prot · GR09125 · 2004-06-01 00:00:00 — Att man haft för höga avgifter för patenten har varit fördolt tidigare. Vi är överens om att vi inte ska straffbeskatta patenten. Per använder ett ord som gör det lätt för mig att instämma. Men vi har en svår avvägning att göra mellan olika alternativ som står till buds för hur vi ska hantera de överskott och underskott som de två verksamhetsgrenarna har burit med sig i det förflutna. Jag skulle vara hjälpt av att höra vad Per tycker inför de avvägningar vi har att göra framöver i departementet och regeringen och hur vi ska genomföra det som Per beskrev som en bra start för . Jag utgår från att jag ska tolka Per ord om att detta är verksamheter som ska avgiftsfinansieras som att inte tänker sig att anslå extra medel i sitt budgetalternativ för att höja statsbidragen till denna i grunden avgiftsfinansierade verksamhet. Vi har att hantera det arv från det förflutna som vi faktiskt har och de uppgifter för framtiden som vi också är överens om att vi har. Det måste vi göra nu på kort sikt. Sedan är vi överens om att det inte är bra att vi inte ligger längre fram på tekniksidan och inte är lika långt framme som till exempel . Det bedrivs nu ett intensivt arbete för att lösa detta. Det är svåra juridiska frågor om namnteckningars juridiska hållbarhet och annat som hanteras av . Det går väldigt grundligt till väga i den här frågan. Jag är säker på att vi kommer att få ett mycket bra beslutsunderlag för att hantera detta. Vi kan då ha ett nytt, billigare och snabbare system i drift kanske redan innan utgången av . 30 Förste vice talman (): Jag delar uppfattningen att är ett viktigt verk. Det är många kontakter som ska ske från ett stort antal företag, där många av företagen inte alltid är så vana vid hanteringen av den här typen av frågor. Det kan även vara en del juridiska frågor som kan vara svårbemästrade i avgörande. Det har skett en del förbättringar, och jag vet att klagomålen har minskat. Men enligt min uppfattning är den bästa starten som kan ges förbättringar och möjligheter till rationaliseringar av verksamheten. Jag har kvar frågan om Post- och . Jag tycker inte att det är rimligt att småföretagare i stort sett ska betala för att annonsera i Post- och via . Jag tycker inte att det är en rimlig lösning. Det är inte något som är till småföretagens bästa, utan det är ett historiskt arv. Jag tycker därför att borde befrias från den delen. Danskarna har lyckats med elektroniska ingivningar av årsredovisningar och klarat av även certifikat och alltihop med det juridiska med så kallade multipla elektroniska signaturer underskrifterna på årsredovisningarna. Även detta är en mycket stor rationalisering jämfört med att behöva sitta och skanna in originalhandlingar. Därmed skulle man kunna pressa kostnaderna och komma i kapp en del av historien i ekonomisk belastning. För mig är det viktigt att varken patentdelen eller bolagsverksamhetsdelen ska finansieras på något annat sätt än genom avgifter. Men jag kan väl tänka mig att med tanke på stora betydelse för framtiden ska vi ta till vara den enorma kunskap som finns där och även behovet av ganska stora investeringar. Man ska inte brandskatta det som svenska patentsökande har betalt in och som borde gå tillbaka till detta, som faktiskt är en ganska unik stark svensk tillgång. Vi är mycket framstående på patentsidan. Den ska inte behöva beskattas genom att man för över pengar till bolagsverksamheten. Man må väl acceptera att det finns en kredit i bolagsverksamheten som man ger möjligheter till de ganska stora rationaliseringarna och effektiviseringarna och att man därmed kan beta av en del av det historiska arvet utan att behöva göra några större förändringar av de avgifter som finns. Jag återkommer till näringsministern och frågar: Är han i enlighet med det krav som näringsutskottet och kammaren har ställt sig bakom beredd att se över ett borttagande av annonseringen i Post- och ? Det gäller också att få de andra förändringarna snabbt i sjön nu när man bildar , det vill säga att få in årsredovisningarna elektroniskt och de multipla digitala signaturerna. 