prot · GR0964 · 2004-02-05 00:00:00 — Sedan måste det finnas ett starkt intresse hos högskolan att driva en sådan här fråga, och det hoppas jag verkligen att vi får se framöver. Jag utesluter inte alls att både och jag kan kläcka goda idéer för hur man kan stötta en högskola i ett kanske svårt beslut. Jag tittar också gärna på internationella exempel. Åbo har ju gått från ett tvåtermins- till ett treterminssystem, men man har inte förlängt studieåret utan studenterna läser lika många poäng som . Det tycker jag inte är en lösning som skulle befrämja effektivitet. Låt oss i stället se om det går att erbjuda de studenter som vill läsa en utbildning en möjlighet att redan i programmet få chansen att använda sommaren till studier. Det finns tecken på att det finns studenter som är intresserade av detta. Det bör finnas universitet och högskolor som erbjuder detta också . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:246 om åtgärder inom skolan för att förebygga brott och förstärkning av samhällets värdegrund 28 Utbildningsminister (): har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka en gemensam värdegrund om respekt för andras liv och egendom och integritet i skolan, öka skolans möjligheter att genom tidiga insatser förebygga brottslighet samt underlätta samverkan mellan socialtjänst, polis och skola. Jag delar uppfattning om att det är mycket angeläget att förebygga och förhindra att barn och ungdomar utsätts eller utsätter andra för våld eller begår brott. Det krävs breda insatser på många områden i samhället i arbetet med att värna och stärka vår gemensamma demokratiska värdegrund. Detta kan skolan inte klara ensam. Det behövs en bred samverkan med olika sociala myndigheter och organisationer och ett väl fungerande samarbete med föräldrar. Läroplanerna som gällt respektive 1998 visar tydligt vilka värden som ska genomsyra verksamheterna i samtliga skolformer. Utgångspunkten är den grundläggande principen om alla människors lika värde oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. Skolan är inte värderingsfri och neutral. All personal ska hävda de demokratiska värdena och klart ta avstånd från det som strider mot dessa. Läroplanerna betonar också vikten av samverkan med föräldrarna. Regeringen har genomfört och genomför en rad insatser och åtgärder för att läroplanernas övergripande mål och värden ska få fullt genomslag i skolans verksamhet. Kompetensutveckling av skolledare, lärare, förvaltningschefer och politiker i värdegrundsfrågor har genomförts. Regeringen har stöttat två värdegrundscentrum vid respektive . Centrumens arbete har lett till en ökad medvetenhet om vikten av att förmedla, förankra och gestalta värdegrunden. En pågående utredning, (dir. 2003:114), har regeringens uppdrag att lämna förslag till en lagstiftning som främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering inom skolväsendet. Utgångspunkten för utredningen är att skydd ska finnas mot diskriminering och mot annan kränkande behandling. Utredningsarbetet bedrivs skyndsamt och uppdraget ska i väsentliga delar redovisas . presenterade regeringen kvalitetsprogrammet ska vara bra skolor, som innehåller en rad åtgärder för att stärka kvalitetsarbetet på alla nivåer i utbildningssystemet. Kommunens och skolans årliga kvalitetsredovisning av resultat och måluppfyllelse ska utgå från verksamheternas hela uppdrag, det vill säga läroplanens och kursplanernas mål. uppdrag att utöva kvalitetskontroll genom utvärdering, uppföljning och utbildningsinspektion har skärpts. I utbildningsinspektionen ingår kvalitetsgranskning och tillsyn. Även här sker granskning av och tillsyn över skolornas arbete med värdegrunden. Regeringen bedriver ett omfattande arbete mot mobbning och andra former av kränkande behandling. Myndigheten för skolutveckling redovisade regeringsuppdraget att stödja kommuners och skolors arbete mot kränkande behandling och hur erfarenheterna från regeringens stora kampanj Tillsammans tagits till vara. Myndigheten