prot · GR0992 · 2004-04-01 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 27 kd, 23 v, 13 mp För res. 2: 39 fp, 18 c Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 5 (Förbättrad kontroll) 1. utskottet 2. res. 5 (fp) Votering: 247 för utskottet 39 för res. 5 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 27 kd, 23 v, 18 c, 13 mp För res. 5: 39 fp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 7 (Uppföljning, m.m.) 1. utskottet 2. res. 6 (v, fp) Votering: 185 för utskottet 75 för res. 6 26 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 1 kd, 18 c För res. 6: 39 fp, 23 v, 13 mp Avstod: 26 kd Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU17 Immaterialrättsliga frågor Punkt 3 (Datorrelaterade uppfinningar) 1. utskottet 2. res. 1 (v, c) Votering: 231 för utskottet 53 för res. 1 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 42 m, 39 fp, 27 kd, 1 v För res. 1: 22 v, 18 c, 13 mp Frånvarande: 22 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 4 (Upphovsrättsligt skydd) 1. utskottet 2. res. 2 (m) Votering: 243 för utskottet 42 för res. 2 1 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 39 fp, 27 kd, 23 v, 18 c, 12 mp För res. 2: 42 m Avstod: 1 mp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 6 (Ersättning för kopiering) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c) Votering: 160 för utskottet 125 för res. 3 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 23 v, 13 mp För res. 3: 41 m, 39 fp, 27 kd, 18 c Frånvarande: 20 s, 14 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 9 (Arenarätt) 1. utskottet 2. res. 5 (m, kd) Votering: 216 för utskottet 70 för res. 5 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 38 fp, 23 v, 18 c, 13 mp För res. 5: 42 m, 1 fp, 27 kd Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU18 Gränser för genpatent m.m. genomförande av EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar Punkt 1 (Lagförslagen) Yrkanden: 1. utskottet 2. res. 1 (c) 3. utskottets förslag till beslut med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2003/04:L6 yrk. 2 (mp) Förberedande votering: 28 för res. 1 30 för mot. 225 avstod 66 frånvarande Kammaren biträdde mot. Huvudvotering: 227 för utskottet 29 för mot. 30 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 39 fp, 22 v För mot. : 27 kd, 1 v, 1 mp Avstod: 18 c, 12 mp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 2 (Etiskt motiverade undantag från patenterbarhet) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp) Votering: 204 för utskottet 81 för res. 2 1 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 27 kd, 23 v, 18 c, 13 mp För res. 2: 42 m, 39 fp Avstod: 1 s Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 7 (Oinskränkt produktskydd) 1. utskottet 2. res. 7 (fp) Votering: 234 för utskottet 39 för res. 7 13 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 27 kd, 23 v, 18 c För res. 7: 39 fp Avstod: 13 mp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU5 Yrkestrafik Punkt 1 (Åkerinäringens konkurrensförutsättningar) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 159 för utskottet 125 för res. 1 2 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 23 v, 13 mp För res. 1: 42 m, 38 fp, 27 kd, 18 c Avstod: 1 s, 1 fp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 5 (Svarttaxiverksamhet) 1. utskottet 2. res. 3 (m, v, c) Votering: 201 för utskottet 85 för res. 3 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 38 fp, 27 kd, 12 mp För res. 3: 42 m, 1 fp, 23 v, 18 c, 1 mp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU8 EU-frågor inom kommunikationsområdet Punkt 2 (Järnvägspolitik) 1. utskottet 2. res. 3 (m, c) Votering: 226 för utskottet 60 för res. 3 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 39 fp, 27 kd, 23 v, 13 mp För res. 3: 42 m, 18 c Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 4 (Alkolås) 1. utskottet 2. res. 4 (v, kd) Votering: 232 för utskottet 52 för res. 4 1 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 41 m, 39 fp, 16 c, 13 mp För res. 4: 1 m, 27 kd, 23 v, 1 c Avstod: 1 s Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 5 c, 4 mp Punkt 7 (Postpolitik) 1. utskottet 2. res. 8 (m, fp, kd) Votering: 178 för utskottet 108 för res. 8 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 23 v, 18 c, 13 mp För res. 8: 42 m, 39 fp, 27 kd Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 8 (och bredbandsutbyggnad) 1. utskottet 2. res. 9 (c) Votering: 267 för utskottet 18 för res. 9 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 39 fp, 27 kd, 23 v, 12 mp För res. 9: 18 c Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 5 mp Punkt 10 (Reglering av ) 1. utskottet 