prot · GS0950 · 2004-12-14 00:00:00 — Underlaget som samrådsgruppen haft att bedöma och dess förslag till ligger till grund för de besluten. De berörda huvudmännen har som framgått haft tillfälle att påverka vilken lösning som ska komma i fråga. Alla de tre flygteknikerutbildningar som berört i sin interpellation har möjlighet att fortsätta sin verksamhet i enlighet med de val deras huvudmän gjort. I övrigt har det inte varit aktuellt att i detta sammanhang utreda eller överväga frågor som rör organisationen av utbildningar inom flygområdet. Jag vill avslutningsvis påminna om att regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inom för att analysera utbudet av eftergymnasial yrkesutbildning. Den ska lämna en rapport till regeringen vid utgången av februari månad 2005. Det får därefter övervägas vilka eventuella åtgärder som arbetsgruppens resultat kan föranleda. 149 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret på min interpellation angående flygteknikerutbildningen. Det finns en del saker jag skulle vilja reda ut i det svar jag fått. finns det alltså tre flygteknikerutbildningsorter: , och . För att erhålla statligt stöd från var man tvungen att hitta en samarbetspartner. stad och lämnade in en gemensam ansökan om att få bli ett gemensamt utbildningscentrum för all verksamhet i hela landet. vände sig till tre tänkbara samverkanspartner. svarade att man ville avvakta, naturligtvis, eftersom man hade gjort en gemensam ansökan med stad. kunde inte ha något samarbete med eftersom KTH höll på med en intern omorganisation. Samverkansarbetet med strandade på att hade svårigheter att inlemma utbildningen i sitt högskolesystem enligt de europeiska luftfartsbestämmelserna. Eftersom inte hittade någon statlig samverkanspartner för tillfället tvingades kommunen att fatta beslutet att anordna en lokal påbyggnadsutbildning för 15 elever /06, detta för att inte förlora sitt europeiska tillstånd. Det får nämligen inte bli ett glapp i utbildningen, för då kan man inte bedriva utbildningen vidare enligt de europeiska luftfartsbestämmelserna. Dessa flygtekniska utbildningar följer naturligtvis såväl de sedvanliga nationella skollagsbestämmelserna som de europeiska luftfartsbestämmelserna. Tanken med förändringarna var att kommunen skulle hitta en statlig huvudman för att erhålla statlig finansiering eller att kommunen, om man så ville, skulle bedriva utbildningen själv på lokal nivå och därmed också stå för kostnaden. Vad som har hänt är att förutsättningarna har förändrats såtillvida att som lokal huvudman nu har beviljats statliga medel direkt till denna utbildning och inte via någon statlig huvudman. Man har alltså sagt nej till högskolas samarbete med , men pengarna går direkt till kommunen. Det är detta som har ställt till problem när det gäller de övriga orterna. Därför vill jag fråga statsrådet: På vilka grunder har man fattat beslutet om att får ett statligt stöd? Samrådsgruppen har ju presenterat detta, och ni har beviljat det. Hur kommer det sig att man inte tog med de andra utbildningsorterna? hade faktiskt en ansökan inne, men tyvärr kunde man inte presentera en samarbetspartner. Därför vill jag veta hur det här beslutet har gått till. 150 Statsrådet (): Det har varit en lång process att förändra och göra om påbyggnadsutbildningarna till utbildningar i någon form med statlig finansiering. I de allra flesta fall har det handlat om att de omvandlats till kvalificerade yrkesutbildningar, KY, när de uppfyllt de kraven. Någon har blivit överförd till högskolan, någon har gått till folkhögskolan och några fortsätter också att ha kommunen som huvudman men med statlig finansiering därför att de har ett nationellt intresse. Det var beslutet fattades att vi skulle se över den interkommunala ersättningen. fick jag se ett pressmeddelande som informerade alla kommuner och huvudmän om detta. Det har varit en lång process där samrådsgruppen har arbetat. Jag kan konstatera att hörde av sig och sade: Vi tänker inte ansöka