håller nu på att ta fram allmänna råd för arbetet med att motverka alla former av kränkande behandling. Utvärderingar visar att fler vuxna resulterar i färre kränkningar och att eleverna upplever större trygghet. Regeringens särskilda satsning på personalförstärkningar genom ett riktat statsbidrag är därför en åtgärd som bör bidra till att öka tryggheten i skolan och stärka värdegrunden. Det är dessutom av yttersta vikt att även barn och unga själva engageras i arbetet med att motverka och förhindra samt förebygga våld, diskriminering och andra former av brott eller annan kränkande behandling. elevråd () har med stöd av regeringen tagit fram materialet Välkommen till gymnasiet i samverkan med för att inspirera och stödja aktiviteter som främjar gemenskap i samband med skolstart och skolavslutning. Det som betraktas som brott i samhället är självfallet också det när det begås i skolan. Skolan är skyldig enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) att genast anmäla till socialnämnden om man får reda på eller misstänker att ett barn far illa i hemmet eller genom sitt eget beteende. I skollagen infördes en hänvisning till anmälningsskyldigheten enligt socialtjänstlagen för att förtydliga skolans ansvar. Dessutom infördes en skyldighet för skolan att samverka med andra organ och organisationer runt ett enskilt barn. Det är också mycket viktigt att ansvar tas lokalt för att utveckla olika former av samverkan i förebyggande syfte mellan skola, socialtjänst och polis. För att stödja en sådan utveckling har Myndigheten för skolutveckling på regeringens uppdrag tagit fram stödmaterial med lärande exempel på olika former av samverkan, handfasta råd för skolans personal i akuta situationer samt en genomgång av gällande lagstiftning. Alla former av kränkande behandling strider mot de grundläggande demokratiska värdena. För regeringen är värdegrunden en ständigt aktuell och mycket högt prioriterad fråga. 29 (): Jag vill passa på att tacka för svaret. Jag har ställt ett antal frågor i min interpellation, och jag har fått relativt övergripande svar, alltifrån hur skollagen ser ut till att det pågår vissa utredningar. Grunden till min interpellation är de många våldshändelserna och de brott som har begåtts av ungdomar . Då kan man fundera vart samhället är på väg. Vad är det som händer? Har inte vi som vuxna, som politiker, som föräldrar ett väldigt stort ansvar att säga att nu får det vara nog, nu måste vi in med nya förändringar? Till exempel kunde vi läsa om två sjuttonåriga pojkar som på ett hemskt sätt hade ihjäl två jämnåriga flickor, om hur människor som inte kommer in på krogen vänder tillbaka med ett gevär och skjuter ned oskyldiga människor och om hur barn i skolan går till angrepp mot andra barn. Man kränker, man slår och man misshandlar sina jämngamla i skolan. Då frågar jag mig: Hur kommer det sig att så många saknar de normala spärrarna mot att använda våld, som man skulle önska att alla människor hade? Vuxenvärlden måste då ta sitt ansvar. Jag känner också att vi som politiker måste stärka vår roll och ta det ansvaret. Jag tror att den här debatten kommer att vara oerhört viktig, och vi måste fatta väldigt viktiga beslut framöver. har vi mest diskuterat fler poliser, strängare straff, domstolsväsende och så vidare, vilket också är viktiga diskussioner och beslut. Men det räcker inte. Det är långt ifrån tillräckligt. Jag inser att vi måste förändra en del av de normer och värderingar som vi har. Det är då de tidiga insatserna och de förebyggande verksamheterna som är viktigast. De flesta barn som har hamnat i kriminalitet eller i svårigheter har haft problem i familjen hemma eller har tyckt att det har varit väldigt jobbigt i skolan och har inte kunnat lära sig läsa, skriva eller annat de har haft problem med vuxenvärlden. För att komma till rätta med våldet och den inställning som man kan se till våld krävs det ett par olika politiska inriktningar. Den första handlar om tydliga normer och