31 Näringsminister (): Jag tackar Per för svaret, om jag får kontra. Svaret innebär att Per , och därmed antar jag, nu binder upp sig för att vara emot en sådan här överföring, som är ett alternativ som övervägs. Det innebär i så fall att man tvingas höja kostnaderna för alla de småföretag som tvingas anlita tjänster . Något annat sätt att finansiera detta kan jag knappast se. Jag tror inte på att sträcka ut krediten i evig tid så att den aldrig behöver betalas. Oavsett vilken hastighet man väljer måste det betalas av de avgifter som framtida bolagsregistrerare betalar in. Jag inser att detta är ett val mellan två inte alltför roliga alternativ. Vad gäller patentverksamheten finns det ett utrymme för avgiftssänkningar eftersom det nu har visat sig att avgifterna har varit högre än vad som har motiverats av kostnaderna. Rationaliseringsmöjligheter kommer att uppstå, och rationaliseringar kommer att genomföras. Men om vi är överens om att ge en bra start så kommer inte rationaliseringarna . Jag gissar att de rationaliseringar som kan komma att besluta om att möjliggöra under loppet av är svåra att lägga till grund för beslut om bra start nu . Så fungerar i alla fall tidshorisonten hos mig. Jag tycker att de pengar som används för att finansiera Post- och är onödiga i det här sammanhanget. Det är en ologisk finansiering av verksamhet. Jag noterar att en enig riksdag har beslutat att det här ska tas bort. Dock valde den eniga av någon anledning som jag inte riktigt förstår att inte anvisa en alternativ finansiering till . När brist på ny finansiering upptäcktes har aktivitet för att hindra genomförandet av detta beslut intensifierats. Arbete pågår för att hitta en alternativ finansiering av viktiga verksamhet. I avvaktan på det har PRV:s budget inte kunnat avlastas den här posten. Eftersom initiativet i denna fråga i hög grad finns i är det en fråga där jag också kan svara med en motfråga. När tänker fullfölja sin del av det här? Det gäller att inte bara beställa att frågan ska bort från PRV utan att bestämma vart den ska vägen i stället. Det tycker jag skulle underlätta, och då har vi direkt en kostnadsbesparing på som i alla fall motsvarar räntan på det underskott som har ackumulerats tidigare, när avgifterna har varit för låga. 32 Förste vice talman (): Som näringsministern säkert väl känner till är det regeringen som är det verkställande organet. har begärt en förändring på detta område. Jag har känsla för , men jag tror inte att det hela ska ligga på anslaget för näringsfrågor. Det ska inte betalas från svenska småföretag. De 17 miljonerna har regeringen nu haft på sig för att försöka skramla fram på det ena eller andra sättet. Det kanske vore rimligt att det låg på kulturbudgeten och inte på budgeten för mindre och medelstora företag. Annonseringen är inte rimlig; den är någon form av kvarleva från tiden som har varit. För mig är det därför angeläget att , precis som i sin helhet, får slippa den här typen av annonsering. borde vi ha kommit fram och vi borde åtminstone nu kunna komma fram med rationaliseringen av verksamheten med möjlighet till elektronisk ingivning av årsredovisningar. För mig är det inte höjning av avgifter det handlar om, utan effektivisering av verksamheten och borttagande av utgifter typ Post- och . Det är orimligt att sådana utgifter ska ligga och belasta den här typen av företag. vill jag inte straffbeskatta patentverksamheten. Jag tycker att den är en så viktig fråga för framtiden. har traditionellt varit mycket framstående där, och det har funnits ett klart näringspolitiskt intresse för vår tekniska konkurrenskraft och vår kunskapskonkurrenskraft. Därför tycker jag att man borde få behålla de pengar som patentverksamheten har genererat för investeringar i patentverksamheten och kanske sänkningar av avgiften, om det är möjligt. Varje frågekomplex ska bära sina kostnader. Bolagsverksamheten ska bära sina och patentverksamheten sina både historiskt och . Det är det jag är ute efter. 