagarrepresentanter utses av försäkringstagarna eller någon intressegrupp som har anknytning till försäkringstagarna. Betänkandet innehåller också förslag om utvidgade placeringsriktlinjer. Dessa riktlinjer ska bland annat innehålla principer för placering av bolagets samtliga tillgångar med en särskild redovisning av principer för de tillgångar som används för skuldtäckning. Utöver det jag nu kommenterat innehåller betänkandet också förslag om utvidgade jävsregler, att associationsrättsliga generalklausuler förtydligas, riktlinjer för intressekonflikter, nya sanktionsmöjligheter samt att ska kunna återuppta prövning av vissa försäkringsärenden. Därför finns det ett förslag i tilläggsbudget 1 att öka anslaget till nämnden med . finns det också ett förslag som innebär att lagen om finansiell rådgivning till konsumenter även ska omfatta placering av konsumenternas tillgångar i traditionell livförsäkring. Med detta, herr talman, stärker vi nu försäkringstagarnas intressen i livbolagen. Jag utgår från att ytterligare förslag kommer att lämnas efter det att blir klar. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet FiU26 samt avslag på motionerna. Föredrogs finansutskottets betänkande 2003/04:FiU26 Förstärkt skydd för försäkringstagare i livförsäkringsbolag (prop. 2003/04:109). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 8 § Överföring av periodiseringsfond och expansionsfond vid ombildning till aktiebolag, m.m. 50 (): Det finns ingen större anledning för mig att breda ut mig över det här ärendet, utan jag nöjer mig med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på den reservation som finns. Vi får se om det är någon mer som anmäler sig. Då får jag väl återkomma. 51 (): Det är väl många som sitter på sina kammare , ivriga att kasta sig ut i slutdebatten inför EU-valrörelsen. Eller så kanske de vill åka hem och fira och jag vet inte. Det här är ett litet betänkande men ack så viktigt. anser att arbete och företagande är grunden för vår gemensamma välfärd och att vi är beroende av att arbetstillfällen skapas inte bara i offentlig sektor utan också i privat sektor. Dessa två kan helt enkelt inte leva utan varandra. De flesta företag har en blygsam men modig början. Det kanske bästa exemplet är , som på egen hand byggde upp ett litet företag som är ett av världens viktigaste och största: Microsoft. Ett svenskt exempel är , som invandrade till och på sin fritid började göra affärer från sitt garage. är hans en rad cykelföretag, och 1997 betalade i skatt. Vad jag vill säga med dessa ord är att dessa herrar en gång började i liten skala vi får hoppas att det också blir kvinnor som börjar i samma skala och företagen fick växa. Nästan alla stora företag har en gång börjat i liten skala med kanske bara en grundare som anställd eller en grundare som har anställt någon annan. Det är viktigt att stöder den här typen av personer i stället för att hindra dem. har att besluta i just en sådan fråga som berör den här typen av framgångssagor. Det kanske man inte tänker på till en början. Utskottsmajoriteten har funnit att när man omvandlar en enskild firma till ett aktiebolag så kan en orimlig skattevinst uppstå när de obeskattade reserverna flyttas med. Även vi kristdemokrater inser problemet. Det ska givetvis inte vara möjligt att dra sig undan beskattning genom ett laborerande med den juridiska formen för företaget. Men å andra sidan är det viktigt att vi här i avhåller oss från att i vår iver att täppa till alla kryphål faktiskt slänga ut barnet med badvattnet. Här anser vi kristdemokrater därför att försiktighetsprincipen måste gälla. Man bör inte ändra reglerna med mindre än att man vet att det inte drabbar svensk företagsamhet. Vi kristdemokrater har därför väckt en motion med anledning av regeringens proposition, eftersom den inte tar tillräcklig hänsyn till de likviditetsproblem som kan uppstå för de företagare som vill ombilda sin enskilda näringsverksamhet till ett aktiebolag genom så