värderingar. Vi måste våga tala om vad som är rätt och vad som är fel. Det gäller alltifrån den småskaliga brottsligheten med vandalisering, kränkning av flickor och annat. Den andra är snabba och relevanta insatser för barn och ungdomar som råkar i svårigheter. Det ska ske direkt och inte när barnet har gått vidare till brottslighet. Här är skolan väldigt viktig och kan på vissa ställen ha en avgörande roll. Därför tror jag att det krävs ett stärkt samarbete mellan skolan, föräldrar, polisen och . Men det finns ett par barriärer och här kommer mina förslag mellan de offentliga institutionerna, och de måste vi se till att få bort. För det första: Sekretessen måste ses över så att skola, socialtjänst och polis får utökade möjligheter att byta information sinsemellan. För det andra: Att möjliggöra för skolan att engagera föräldrar också till myndiga elever, alltså även efter det att eleven har fyllt . Många kommuner har samverkansgrupper som fungerar väldigt bra, men svårigheten är ofta att inte får dela med sig av den information som de har till polisen eller skolan, och skolan har inte möjlighet att föra information vidare till föräldrarna. Är frågan kring sekretessen en fråga som utbildningsministern utifrån sin position tänker arbeta vidare med? 30 (): Jag läste om vad barn önskar allra mest av föräldrar och andra vuxna. Det handlade varken om tuffa vuxna eller om flashiga presenter. Det handlade om att de vuxna skulle vara vuxna, varma, tydliga, pålitliga och framför allt närvarande. En undersökning bland skolelever om vad de ville ha av sina lärare visade att de mest av allt önskade rättvisa lärare. Det finns ett mönster. Våra barn och unga är kloka. De pekar på grunden för det trygga samhälle som byggs underifrån, att våra barn och unga får känna närvaron av vuxna som bryr sig och har tid, tid att vara tillsammans. Så är det inte . Ekorrhjulet snurrar snabbt för både barn och vuxna. Och i svar , och faktiskt också i frågor, saknas en del av det viktigaste resonemanget, det om trygghet, de närvarande vuxna och familjen. behöver en modern familjepolitik och en modern skolpolitik. En modern politik som utgår från människans behov av trygghet är den bästa vaccinationen mot otrygghet, våld och brott. Att säger att skolan inte ska vara värderingsfri utan tvärtom aktivt hävdar de värderingar som finns i läroplanerna är en välkommen kovändning. Äntligen verkar en socialdemokratisk minister förstå hur viktigt det är att goda värderingar finns i skolan, så att skolan är en trygg och säker miljö där varje barn får utvecklas utifrån sina förutsättningar. Men om nu verkligen inser det, till skillnad från sin företrädare, varför händer det då inte särskilt mycket? I stället har otrygghetens kalla vind dragit in över skolan. 77 000 barn ringde 2002 till hjälptelefon. Nästan vart femte handlade om mobbning. av eleverna är rädda när de går till skolan. Var femte elev har kränkts med sexuella ord. Ansvaret för det vilar givetvis tungt på de politiker som år hävdat och fortfarande hävdar normlösheten som sin norm. omvändning är välkommen. Vi kristdemokrater vill se de goda värderingar om människosyn och etik ur tradition som finns i läroplanen genomsyra skolan, alla skolor. Skolorna ska redovisa det som görs i värderingsarbetet. Och efter att ha hört och räknar jag med både och Socialdemokraternas stöd för det. När nu och hennes centerkolleger visar sig intresserade av värderingsfrågor, blir också den naturliga frågan vilka värderingar mer precis som egentligen eftersträvar och vilka konkreta förslag som har för att uppnå den trygga skolan. I sitt svar säger att för regeringen är värdegrunden en ständigt aktuell och högt prioriterad fråga. Men, fru talman, problemet är ju att värdegrunden trots regeringens ansträngningar, eller kanske snarare på grund av regeringens brist på ansträngningar, ännu inte genomsyrar skolan efter alla dessa år. Priset betalas som vi har hört av otrygga elever som riskerar att växa upp till otrygga vuxna. När ska lägga fram de förslag som krävs för att skolan ska bli en trygg miljö så att inget barn behöver vara rädd för att gå till skolan? 