om att få statlig finansiering för vår utbildning. Det är klart att kunde ha sagt: Vi vill gärna få statlig finansiering och fortsätta med utbildningen i den regi som finns. Då hade de också funnits med i processen. Men det har varit upp till huvudmännen att fundera igenom vilken huvudman man önskar ha och därefter höra av sig till samrådsgruppen. Lite står nog ord mot ord, , när det gäller huruvida har ansökt om detta. Jag kan inte annat än förlita mig på det arbete som samrådsgruppen har genomfört. Där är uppgifterna mycket tydliga om att har hört av sig och sagt: Vi tänker inte bedriva denna utbildning med statlig finansiering, utan vi fortsätter. Däremot har man inkommit när samrådsgruppen avslutat sitt arbete och sagt att vi skulle nog vilja att ni tittade på vår utbildning. Det är tyvärr inte möjligt att göra det när samrådsgruppen har avslutat hela sitt arbete med alla dessa påbyggnadsutbildningar. 151 (): Jag tror inte att någon har något emot att man gör förändringar. Men det är skillnad när man ändrar förutsättningarna under själva gången. Man säger till skolorna att de ska hitta en statlig samarbetspartner. I sin ansökan säger att de naturligtvis är intresserade av att få pengarna men att de inte kan presentera en samverkanspartner i det här läget. Då har de ju ingenting att komma med. och slog sig ihop. Det gjorde de för att de ville ha utbildningen endast i , på en enda ort. Utbildningen skulle inte få finnas kvar i eller i . Men i och med att ni ger direkta statliga medel hoppas jag att den faran är borta ur bilden. Och det hoppas jag få svar på. Det första brevet var alltså en ansökan, men man kunde inte presentera den statliga samarbetspartnern. Det brev som statsrådet hänvisar till, när gruppen hade avslutat sitt arbete jag vet att man skulle lämna in ansökan berodde ju på att det efter den 25 kom fram att helt plötsligt fått statliga medel direkt utan någon statlig samverkanspartner. Givetvis tar tag i det här. Jag har ett brev daterat , alltså efter att man fått reda på att förutsättningarna har ändrats. vädjar ju i sitt brev. Och jag hoppas att statsrådet kan hjälpa till och försöka lägga detta till rätta även för . Man begär ju att handläggningen av kommunens begäran om statliga medel tas upp . Man hänvisar i sin slutkläm till att man gör detta i och med att den möjligheten har getts . Annars undrar jag faktiskt: Hur kommer det sig att man, om man har tre likvärdiga utbildningar i , säger ja till att ge statliga medel utan att underrätta de andra i så god tid att de hinner komma in med en ansökan? Varför lägger man inte den ansökan hade på bordet och säger: Jaha, de har inte hittat någon samarbetspartner. Men det gör ingenting, vi ska ju ändå ge statliga medel direkt. Varför kunde man inte ge ? Det skulle jag vilja ha reda på. Till slut vill jag nämna att det har stått lite i tidningen om den här frågan. Och ordföranden i samrådsgruppen, , har i någon sagt att det är utbildningar av unik betydelse som ska finansieras med statliga medel. Därmed skulle jag återigen vilja få reda på varför inte har blivit behandlad på samma sätt som . När kan statsrådet eventuellt rätta till det här för och kanske men talar jag för så att även de utbildningsorterna kan leva vidare med statlig finansiering? 152 Statsrådet (): När det gäller överföringen av påbyggnadsutbildningar till utbildningar av olika statlig karaktär kan jag konstatera att gjorde en ansökan tillsammans med . Det fanns inte möjlighet att göra en överföring till högskolans regi utifrån de villkor som man hade satt upp. Det var inte möjligt att omvandla till en högskoleutbildning. Jag kan konstatera att och inte har inkommit med några ansökningar, vilket naturligtvis är väldigt beklagligt med tanke på att de uppenbarligen, som interpellanten säger, skulle vilja vara finansierade med statliga medel. Det har snarare varit tvärtom. Det har varit så att har hört av sig och sagt: Vi tänker inte ansöka om statliga medel. Det är klart att om det ska