2. mot. 2003/04:T267 (c) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU15 Allmänna helgdagar m.m. Punkt 3 (som allmän helgdag) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 273 för utskottet 10 för res. 1 3 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 38 fp, 27 kd, 23 v, 18 c, 1 mp För res. 1: 10 mp Avstod: 1 fp, 2 mp Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Offentligt belöningssystem) 1. utskottet 2. res. 2 (m, kd) Votering: 216 för utskottet 70 för res. 2 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 39 fp, 23 v, 17 c, 13 mp För res. 2: 42 m, 27 kd, 1 c Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 5 (som allmän flaggdag) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp) Votering: 203 för utskottet 83 för res. 3 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 27 kd, 23 v, 17 c, 13 mp För res. 3: 1 s, 42 m, 39 fp, 1 c Frånvarande: 20 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 9 (Inrättande av dag) 1. utskottet 2. res. 4 (m, kd) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU22 Kommittéberättelse 2004 Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § (forts. från 14 §) Unga lagöverträdare (forts. JuU19) 179 (): lagfördes nästan 12 500 ungdomar mellan för olika brott. Av dessa 12 500 brotten var 1 500 misshandelsbrott, för att ta ett exempel. Brotten varierar från enklare snatterier till hela serier av rån och misshandel. Det är grova brott. Att tillskansa sig andras egendom med hjälp av våld eller hot om våld är en kriminalitet som håller på att bli en del av mångas vår vardag. De som utsätts för unga kriminella är brottsoffer. Det finns skäl att understryka detta extra tydligt. Att tappa stora delar av brottsofferperspektivet bara därför att förövaren är ung är helt oacceptabelt. Den unge förövaren behöver, mer än äldre kriminella, en snabb och tydlig reaktion, rehabilitering och hjälp med att finna vägar ur sin kriminalitet. Det får inte råda någon som helst tvekan om att samhället med fasthet och med konsekvens tar avstånd från det kriminella beteendet. Sökandet efter förklaringar till det kriminella beteendet får inte resultera i ett försvar eller ett bortförklarande av själva kriminaliteten. Samhällets reaktioner på en ung människas kriminalitet är ofta sena, inkonsekventa och valhänta. Det är svårt att tänka sig ett större svek mot en ung människa än just denna snällhet. För att råda bot på ungdomskriminaliteten krävs det rader av åtgärder. En hel del av dem rör områden som traditionellt inte behandlas av vårt utskott. Ofta handlar det om att överföra normer om rätt och fel och om ett mod bland oss vuxna att vara just vuxna. De signaler som vuxenvärlden sänder ut måste vara snabba, konsekventa och tydliga. Exemplen på hur det inte får vara är otaliga. När man dristar sig till att säga att mobiltelefoner ska vara avstängda på lektioner i skolan och är beredd att ta konsekvenserna av detta uppstår en animerad politisk debatt. Vilka signaler sänder det ut? Vilka signaler sänder det ut att vuxna bara ska prata om ett problem men helt sakna möjligheter att lösa det? Eller vilka signaler sänder det ut när vuxenvärlden säger att det är brottsoffret, den mobbade, som ska flytta och byta skola medan förövaren, brottslingen, lugnt kan stanna kvar? I en sådan miljö av otydlighet och inkonsekvens är jag övertygad om att ungas kriminalitet blir oerhört mycket svårare att hejda. Den här vintern har jag besökt en lång rad av Statens institutionsstyrelses hem. Ett skrämmande tema som går igen vart man än kommer är att kommunernas budgetproblem i blir de ungas problem. När kommunernas usla halvårsprognoser började komma in ledde detta till en veritabel iver att plocka hem sina ungdomar från Statens institutionsstyrelses hem, trots att de var långt ifrån färdigbehandlade. Detta är för mig en helt oacceptabel ordning. En samhällelig kärnuppgift som att bryta en begynnande kriminalitet hos unga får aldrig ställas mot att bygga en ny hemma i kommunen. Men så är verkligheten . Insatser för att bryta kriminaliteten behandlas på samma ställen av samma människor och samma politiker som beslutar om nya ishallar eller om kommunala näringslivsäventyr. problem drabbar de unga lagöverträdarna tydligt. Under en vistelse på ett ungdomshem kan den intagne få träffa otaliga socialsekreterare. Hur denna brist på kontinuitet drabbar möjligheterna att få de unga kriminella på rätt köl förstår vi alla. Ett exempel på något som man snabbt skulle kunna göra är att inrätta speciella ungdomsrotlar inom åklagarväsendet och speciella ungdoms- och jourdomstolar. Detta skulle snabba upp samhällets reaktion, och åklagarnas möjlighet till specialisering skulle sannolikt