31 Utbildningsminister (): Jag får börja med att tacka för en viktig interpellation. Jag tror att det här är ett område där vi har goda möjligheter att samverka, många partier i . Skolans värdegrund, våra krav på att skolan ska vara en institution som till våra ungdomar förmedlar ett sätt att vara, respekt för varandra och betydelsen av att inte kränka varandra, är inte en partiskiljande fråga. Låt mig be om en gnutta respekt för att vi alla arbetar seriöst med den här frågan. När i talarstolen försöker påvisa att varken eller Socialdemokraterna någonsin har begrundat värderingsfrågor när det gäller skolan är det för mig upprörande. Det är självklart att det är viktigt. Det är självklart att det är ett centralt uppdrag för skolan. Vi har arbetat med att stärka skolans möjligheter att bli tydlig i värdegrunden och bidra till en god samhällsutveckling också där och inte bara förmedla goda kunskaper. Jag tror att en av de framgångsfaktorer som måste ligga bakom ett sådant arbete är att vuxna människor är tydliga och stöttande när det gäller att förmedla de här värderingarna till barn och ungdomar. Vi ska inte utmåla varandra som att en del inte besitter några goda värderingar medan andra har monopol på dem på grund av vilken typ av rörelser partierna har sin bakgrund i. Det tror jag är djupt olyckligt. Det skolan behöver är en stark uppslutning i hela samhället för det svåra uppdrag som den har. Det behövs en uppslutning kring att vi naturligtvis måste ha skolor som präglas av ordning och reda, som har tydliga normer för våra barn, men som inte försöker förkrympa barnen utan också med värme stöttar barnens utveckling. Ordning och reda men också kärlek är viktigt om vi ska få en bra miljö i skolan. Det här är frågor som vi alla, i alla partier, borde kunna samverka om. Jag delar uppfattning om behovet av tydliga normer och värderingar. Det är också väldigt tydligt när vi tittar på vilka skolor som är framgångsrika, inte minst de skolor som är framgångsrika fast de jobbar i ganska tuffa miljöer, till exempel i en utsatt del av någon av våra storstäder. Då är det ofta en sak som återkommer, nämligen att man är mycket tydlig med värderingarna, mycket tydlig med vilka regler som ska gälla i skolan och hur man ska vara mot varandra. Det bidrar till en lugn skolmiljö, och det stärker också alla elevers rätt och möjlighet att nå kunskap. Den uppfattningen delar jag alltså helt och hållet med . Jag tror också att det är oerhört viktigt med snabba, relevanta insatser och att skolan är uppmärksam och har ett intensivt samarbete med socialtjänst, polis, föräldrar samt organisationer och rörelser som kan hjälpa till att stötta barns och ungdomars utveckling. Skolan klarar det inte själv. 200 000 av våra barn och ungdomar växer upp i hem där någon av föräldrarna eller båda föräldrarna missbrukar alkohol. Tiotusentals barn växer upp i hem där kanske föräldrarna är inblandade i brottslig verksamhet. Det är klart att skolan har en jättestor uppgift i att stötta de här barnens utveckling så att de blir medborgare som tar ansvar för sig själva och sin omgivning på ett bra sätt. Men man behöver hjälp och stöd. Då är ju frågor om lagstiftning kring sekretess och sådant mycket viktiga att se över. Vi har fått en sekretessutredning som har tittat just på lagstiftning kring uppgifter som har särskild betydelse för barn och ungdom. Den arbetar vi med, och vi har den nu under remissbehandling. Vi får återkomma till om vi gör bedömningen att det behöver göras ytterligare förändringar. Men jag tror att den här frågan vinner i tydlighet och respekt om vi också visar respekt för varandra och för att vi faktiskt alla är engagerade i att skolan ska vara en plats i vårt land där man också förmedlar starka och goda värderingar till barn och ungdomar för allas bästa. 