kallad apportemission. Vi föreslår därför att regeringen ska återkomma med ett förslag som inte riskerar att innebära likviditetsproblem i samband med företagsombildningarna. Vi pekar på ett alternativ som förespråkas av Svenskt Näringslivs skattedelegation, vilket går ut på att man ska behandla negativa belopp vid företagsomvandlingar som kapitalvinst det år då ombildningen sker medan skatten fördelas . Det skulle innebära att företagaren får tid på sig att betala av skatteskulden, som uppstår när han eller hon bildar aktiebolag. Det skulle göra att uppfinnare och andra som vill ta steget till att bli företagare i aktiebolag också kan göra det även om de har en del obeskattade reserver. Härmed yrkar jag bifall till reservationen. 52 (): har väl beskrivit innehållet i den reservation som föreligger här som ju utgår från den motion han nämnde. Jag vill hänvisa till vad han angav, men jag vill också göra kammaren uppmärksam på att det här kan tyckas vara en relativt liten fråga, men den är på sitt sätt en temperaturmätare på företagsklimatet i vårt land. Är det så att regeringen försummar påpekanden som kommer om att det här kan ha negativa verkningar för småföretag som vill växa och utvecklas bör man rätta till de problem som kan uppstå när man nu genomför den av regeringen i och för sig kanske motiverade ändringen. Jag utgår från att man, även om socialdemokraterna i utskottet nu har sagt nej till den här motionen, ändå noggrant studerar effekten av att man inte har åstadkommit samtidiga förändringar som tar hänsyn till de likviditetsproblem som kan uppstå när ett växande mindre företag ombildas från enskilt bolag till aktiebolag. Jag utgår från att regeringen, även om man nu avslår motionen, som jag yrkar bifall till genom att yrka bifall till reservationen, ändå återkommer i ärendet. 53 (): Än en gång befinner sig skatteutskottets ledamöter i kammaren för att diskutera frågor som rör företagandet och dess villkor. sade i talarstolen att det här var en liten fråga, och jag håller med . På det stora hela kan det här verka vara en liten fråga. Men jag tror att man ska vara medveten om att alla de frågor som vi är inne och petar i, som vi gör detaljförändringar i och som vi kan tycka verkar vara små, påverkar den enskilda företagaren på ett sätt som faktiskt kan vara avgörande. Jag har sagt det förr i den här talarstolen, men jag tycker att det förtjänar att sägas igen. Det finns ett grundproblem i svensk företagarpolitik, och det är faktiskt att det har hänt alltför lite, för att inte säga inget, positivt för svenska företagare . står vi här med ytterligare ett nytt lagförslag, och det här lagförslaget går ut på att täcka hål i nuvarande lagstiftning vad gäller överföring av periodiseringsfonder vid ombildningar till aktiebolag. Från sida tycker vi att den korrigering som man nu gör för att täppa till det här överutnyttjandet av systemet är bra, men jag tycker precis som har framfört i sin motion att det också är viktigt att se till att det här förslaget inte slår in öppna dörrar för dem som vill gå från en enskild firma till att ombilda sitt företag till ett aktiebolag. Därför, herr talman, ställer också vi oss bakom den motion som kd har skrivit, och jag vill med detta yrka bifall till den reservation som finns. 54 (): För är det viktigt att näringslivet har förmågan att skapa starka och livskraftiga företag. Det är det här ett exempel på. Skattepolitiken måste utformas på ett sätt som så långt möjligt bidrar till just det. En viktig ingrediens i en sådan politik är att skattesystemet är neutralt och likformigt, att reglerna behandlar olika företag och företagsformer på ett sätt som inte leder till att konkurrensen snedvrids. Det är precis ett sådant förslag som vi tar ställning till när regeringen och skatteutskottet vill täppa till en lucka i lagstiftningen som innebär att vissa företag kan sänka sin skatt i samband med en ombildning av bolaget trots att en sådan ombildning i sig inte alls var tänkt