höja kvaliteten i arbetet med att bekämpa ungdomsbrottsligheten. Vi är övertygade om att det inte räcker med att behandla förövaren om man ska lyckas med en ung människa som kommit på glid. Det krävs insatser i den unges miljö och omgivning. Ett arbete med ungdomen utan att blanda in föräldrarna är i många fall meningslöst och utsiktslöst. En del i detta är att föräldrarna medvetandegörs om den unges kriminalitet och brottslighet. Därför menar vi att föräldrar ska vara skyldiga att närvara vid rättegången när deras barns fall behandlas. Dagens lagstiftning, med otaliga måsten för som föräldrarna inte ens behöver närvara vid rättegången, visar hur stora tankefel som finns i vårt system. Vuxenvärlden, och ytterst föräldrarna, har ett obetingat ansvar för sina barn. Man kan behöva stöd och hjälp från samhället för att kunna ta det ansvaret, men det kan aldrig flyttas helt och fullt till . Regeringen utreder nu ungdomskriminaliteten, precis som man utreder många andra frågor. Jag tycker att justitieministern blir alltmer lik allas vår vän som ständigt har ett svar till sin pappa: Jag ska bara Jag ska bara utreda lite till, sade inte men väl . skärptes lagstiftningen vad gäller ungdomsbrott. Påföljden ungdomstjänst infördes. Informationen från till domstolarna skulle förbättras och konsekvenserna om man missköter sig efter en dom skulle rapporteras till domstol. Resultaten av dessa stolta deklarationer ser vi . Ungdomstjänst används i ganska få fall. Hälften av landets kommuner saknar rutiner för att ens genomföra ungdomstjänst. Detta innebär att de unga lagöverträdarna inte är lika inför lagen. Vilken påföljd man får beror på var man bor och inte på vilket brott man har begått. En tredjedel av socialsekreterarna i har ingen som helst utbildning i detta med ungdomstjänst. En tredjedel har fått viss, men otillräcklig, utbildning. av dem som döms till överlämnade till har återfallit i brottslighet. Bland vuxna lagöverträdare återfaller av dem som har dömts till medellånga fängelsestraff. Det är oftast sådana människor som har gjort kriminaliteten till ett yrke eller till en livsstil. Andelen återfall är alltså större bland ungdomsbrottslingarna än bland dem som har gjort kriminaliteten till en del av sitt liv. Med sådana siffror tycker jag att man måste ställa sig frågan om , som den arbetar och är organiserad på många håll, är en del av lösningen på problemet eller om den möjligen i sig är en del av själva problemet. Ska fortsätta att ha ansvaret för unga lagöverträdare krävs ledarskap, kontinuitet och resurser att fullfölja uppdraget. Regeringen utreder alltså en ny lagstiftning. Det är både bråttom och nödvändigt. Men lika viktigt är det att se till att gammal lagstiftning faktiskt följs. För någon vecka sedan presenterades en skrift om brottsofferarbetet i . Författarna till skriften hävdar att mycket av lagstiftningen är på plats. Den huvudsakliga bristen är att myndigheterna struntar i den eller saknar resurser att genomföra den. När lagstiftning, den om ungdomstjänst, fortfarande inte genomförts i hälften av landets kommuner tycker jag att det är svårt att tala om något tydligt politiskt ledarskap. Jag vill yrka bifall till reservation nr 2. 180 (): Med anledning av att det finns andra trevligare begivenheter här ska jag försöka att korta ned mitt tal så mycket som möjligt. Jag vill passa på att yrka bifall till reservation 3. vill betona familjens och de vuxnas betydelse och ansvar för hur våra barn och ungdomar utvecklas. Vuxenvärldens insatser betyder väldigt mycket för att få barn och unga att avstå från att börja begå brott. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måste därför stöttas i denna uppgift så att de orkar vara närvarande och delaktiga i de ungas liv och ge dem en social trygghet. Men hur ska då samhället reagera på ungdomars brottslighet? Hur ska påföljdssystemet se ut? Vi kristdemokrater tror inte att det hjälper att kasta unga människor i fängelse. Det är ingen bra grogrund för en skör planta. Men förvisso måste unga människor som har begått exempelvis ett rån eller ett mord få erfara att samhället ser mycket allvarligt på det oavsett gärningsmannens ålder. Men straffet måste vara både preventivt och rehabiliterande. Påföljden ska vara avskräckande som den ska verka för att den unge inte återgår i brottslighet. Här menar vi att det finns stora brister . Vi anser att det skulle vara en vinst att reagera på ungdomars brottslighet tidigare. Det händer faktiskt att kommunernas socialtjänst väntar för länge med att ta sig an de ungdomar som har kommit snett. Vi vet vad det beror på. har ju lägsta möjliga omhändertagande som sitt mål. Det är inte alltid det bästa alternativet. Vi