vara möjligt för samrådsgruppen och även för regeringen att behandla en ansökan måste man naturligtvis ha inkommit med den som var utsatt. Jag får göra interpellanten besviken i den meningen att det inte finns några nya resurser. har lyfts ur påsen för den interkommunala ersättningen. Det är en tredjedel av den interkommunala ersättningen. Så mycket har vi förhandlat med om att kunna lyfta ur påsen. De pengarna är fördelade, och det arbetet har skett under ett helt års tid och under en lång process. Jag kan dessvärre konstatera att har hört av sig och sagt att man inte tänker ansöka om statlig finansiering, vilket är en signal till samrådsgruppen att ni behöver inte ta med oss i behandlingen utan vi arbetar på annat håll. Det finns inte möjlighet att lyfta in ytterligare utbildningar av den karaktären och på den nivå det handlar om. Vi talar om många . 153 (): Jag förstår svaret. Men jag är väldigt ledsen för det svar som jag får, därför att det som inte framgår här, det som jag inte får svar på är varför förutsättningarna ändrades när lämnade in sin ansökan med en statlig huvudman och ville driva en enda nationell utbildning för flygtekniker i . Jag hoppas först att det är avfärdat, att det inte blir tal om det, utan att utbildningarna får fortsätta på de olika orterna. Det hoppas jag med tanke på att man inte tar med högskolan som huvudman. Men varför går man i detta läge in och ger pengar till från staten direkt och utan statlig huvudman? Brev nr 2 uttalade klart och tydligt en önskan om att man vill bli behandlad likvärdigt med . Det gör man efter det att man har fått reda på att har fått de här möjligheterna som inte fanns med i spelets vanliga regler tidigare. Jag tycker att de har skött sig. Det är därför jag hoppas på ett bra och positivt svar från statsrådet. har ju , lokalt med sina kommunpengar, beslutat att betala utbildningen /06 för att det inte ska bli ett glapp i utbildningen. Då kan de förlora de tillstånd de har enligt de europeiska luftfartsbestämmelser de jobbar efter utöver de nationella skollagsbestämmelserna. Jag upprepar igen att jag tror att detta är viktigt för kommunerna. Tänk vilken efterfrågan på den här typen av arbetskraft det är. När de har gått ut sin skola har de jobb. Och det är väldigt viktigt att de här utbildningarna får finnas på olika orter i landet. 154 Statsrådet (): Jag ska avslutningsvis säga att regeringen inte på något sätt har tagit ställning till hur många orter som ska bedriva flygteknikerutbildning. Det svarade jag inte på tidigare. Det beklagar jag. De orter som bedriver utbildning har full tillåtelse och det är fullt möjligt att fortsätta bedriva flygteknikerutbildning som påbyggnadsutbildning för dem som så önskar. Skälet till behandlingen av , , var att inkom med en ansökan om att få starta tillsammans med högskolan. blev det en för dyr utbildning. Det fanns inte möjlighet att inom ramen rymma en flygteknikerutbildning på högskolenivå. Då fördes en dialog om att faktiskt fortsätta i befintlig regi och för att helt enkelt få ned budgeten. Man hade ansökt om en statlig finansiering. Man hade en partner att samarbeta med, men det blev helt enkelt för dyrt. inkom efteråt med sitt brev, säger . Det är helt riktigt. Det är också , när samrådsgruppen har fått ihop hela sitt paket och ansökningstiden gått ut. Det finns alla förutsättningar att fortsätta bedriva flygteknikerutbildning på tre orter. Regeringen har inte gjort någon bedömning av vem som ska driva sådan. Men stad ansökte tillsammans med högskolan om att få starta högskoleutbildning. Det blev för dyrt. Då blev det en påbyggnadsutbildning med statlig finansiering. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2004/05:205 om föreningsbidrag till Revolutionär Kommunistisk Ungdom 155 Statsrådet (): har frågat mig dels vilka jag anser vara bristerna i bestämmelserna för bidragsgivningen, dels vilka initiativ jag är beredd att vidta för att säkerställa att också systemkritiska organisationer även fortsättningsvis ska kunna uppbära ekonomiskt stöd från . Bakgrunden till frågan är att Revolutionär Kommunistisk Ungdom (RKU) har erhållit statsbidrag i form av särskilt bidrag från /95. Jag har tidigare besvarat en interpellation om stödet till RKU samt en skriftlig fråga om stöd till icke-demokratiska organisationer. Då liksom nu anser jag att det inte är tillräckligt att en verksamhet har en demokratisk uppbyggnad för att erhålla det statsbidrag som administrerar. Även ungdomsorganisationens verksamhet måste vila på demokratiska principer. Jag vill återigen framhålla att ett av målen för statsbidraget till ungdomsorganisationerna är att barns och ungdomars demokratiska fostran ska främjas, vilket framgår av förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Med anledning av den debatt som har förts kring RKU:s bidrag har aviserat en skarpare bidragsprövning som i högre grad ska utgå utifrån organisationens demokratisyn. Att vara systemkritisk är en sak, men att vara antidemokratisk är en annan. Jag kan känna en viss oro över en del uttalanden som RKU har gjort. Jag utgår dock ifrån att översynen inte kommer att innebära att systemkritiska organisationer utesluts från att få bidrag. Rent allmänt vill jag säga att det inte är rimligt att bidrag utgår till organisationer som i sin dagliga verksamhet och i sin politiska plattform inte accepterar fundamentala demokratiska principer så som alla människors lika värde, folkstyre genom allmänna och fria val och organisations- och yttrandefrihet. Den debatt som har uppstått visar att det finns en osäkerhet kring frågan och att den inte är så enkel. Jag tycker att det är bra att frågan har lyfts fram så att de demokratiska principerna som statsbidraget ska främja också får en ordentlig belysning, och jag avser att följa frågan. 156 (): Jag vill börja med att säga att jag inte på något sätt är här för att stödja eller försvara RKU:s politik. Däremot är jag här för att försvara organisationsfriheten och rätten att gå emot den förda politiken eller den allmänna opinionen. Statsrådet säger att det inte är tillräckligt att en är demokratiskt uppbyggd för att få statsbidrag utan att den också måste vila på demokratins principer. Detta är ett krav som ställs av . Den har funnit att RKU:s verksamhet inte strider mot detta. Vad är det då statsrådet reagerar på i verksamheten som inte vilar på demokratins principer, som inte reagerar på? Reagerar statsrådet mot att företrädare för tycker saker som hon inte håller med om? Vi får akta oss noga för att inte falla in i något slags McCarthyistiska bedömningar. Statsrådet säger att hon känner en viss oro över uttalanden som RKU har gjort. Jag känner en stor oro när vår statschef för skattepengar är ute och reser och besöker diktaturer som utan att framföra någon kritik. Tvärtom berömde han sultanen. Betyder det att han agerar odemokratiskt och att vi ska dra in hans statsbidrag? I det fallet kanske jag inte skulle ha så mycket emot det. Jag kan hålla med om att RKU kan säga konstiga saker, men jag skulle ändå vilja veta mer precist vilka uttalanden statsrådet avser som ger anledning att prata om att dra in statsbidrag? Om vi ska skärpa bidragsprövningen undrar jag hur statsrådet ställer sig till som ingår i internationalen IYDU. Bland de övriga medlemmarna finns bland annat följande till ADN i , den förre militärdiktatorn parti till ARENA i , som var dödsskvadronernas parti , ungdomsförbundet till Berlusconis parti till RENAMO i , en USA-stödd terrorgrupp till DTA i , det apartheidparti som styrde under den sydafrikanska ockupationen till Party i , regeringspartiet . Dessutom bjöd in en nationaldemokrat och dömd rasist till att tala på ett av mötena på . , som också får statsbidrag, har varit i utan att kritisera murbygget eller den raspolitik som leder till fängslande och tortyr av palestinier. Tvärtom stöder man politik, som just upphäver en av statsrådets nämnda principer, nämligen den om alla människors lika värde. Samma ungdomsförbund går ut och säger att det brott mot internationell rätt som utgjorde var bra och viktigt trots att det var olagligt och trots att 100 000 irakier har dött. Att politiska organisationer som LUF, RKU och är selektiva i sin syn på demokrati möts bäst med att syna argumenten, inte med att staten drar in föreningsstöd på politiska grunder. 