33 Näringsminister (): har ett fantastiskt bra patentverk och ett mycket bra patentväsende. Det är en dynamisk verksamhet stadd i snabb förändring, inte minst på grund av internationaliseringen och utvecklingen inom EU. Det är viktigt att avgifterna för patenten inte höjs, och det vore angeläget om de kunde sänkas. har avgifterna varit högre än vad som kanske hade behövts, om man ser till summan av historien. Men det duger inte att bara säga att alla ska få det bättre. Vi har ett problem på halsen; vi har en skuld på . Den betalar sig inte själv genom att man säger att ingen ska behöva betala. Trots att vi är överens om så mycket, befinner vi oss nu på samma plats där vi brukar befinna oss när socialdemokrater och moderater diskuterar. Vi tycker att vi får ta ansvar också för obehagliga avvägningar och målkonflikter och betala notor där de dyker upp. Men som vägledning i detta svåra val får jag bara svaret att vi ska sänka och inte höja och skulderna får väl betala sig på något vis . Det är en väg som jag inte tror på, inte här, inte i skattepolitiken och inte i budgetpolitiken. Vi har valts av folk för att träffa val när vi har målkonflikter. De är ofta svåra. Detta är en sådan, och vi får inte ducka för den uppgiften. Men vi ska göra det så att både patentverksamheten och bolagsverksamheten får en mycket bra start och blir mycket dynamiska element i det svenska näringslivet och det svenska företagsklimatet som kan främja en fortsatt dynamisk utveckling av svenskt näringsliv. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2003/04:528 om kraftvärmens förutsättningar 34 Näringsminister (): har frågat mig hur jag tänker skapa rimliga konkurrensvillkor för kraftvärmen. Kraftvärme innebär ett mer effektivt utnyttjande av energin. Jag håller därför helt med om att kraftvärmen ska ha rimliga konkurrensvillkor. Av denna anledning har välkomnat EU-direktivet om främjande av kraftvärme som trädde i kraft . Jag har också uppdragit åt att lämna förslag till hur ska genomföra direktivet. Statligt investeringsstöd har också lämnats till uppförande av kraftvärmeverk. Resultatet av detta har blivit ett flertal anläggningar med såväl goda miljöprestanda som hög verkningsgrad och konkurrenskraftiga kostnader. infördes systemet med elcertifikat som gynnar biobränslen och torv. Biobränsle och torv är helt befriade från energiskatt och koldioxidskatt. Kraftvärme som produceras med naturgas och andra beskattade bränslen främjas genom den ändring av energibeskattningen som trädde i kraft . Förändringen innebär att sådana kraftvärmeverk ges samma skattenedsättning som gäller för industriella mottrycksanläggningar. Det är riktigt som påpekar att Flexmex-2-delegationen i sin senaste rapport föreslagit att industriella mottrycksanläggningar i samband med införandet av ett system för handel med utsläppsrätter ska befrias från koldioxidskatt. Vidare föreslår utredningen att anläggningar inom värmesektorn bör kompenseras så att det samlade skatteuttaget samt kostnaden för utsläppsrätter inte överstiger nivån på koldioxidskatten före kompensationen. Utredningens förslag remissbehandlas just . Jag kan naturligtvis inte föregripa den fortsatta beredningen av detta förslag. anger att i liksom andra naturgaseldade tillkommande anläggningar missgynnas av de detaljerade fördelningsprinciper som föreslås i den nationella fördelningsplanen. har rätt i att tillkommande fossilbränsleeldade anläggningar i våra grannländer enligt framlagda nationella fördelningsplaner kommer att hanteras mer generöst och tilldelas större utsläppsrätter än vad som föreslagits i den svenska allokeringsplanen för anläggningar i . Detta ser jag som en naturlig följd av vår ambitiösa klimatpolitik. gäller att med sin elproduktion ska konkurrera med andra elproducenter. Enligt den svenska fördelningsplanen ges inga utsläppsrätter till vare sig värmeproducerande hetvattencentraler eller elproduktion i kraftverk. Detta är i sig ett kraftfullt främjande av kraftvärme. Jag anser därför att vi med dessa åtgärder sammantaget skapar rimliga konkurrensvillkor för kraftvärme av olika slag, såväl effektiva gaseldade anläggningar som anläggningar som drivs av biobränslen. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 35 (): Jag får på vägnar tacka för svaret på hennes frågor. Interpellationen är ju föranledd av årets bästa eller, om man så vill, värsta exempel på instabil svensk energipolitik och socialdemokratiskt märkt sådan. Vad jag förstår kan inte näringsministern skylla på sina samarbetspartier i det här sammanhanget, utan det är ett eget ansvar. Socialdemokraterna med som ansvarig minister hade full rådighet över situationen, och ändå blev det så tillställt som det blev . Först sänktes kraftvärmebeskattningen och därmed fick exempelvis klartecken. Under de här premisserna trodde de att de vågade köra och fattade sina investeringsbeslut. Men tilldelades utsläppsrätter långt under förväntan, när maximal utsläppssituation kan förväntas råda kring 2007. interpellation visar att detta är långt under konkurrentländernas tilldelningar i , i och i om motsvarighet hade placerats i dessa länder. Minister anger att han helt håller med om att kraftvärmen ska ha rimliga konkurrensvillkor. Som jag uppfattar statsrådet anger han att kraftvärmen likväl kompenseras av att energibeskattningen har ändrats , som nämns här. Det skulle vara positivt för . Det var ett beslut som hade den inverkan att beslutade att göra sin investering. Sedan hänvisas också till Flexmex-2-delegationens förslag som vi dock ännu inte har sett riktigt förverkligade. Det är någonting som kommer att falla ut i konkretion . Dessutom hänvisas också, vad jag förstår, till ett tredje skäl till att det ändå skulle vara så bra för till exempel , och det är, som det står i slutet på ministerns svar, att den svenska fördelningsplanen inte ger några utsläppsrätter till vare sig värmeproducerande hetvattencentraler eller elproduktion i kraftverk. Efter detta är den naturliga frågan: Hur ser kalkylen ut för det här? Hur ser kalkylerna ut för de tre olika hänvisningar som ministern gör till kompenserande effekter för kraftvärmen? På måste de kunna känna sig lugna och trygga med att det blir hyggliga konkurrensvillkor framöver så att de kan fullfölja sina investeringar och känna att de har en klar signal från regeringsmakten om hur det ska se ut framöver. Frågan inställer sig också: Varför har ansvarig minister inte informerat näringen om att detta kommer att ordna sig och att det kommer att införas kompenserande åtgärder av olika slag så att de lugnt kan fortsätta med sina investeringsplaner? Den naturliga fortsättningsfrågan är: Hur ser en jämförande studie av våra konkurrentländer ut på de områden som ministern anger? Vidtar de inga kompenserande åtgärder för att ligga bra till gentemot vår näringspolitik på det här området? 36 Näringsminister (): Låt mig börja med att uttrycka min förvåning över det inledande värdeomdömet att vi har en instabil energipolitik. Kammaren har inte haft många plenitimmar sedan vi såg svänga i energipolitiken från totalkonfrontation gentemot regeringens politik till önskan om samarbete och anslutning till högst densamma politiken. efter detta ska det tydligen kompenseras genom att kommer hit och säger att regeringens energipolitik är instabil. Jag tycker att det var ett lågvattenmärke. Jag tycker att de frågor som kommer fram i grunden är två. En av dem gäller en utredning som har valt att ta det konstiga namnet Flexmex 2. Den har lagt fram ett betänkande som är ute på remiss. Jag avkrävs nu besked av alla möjliga slag om den här utredningen. Eftersom kd är så otroligt förtjust i KU vore jag korkad om jag här