32 (): Ingen kan väl säga annat än att föräldraskapet är det absolut viktigaste. Ingen kan heller ta över en föräldraroll från någon annan, varken vi som politiker, , skolan eller någon annan institution. Men vi som har fått förtroendet att vara politiker kan ju ge ökade förutsättningar för en bättre skola. Vi kan ge politiska förutsättningar för ett bättre samarbete mellan de institutioner och skolor som finns. Vi kan vara med och fatta beslut som stöttar barnen i deras roll. Vi kan vara med och fatta beslut som stöttar föräldrarna i deras viktiga roll. I mitt första anförande gav jag ett konkret förslag. Jag hade en konkret idé om sekretessrätten. Jag fick inget riktig svar på detta förutom att utbildningsministern funderar på saken. I sitt svar skriver ministern så här: Det behövs en bred samverkan med olika sociala myndigheter och organisationer och ett väl fungerande samarbete med föräldrar. Självfallet är detta det viktigaste, och det måste vi underlätta. Just därför är det så viktigt att vi tar bort den barriär som finns mellan vissa institutioner. Det vore väldigt tacksamt om vi kunde få ett svar på om den möjligheten kan finnas. Den andra sak som jag tog upp var ju det här med att föräldrar som har barn som har blivit myndiga inte längre får information från skolan. Man går runt det. är det ju så att jag som förälder har försörjningsansvar fram till dess att barnet blir . Här finns det ett glapp, och här kunde det vara viktigt att föräldrarna får rättigheten att få den här informationen för att kunna hjälpa sina barn om det skulle hända någonting. Det handlar alltså om tidiga insatser för att förebygga att barnen hamnar i en sned bana i livet. Jag vill fråga ministern: Vad finns det för andra konkreta förslag som han har funderat på eftersom jag förstår att han tycker att den här frågan är viktig? Vilka förebyggande insatser har regeringen tänkt sig att göra? Sekretesslagen, de idéer som jag har lagt fram, är några tankar från vår sida. En annan del är samverkan mellan förskola och skola. Ofta kan man väldigt tidigt se vilka barn som riskerar att hamna snett i livet. Om man inte får hjälp och stöd som förälder, eller om man inte gör insatser inom förskolan, kan det hända att den här sneda banan fortsätter att gå väldigt snett. Under förskolan kan man göra väldigt bra insatser. Men sedan, när barnet ska börja skolan, börjar man som ett nytt oskrivet blad eftersom den information som har kommit fram inte kan flyttas över till skolan. Detta skulle säkert underlätta för många som arbetar i skolan. Det skulle också vara skönt för föräldrarna att kunna ha den här stöttningen kvar. Det är ett tredje förslag som vi i har lagt fram, och jag hoppas att ministern kan ge ett svar på om han tycker att det är en bra idé. 33 (): Utbildningsministern är välkommen i sitt engagemang. Utbildningsministern är välkommen i att konstatera att skolan ska förmedla värderingar. Det är en viktig poäng som vi alla kan vara överens om. Men just därför blir jag så ledsen och frustrerad när utbildningsministern pratar om detta. Trots detta har vi ju fortfarande en situation där av eleverna är rädda för att gå till skolan. Utbildningsministern och jag har haft den här diskussionen förr, och där hjälper det inte att prata om ordning och reda, . Det måste också komma till konkreta åtgärder. Det måste vara tydligt vilka värderingar som ska genomsyra skolan. Och det måste faktiskt ställas krav på att skolan arbetar medvetet med de här värderingarna och redovisar detta arbete precis som vi kristdemokrater har föreslagit här i . Jag räknar med stöd för den tanken. Sedan hjälper det inte, fru talman, att tala om värderingar. Frågan är ju också vilka värderingar det gäller. Jag hoppas att vi kan vara överens om att det är de värderingar som finns i läroplanerna, de värderingarna som inte hänger löst i luften som slagord likt ordning och reda och hårda krav utan de värderingar som faktiskt hänger fast i en ram som bygger på en god etisk tradition. Om utbildningsministern menar allvar med sina ord, med det engagemang som han vill ge sken av här , fru talman, hoppas jag att han också kan komma med konkreta utfästelser om de åtgärder han tänker vidta i och i sitt ämbete som minister för att inget barn ska behöva vara ledsen och rädd för att gå till skolan. Då hoppas jag, fru talman, att vi inte ska behöva ha den här diskussionen igen om ytterligare . 