157 Statsrådet (): Organisationsfrihet är en sak, att få statsbidrag är en annan sak. Det finns till och med organisationer som inte accepterar demokratiska rättigheter som får finnas som organisationer. Det vi diskuterar här är möjligheten att få statsbidrag. Jag vill påminna om det jag sade i mitt tidigare interpellationssvar och i frågesvaret, nämligen att har aviserat en skarpare prövning utifrån demokratihänsyn. De som uppfyller kraven behöver inte känna oro för att bli av med sina bidrag. Att uppfylla kraven på demokrati, som denna kammare har ställt upp, är fullt rimligt. Om känner att organisationerna uppfyller de demokratiska principer som kammaren har ställt upp behöver hon inte känna oro för att de ska förlora sina statsbidrag. Däremot kommer en skarpare prövning ur demokratihänsyn att visa att de uppfyller de krav som det just nu har varit en debatt om i medierna. 158 (): Statsrådet svarar inte på min fråga. Jag skulle vilja ha ett mer specifikt uttalande. Vad har någon från RKU sagt som gör att man vill agera och förändra systemet för statsbidragen? I likhet med generaldirektör när han kommenterar detta tycker jag att det är farligt när vi börjar snäva in våra demokratibegrepp. Om vi får en alltför restriktiv syn på demokrati kommer vi att få organisationer som arbetar utanför demokratin. Det är ingen bra utveckling. De krav som ställs på ungdomsorganisationer för att få bidrag från tycker jag är tillräckliga. Statsrådet har inte kunnat ange vad som brister i dagens bestämmelser. Det är min uppfattning att principen som bör gälla är att organisationer som arbetar demokratiskt, alla som med ord i studiecirklar, debatter och tidningar driver sina egna åsikter, ska också ha rätt att söka stöd för sin verksamhet även om de tycker fel i din och min bemärkelse. Detta är för mig en självklar demokratisk grundpelare. Så länge man inte bryter mot lagen har jag svårt att se att stödet till organisationerna kan ifrågasättas. När man gör översynen för att skärpa bedömningarna undrar jag om statsrådet utöver RKU även avser organisationer som dem jag nämnde, nämligen och ? 159 Statsrådet (): Det är inte så att avser att göra en skarpare prövning ur demokratihänsyn av RKU, utan man avser att göra en skarpare prövning ur demokratihänsyn av de organisationer som finns. Jag antar att det inte är scouterna och kyrkan, men det är klart att det handlar om att se över de organisationer som får bidrag. Återigen vill jag säga till , att om de uppfyller kraven på demokrati som kammaren har ställt upp finns det inga ytterligare krav på demokratiska principer som ställer upp. Det är precis som jag sade tidigare, nämligen att de i sin dagliga verksamhet och i sin politiska plattform ska acceptera grundläggande demokratiska principer som alla människors lika värde, folkstyre genom allmänna val, organisations- och yttrandefrihet. får helt enkelt återkomma. Det är varken jag eller kammaren som gör bedömningen vem som får bidrag. Vi ser till att vi omgärdar villkoren för statsbidraget med demokratiska principer, vilket är fullt rimligt att vi gör. Organisationsfrihet är en sak, men att få statsbidrag måste naturligtvis vila på demokratins principer. 