och skulle ange vad den processen ska leda till. Då skulle jag innan dagen är slut bli anmäld för alla möjliga övergrepp som jag då skulle vara skyldig till. Eftersom är ledig skulle det kanske dröja någon dag till, men jag tänker inte låta mig provoceras att gå i den fällan. Den fråga som vi kan diskutera här gäller tilldelningen av utsläppsrätter för koldioxid. Kd anklagar oss för att inte ge tillräckligt med sådana, men jag har aldrig hört säga att vi har för ambitiösa mål för klimatpolitiken. Jag har aldrig hört kd stå på gator och torg och säga att vi ska ge större tilldelning av utsläpp, att vi ska släppa upp mer koldioxid i luften från för att påverka det globala klimatet, men det är kanske nu dags att få det klara beskedet: Är den svenska klimatpolitiken för ambitiös? Har vi gett för lite i tilldelning? Det här är ett politikområde som jag tycker är väldigt spännande av det skälet att vi i stor skala tillämpar det europeiska perspektivet, att vi gemensamt i EU:s alla 25 länder ska göra en kraftansträngning för att minska vårt bidrag till klimatproblemen på jorden. Vi gör det med ett system som vi utformar tillsammans. Då blir det ganska lätt komplicerat. Det blir ganska enkelt konstigheter, och vi hade gärna sett att fördelningen mellan olika länder hade blivit lite annorlunda. Men råkar jämfört med andra länder ha extremt lite koldioxidutsläpp, och grunden för tilldelning har varit hur mycket vi har släppt ut tidigare. Det gör att , som släpper ut mycket, får generösare tilldelning. Jag skulle bara vilja ställa den enkla frågan: Har vi gjort fel? Skulle vi ge tilldelning långt utöver vad har släppt ut tidigare? Skulle bidrag till att minska koldioxidutsläppen i världen vara att vi ska släppa ut på dansk nivå och ge tilldelning enligt vad danskarna gör? Om vi inte gör det och om vi vidhåller att ska ha ett ambitiöst mål för hur stor klimatpåverkan vi ska ge upphov till, måste man ibland som politiker ställa sig upp och säga att det någonstans måste krävas en anpassning, helst i form av en minskning. Jag är för min del rätt övertygad om att kommer att klara det här bra och få en bra konkurrenskraft. 37 (): Vi anser naturligtvis att samarbete är oerhört viktigt, och de signaler som har givit, inte minst i kärnkraftsdebatten , innebär naturligtvis att det är synnerligen betydelsefullt att vi får väldigt breda uppgörelser för en långsiktigt hållbar energipolitik och ett långsiktigt och klokt hanterande av bland annat kärnkraften. Ändå måste det vara tillåtet för ett parti som eller vilket parti som helst att i sak kritisera en del i energipolitiken. Det gäller exempelvis den dubbla signal som faktiskt har utgått till kraftvärmeproducerande anläggningar. Först får vi en energiskattesänkning, alltså ett gynnande beslut som näringen uppfattar så att den kan sätta i gång kalkylen för den egna investeringen håller. Därefter kommer en tilldelning av utsläppsrätter som stjälper den kalkyl som man har upprättat. Det är klart att det måste vara tillåtet att kritisera en sådan hantering utan att man för den skull ska säga att plötsligt inte längre vill samarbeta i energipolitiken, fastän vi har gett en annan signal. Ministern hänvisar också till att det bara är fråga om en utredning. Ja visst, det är ju därför som jag är så undrande över hur ministern kan vara så säker på att de utredningsförslag som det hänvisas till i svaret är en del av det som kommer att vara kompenserande för kraftvärmeindustrin. Det är därför som jag frågar hur kalkylen verkligen ser ut. Kommer kraftvärmenäringen att bli kompenserad för att den har fått betydligt lägre utsläppsrättstilldelning än förväntat genom de olika förslag och uppslag som ministern anger här? När ministern ger de olika uppslagen till kompensation får man intrycket att det är detta som det hänvisas till för att bland annat ska få kompensation och vara tryggt i sina investeringsbeslut. Men sedan säger ministern: , det är bara fråga