att ge någon skatteeffekt. De nuvarande bestämmelserna kan alltså användas på ett sätt som det inte var tänkt. Risken är förstås då stor att vi får företagsombildningar som enbart motiveras av skatteskäl. Risken är dessutom överhängande att verksamheter ombildas gång på gång, att man sätter det i system, och att det i sin tur innebär att staten går miste om skatteintäkter och att konkurrensen i näringslivet snedvrids. Som vi har hört har de borgerliga partierna en gemensam reservation. Där vill man ha en annan teknisk lösning på problemet. Bekymret med deras förslag är att det inte leder till neutralitet och likformighet eftersom det ger upphov till en skattekredit för de företag som har möjlighet att använda den här typen av regler. Det är också skälet till att vi har yrkat bifall till vårt förslag i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 55 () replik: Det är mycket teknik här. Problemet är lite grann att skatteutskottet vid det förra förslaget 1997/98 påtalade att man inte tog hänsyn till likviditetsproblemen. Det var därför man skickade det tillbaka och ville ha en annan lösning. Som det nu är har man inte löst det likviditetsproblem som kan uppkomma. Företaget måste ju tillskjuta 100 000 för att över huvud taget få bilda ett aktiebolag. Det förslag som vi har till översyn skulle motverka att man bara av okynne, om man säger så, skulle skaffa sig skattefördelar. Det andas lite av att man misstänkliggör alla som vill göra någonting, att det bara görs ur skattefiffelsynpunkt. Vi har i en tidigare valkampanj pratat om att man ser hela svenska folket som någon sorts fifflare, företagare också. Det framställs så. Jag är lite rädd för att man försöker strypa varenda kryphål till vilket pris som helst, att man hellre ser till att ingen verksamhet kommer i gång än att man ska hålla sig till statuterna. De riskerna tar man alltid. Det ligger på det moraliska området. Det skulle inte ha varit omöjligt för utskottsmajoriteten att överväga de tilläggsförslag som vi hade i vår motion. Man skulle ha kunnat se över detta. Jag brukar ta en liknelse med min mor som jobbade i en järnhandel och sålde dammsugare. Hon sålde östtyska dammsugare. De var väldigt billiga, de fungerade nästan aldrig, men alla hade råd att köpa dem. 56 () replik: Jag förstod inte riktigt den sista kopplingen till ärendet, men det är antagligen mitt problem och inte någon annans. Det kan naturligtvis bli så, som också påpekade i sitt anförande, att det blir problem med likviditetsfrågorna. Då får vi återkomma med förslag som kan lösa det. Men som vi ser det tror vi inte att det blir ett särskilt allvarligt problem. Det är ett större bekymmer att vissa företagare tillåts utnyttja den här typen av skatterabatter medan andra inte får det. Det är alltså inte bara en statsfinansiell fråga att få in så många kronor till staten som möjligt. Det handlar också om att ha ett neutralt och likformigt skattesystem som inte snedvrider konkurrensen i näringslivet. Det är viktigt för effektiviteten i ekonomin och naturligtvis också för de småföretagare som inte får den möjlighet som vill ge andra småföretagare. 57 () replik: Man brukar säga att man inte vill blanda in trosfrågor i politik. Till syvende och sist handlar det om hur vi tror att det ska bli. Vi tror att det behövs en liten morot och en liten banan att ge företagare för att de ska utvecklas. Vi har också fått ta del av undersökning bland svenska folket om vad de tror är det bästa sättet att utvecklas. Jag är väldigt glad att 66 av hallänningarna tror att det sker bäst genom att stimulera småföretagare, för där har vi den bästa tillväxten. Jag och min medkombattant här har lite olika uppfattning om vad vi tror skulle vara bäst. Vi vill gärna ha enhetliga lagstiftningar, men vi tror att vårt förslag skulle täppa till de värsta hålen och dessutom gynna företagsamhet. Vi får väl se vad framtiden utvisar, om det är du eller jag som får rätt. 58 () replik: Det förslag som ni har räcker inte till för att både täppa till hålet i lagstiftningen och göra skattesystemet neutralt och likformigt, det vill säga att det blir rättvist mellan olika företag och företagsformer. Vissa kan faktiskt få en rejäl skattekredit med ert förslag medan andra företag inte får samma möjligheter. Därför ställer vi inte upp på ert förslag. Vi tror att det som utskottets majoritet nu föreslår både innebär att vi får ett rättvisare system och, vilket inte är minst viktigt och som ofta diskuteras, att regelsystemet blir enklare. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU33 Överföring av periodiseringsfond och expansionsfond vid ombildning till aktiebolag, m.m. (prop. 2003/04:133 och skr. 2003/04:63). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Beskattning av europabolag Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU34 Beskattning av europabolag (prop. 2003/04:134). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU14 Järnvägslag och vissa järnvägsfrågor Punkt 2 (Persontrafikens reglering) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 148 för utskottet 113 för res. 1 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 2 fp, 24 v, 12 mp För res. 1: 38 m, 38 fp, 22 kd, 15 c Frånvarande: 34 s, 17 m, 8 fp, 11 kd, 6 v, 7 c, 5 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 8 (Konkurrensneutral lok- och vagnpool m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (kd, c) Votering: 188 för utskottet 37 för res. 4 37 avstod 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 1 m, 40 fp, 24 v, 12 mp För res. 4: 22 kd, 15 c Avstod: 37 m Frånvarande: 33 s, 17 m, 8 fp, 11 kd, 6 v, 7 c, 5 mp Punkt 14 (Ägarstrategi för tågtrafiken) 1. utskottet 2. res. 8 (v) Votering: 224 för utskottet 24 för res. 8 15 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 38 m, 40 fp, 22 kd, 12 mp För res. 8: 24 v Avstod: 15 c Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 fp, 11 kd, 6 v, 7 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU9 Den reviderade Eurocontrolkonventionen Kammaren biföll utskottets förslag. TU13 Sjöfartsskydd Punkt 1 (Tillsynsmyndigheter) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 224 för utskottet 37 för res. 1 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 40 fp, 22 kd, 24 v, 15 c, 12 mp För res. 1: 37 m Frånvarande: 33 s, 18 m, 8 fp, 11 kd, 6 v, 7 c, 5 mp Punkt 3 (Undersökning av besättningens hytter) 1. utskottet 2. res. 3 (m, v) Votering: 197 för utskottet 65 för res. 3 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 39 fp, 22 kd, 14 c, 10 mp För res. 3: 38 m, 24 v, 1 c, 2 mp Frånvarande: 32 s, 17 m, 9 fp, 11 kd, 6 v, 7 c, 5 mp Punkt 4 (Ikraftträdande m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (m, v) Votering: 199 för utskottet 63 för res. 4 1 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 39 fp, 22 kd, 1 v, 14 c, 11 mp För res. 4: 38 m, 1 fp, 23 v, 1 c Avstod: 1 mp Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 fp, 11 kd, 6 v, 7 c, 5 mp Punkt 5 (Kostnader och andra konsekvenser) 1. utskottet 2. res. 5 (m, fp, v, c) Votering: 146 för utskottet 117 för res. 5 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 22 kd, 12 mp För res. 5: 38 m, 40 fp, 24 v, 15 c Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 fp, 11 kd, 6 v, 7 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU15 Tillfälligt vidgad användning av rekryteringsbidrag till vuxenstuderande 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. det i res. 1 (fp, m) och res. 2 (c) framförda yrkandet om avslag på propositionen Votering: 169 för utskottet 93 för res. 1 och 2 1 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 22 kd, 24 v, 12 mp För res. 1 och 2: 38 m, 40 fp, 15 c Avstod: 1 s Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 fp, 11 kd, 6 v, 7 c, 5 mp Punkt 2 (Målgrupp för den särskilda satsningen) 1. utskottet 2. res. 3 (kd) Votering: 170 för utskottet 21 för res. 3 72 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.