160 (): Det är naturligtvis ingen rättighet att få bidrag, men man ska bli prövad på samma grunder som alla andra. Det är självklart. Jag ställde min fråga just för att jag ville veta vilka brister man avsåg. Jag läste också den förra interpellationsdebatten som statsrådet hade . Det var därför jag ställde min fråga. Jag ville veta vad det var för brister som statsrådet såg i de här frågorna. När det gäller bedömning av RKU har man sett att det är helt okej. De har inte begått några brott. Jag har varit inne och tittat på deras plattformar. De accepterar också det demokratiska system vi har i . De säger att RKU inte kommer att driva någon revolution i ensamma. Man pratar om folkmajoritet och så vidare. Du och jag kan tycka vad vi vill om det här, att det är tossigheter och stolligheter. Men i demokratin har man rätt att tycka så här. Jag vill återigen komma tillbaka till vad det är för brister som man måste åtgärda. Det som har sett är att RKU är en okej organisation. Vad är det som statsrådet ser inte är okej? 161 Statsrådet (): Återigen vill jag säga att det är okej att tycka vad man vill. Det är okej att vara en systemkritisk organisation. Det är ingen rättighet att få statsbidrag. Vi har demokratiska principer som ska omgärda det bidragssystem som ungdomsorganisationerna omfattas av. har bestämt om en skarpare prövning av villkor för de bidrag som går till ungdomsorganisationer. Det omfattar naturligtvis alla ungdomsorganisationer. Man ska inte ompröva bidraget för en enda organisation. Vilka organisationer som kommer att klara de krav som finns med en noggrannare prövning ur demokratihänsyn handlar helt enkelt om att man inte bara säger att om ni har årsmöte en gång så är ni en demokratisk organisation. Det finns faktiskt andra krav att ställa, just de krav som kammaren här har ställt upp. I den mån kammaren ska ändra de kraven får väl liksom alla andra i så fall motionera om det är en annan demokratisyn som ska gälla. Jag har inte för avsikt att ta sådana initiativ. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på interpellation 2004/05:143 om mål och ställning för riksbank 162 Statsrådet (): har frågat om finansministern avser att vidta några åtgärder för att söka förändra dagens operativa innehåll enligt den bestämmelse i riksbankslagen som säger att inför alla viktiga penningpolitiska beslut ska informera det statsråd som regeringen utser. Vidare har frågat vilka åtgärder som finansministern avser att vidta, till exempel utarbetande av riktlinjer, beträffande statliga myndigheters agerande som riskerar att underminera tilltron till mål respektive dess självständiga ställning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag vill börja med att välkomna stöd för en självständig riksbank. En självständig riksbank med ett klart uttalat prisstabilitetsmål är viktig för att ge penningpolitiken trovärdighet i ett långsiktigt perspektiv. har därutöver åtagit sig att stärka självständighet genom medlemskapet i EU. Det är dock svårt att se kopplingen mellan bestämmelsen i 6 kap. 3 § riksbankslagen och det agerande från en myndighetsföreträdare som kritiserar. Den aktuella bestämmelsen reglerar information som ges från till regeringen och berör således inte alls statliga myndigheter. Bestämmelsen justerades i samband med en större genomgång av riksbankslagen . Genom ändringen säkerställdes att bestämmelsen inte strider mot EG-fördragets instruktionsförbud. Någon ytterligare översyn av bestämmelsen har regeringen inte funnit nödvändig. självständighet är säkerställd på flera olika sätt. fråga om riktlinjer bör utformas för myndigheternas agerande med avseende på självständighet tar uppenbarligen sikte på instruktionsförbudet. Enligt regeringsformen får ingen myndighet bestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitik. Den typen av uttalanden från en myndighetsföreträdare som ger exempel på kan dock knappast anses vara av sådan art att myndigheten i fråga försöker bestämma över innehållet i penningpolitiken. Det är självfallet ytterst angeläget att instruktionsförbudet upprätthålls, men det är även viktigt att slå vakt om en fri och öppen debatt i alla samhällsfrågor. Regeringen vill inte bidra till att sätta munkavle på samhällsdebattörer, vare sig de verkar inom en statlig myndighet eller någon annanstans. Vad beträffar det av åberopade exemplet ligger det i en chefsekonoms roll, till exempel på AMS, att vara en aktiv debattör i samhällsekonomiska frågor.