34 Utbildningsminister (): En god start för en förändring i skolan är att vi som är vuxna är väldigt tydliga med vad våra värderingar är, vad vi vill ska gälla i skolan och att vi inte försöker låtsas som att man här kan hitta något slags billig politisk poäng att spela om. Det är vad nu ägnar sig åt. Den här frågan förtjänar mycket mer seriöst arbete än så. Det handlar om väldigt konkret och handfast arbete ute på varje skola. Man måste vara tydlig med den värdegrund som är skolans grund för arbetet. Vilka regler och normer ska gälla i vår skola? Hur ska man bete sig mot varandra? Hur ska man agera som vuxen, lärare eller annan personal, när man ser kränkningar i skolan? Hur ska man se till att stötta barn och ungdomar som far illa? Hur ska man se till att bedriva ett bra förebyggande arbete? Det arbetet måste ske på varje skola. Varje skola ska ha en handlingsplan om kränkande behandling. Vi ser över lagstiftningen för att också på det sättet stärka drivkrafterna till förändring i skolan. Vi räknar också med att vi får ökade möjligheter för elever och föräldrar som upplever att skolan inte har gjort ett bra arbete att få rätt att få till en förändring. Det handlar väldigt mycket om ledarskapet på skolan. Rektor har stor betydelse för att sätta en dagordning i skolans arbete som prioriterar respekt för varandra och trygghet i skolan. Det ska sedan utvärderas av det som är vårt viktiga nationella verktyg. Det är ett skolverk som regelbundet besöker kommuner och skolor och ställer frågor om hur man arbetar med att stärka kunskaperna hos barnen men också hur man arbetar för att skapa en god miljö i skolan som främjar goda värderingar hos våra barn. Detta kan vi göra i stor politisk enighet om vi inte gör frågan till att några här har fått något slags insikt om att man inte ska klå varandra och andra inte har begripit detta. Så fungerar det inte. Sekretesslagen är en väldigt viktig lagstiftning som vi nu har sett över. Vi remissbehandlar nu resultatet. Vi måste naturligtvis få goda synpunkter från de olika typer av instanser som konkret i vardagen arbetar med sekretesslagen men som också arbetar med att värna en god lagstiftning. Vi räknar med att återkomma till med förslag till ändringar med anledning av utredningsarbetet. Vad gäller tidiga insatser handlar det om att varje skola i sina handlingsplaner för en god miljö i skolan också har åtgärderna klara för sig. Det gäller hur man ska se till att samverka med andra runtomkring i samhället. Det gäller framför allt föräldrar. Men det räcker . Det är inte alltid föräldrarna räcker till. Då handlar det om andra typer av viktiga instanser som socialtjänst och polis. När det gäller myndiga ungdomar är jag villig att titta också på den frågan. Vi har ett viktigt brott som sker när ungdomar blir myndiga och därmed ansvariga för sig själva. Men finns det förändringar vi kan göra där som stärker en god utveckling ska vi givetvis diskutera det. Naturligtvis spelar samverkan mellan förskola och skola en stor roll. Det gäller hela det arbete som pågår i nästan alla kommuner med integration mellan förskolan och skolan där förskoleklassen blir en viktig brygga mellan förskolan och skolan. Alltmer personalsamverkan mellan förskola och skola är ett viktigt sätt att konkret komma till rätta med problem. Personalen arbetar tillsammans och kan då se till att ge varandra kunskap och information som behövs för att stötta barnens utveckling. I detta ska vi ha barnen i centrum. Det gäller barnens utveckling och allas rätt till ett gott stöd i skolan. Jag tror att vi kan få en bred politisk uppslutning kring sådana idéer. 35 ():