om en utredning. Men vad ska man bygga på? Vilka säkra besked lämnas från ministern här? Han säger nu att det bara är utredningsförslag som man egentligen inte kan ta fasta på, utan vi får se i en okänd framtid. Det är naturligtvis rimligt att konstatera att en utredning är en utredning och inget att ta fasta på . Jag fick inget svar på hur man i utlandet kompenserar och åtgärdar på olika sätt. Om vi gör en skattesänkning här gör man kanske motsvarande skattesänkning där, och sedan står vi ändå i samma konkurrenssituation eller i samma ojämlika konkurrenssituation eftersom grunden är lagd så att vår kraftvärmeindustri får betydligt sämre tilldelning med utsläppsrätter än vad våra konkurrentländer får. Ministern gör i svaret ett märkligt uttalande om att utsläppsrättsfrågan handlar om vår ambitiösa klimatpolitik. Han säger så här: har rätt i att tillkommande fossilbränsleeldade anläggningar i våra grannländer enligt framlagda nationella fördelningsplaner kommer att hanteras mer generöst och tilldelas större utsläppsrätter än vad som föreslagits i den svenska allokeringsplanen för anläggningar i . Detta ser jag som en naturlig följd av vår ambitiösa klimatpolitik. Detta går såvitt jag förstår totalt mot vad tidigare regeringsuttalanden har handlat om, nämligen att kraftvärme är bra oavsett bränsle. Därmed är det också en klar fördel med att använda naturgas i stället för en oljebaserad produktion. Oavsett vad industrin använder är det bättre för vår klimatpolitik än sämre. Argumentet om en ambitiös klimatpolitik håller alltså inte i det här sammanhanget. 38 Näringsminister (): tycks tro att jag förvägrar honom och hans parti rätten att hysa åsikter. Det är självklart så att vi kan ha olika åsikter och kan visa upp dem inför väljarna genom att debattera de olika åsikterna, men det förutsätter ju att det finns två alternativ att jämföra, och jag förstår inte hur det alternativ som förordar ser ut. Ni kritiserar att vi har varit för stränga i tilldelningen och gett för liten tilldelning till kraftvärmen. Min enkla fråga är: Vill ni då ge mer? Jag fick inget svar. Det hade väl varit enkelt att säga att ni vill ge en större tilldelning eftersom ni är kritiska mot att vi har gett för liten tilldelning. Jag tycker att det låter ganska naturligt. Stå då upp och säg att ni har lägre ambitioner i klimatpolitiken! Ni tycker att ska påverka det globala klimatet och växthuseffekten mer än vad vi tycker. Man måste ju välja i en sådan här situation. Man kan inte tycka allt. Men det finns i och för sig ett alternativ till. Vi har i vår fördelningsplan valt att prioritera industrins behov, och vi har kunnat gå långt i att tillgodose industrins behov av utsläppsrätter så att dess konkurrenskraft ska kunna värnas. Det är en prioritering som vi har tagit ansvar för och försvarat här i och på andra ställen. Det har gjort att vi har blivit mer återhållsamma på andra områden, som inte är lika konkurrensutsatta och som framför allt har möjlighet att byta från fossilbaserade bränslen till förnybara bränslen. Det är här som värmen kommer in i bilden. Men jag har aldrig hört kd kritisera detta. Jag har aldrig hört säga att vi ska bli strängare mot stålindustrin och skogsindustrin för att ge bättre möjligheter för värmeproduktionen. Det är ju en fullständigt legitim och rimlig hållning att ha, men lägg fram den på bordet, så att vi kan diskutera för och emot! Den nuvarande hållningen att bara säga att allt ska bli bättre för alla genast och på en gång tycker jag inte är trovärdig och övertygande. Jag tror inte det övertygar särskilt många väljare heller, särskilt inte nu i tider av Europaparlamentsval eftersom detta faktiskt är ett exempel på en fråga där problemet finns över den nationella nivån och där vi måste agera gemensamt om vi ska bli effektiva. har vi gjort det. Det är ganska svårt. Det är ett experiment. Det är en försöksperiod som vi nu går in i , och det har en del underligheter i sig.