menar att man skulle behöva komma in mycket tidigare med en snabbare och bättre insats. Låt mig här ta ett litet exempel från verkligheten. agerande är inte klokt. Unga kriminella hamnar mellan vårdstolarna. Det säger som är domare vid i en intervju i . Han berättar att den 19-årige döms till fängelse för mordförsök. misshandlade han en 30-åring med ett basebollträ. Redan som 9-åring hade kontakt med . Som 15-åring dömdes han för sin första misshandel. Redan då konstaterade man att han behövde medicinsk hjälp för sina ADHD-problem, men den rätta hjälpen uteblev. Domare berättar vidare att gång på gång dömer vi unga till vård inom , men vi får tillbaka de här ungdomarna i återfallsbrott. Under rättegången kommer det alltid fram att vården inom inte har inneburit någonting. Detta är bara ett exempel av många, och det ser likadant ut runtom i landet. När det gäller unga lagöverträdare är det av största vikt att handläggningen av mål och ärenden hos polis, åklagare och domstol sker så snabbt som möjligt. Vi som läser Brottsförebyggande rådets rapporter vet att den sammanlagda handläggningstiden är alltför lång. kan det faktiskt ta upp till . Det är inte godtagbart. Vi är medvetna om att det är viktigt att samordna alla resurser. Det gäller både vårdnadshavare och socialtjänst. Det är ett arbete som måste prioriteras. skriver regeringen att man har tillsatt en utredare som ska se påföljdsreform när det gäller unga lagöverträdare. Vi kristdemokrater tycker att det är bra. Vi skulle också fortsättningsvis vilja förorda att det ska finnas särskilda ungdoms- och jourdomstolar, precis som vi alltid har sagt. Dessa skulle kunna påskynda handläggningen av ungdomsmål och underlätta för oss alla att komma in i rätt tid med rätt insatser för att hjälpa den yngre generationen att inte komma snett. Jag tror att vi alla är överens om detta. 181 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 4 under punkt 1 angående påföljder med mera för unga lagöverträdare. De allra flesta barn som växer upp i har engagerade föräldrar, hög materiell standard och löper väldigt liten risk att hamna i kriminalitet. De kan känna trygghet, de blir bekräftade av sina föräldrar, de lär sig ta ansvar för sig själva och sin omgivning. De får en uppväxt som ger goda förutsättningar för att klara av det liv som väntar som vuxen. Men det finns också barn som växer upp i en helt annan miljö. I i finns det fem sex kriminella ungdomsgäng som delat upp stadsdelen mellan sig. Varje gäng har 1020 medlemmar i åldrarna . Det handlar om 11-åringar som för att få komma med i de här gängen tvingas till ett inträdesprov. Ett inträdesprov kan bestå av att begå en väskryckning eller något annat brott. Det är ingen tillfällighet att de här gängen bildas i . Samma fenomen har vi sett tidigare här i . De bildas oftast i hårt segregerade områden med många splittrade familjer, arbetslöshet och språkproblem. Vilken reaktion från samhället möts då de unga kriminella av? Polisens resurser är så knappa att det ofta blir direktavskrivning som gäller. Frågan är: Vilken signal ger det till de unga när ingen bryr sig när ingen bryr sig om att en ung människa begått ett brott? Det är klart att han tänker: Jaha, det här var väl inte så farligt. Ofta har de unga killar som hamnat snett begått tiotals, kanske hundratals, brott innan den första riktiga reaktionen från samhällets sida kommer. Då är vägen tillbaka väldigt lång. besökte jag Svartsjöanstalten, en öppen anstalt på här utanför . Förutom att jag fick se hur fruktansvärt överbeläggningen har slagit där ute fick jag också sitta och prata med några av de intagna som sitter i deras förtroenderåd. En av de intagna berättade att han inte ens kunde komma ihåg hur många brott han hade begått och hur han hade tvingats gå till de sociala myndigheterna. Men det hade ju ingen betydelse. Han brydde sig inte ett dugg om han åkte fast. Det var ju bara att gå till socialen en gång till det hände ju ingenting, och han kunde fortsätta att begå brott. Hans slutsats var: Varför var det inte någon som tog tag i mig tidigare, så att jag förstod vad jag höll på med? Tydligare och rejälare tag mot unga brottslingar var det besked jag fick av honom, han som själv hade varit i den situationen. I , som vi besökte med utskottet , arbetar man efter nolltoleransmodellen och the broken window theory. Inget enstaka brott ska nonchaleras, och teorin är att om man låter delar av samhället förfalla så begås det också fler brott i just det området. Sönderslagna fönster ska inte få stå utan de ska lagas. Klotter ska tvättas bort. Detta ger också medborgarna en ökad känsla av trygghet. Polisen, skolan och , men inte minst ni, jag och alla andra medborgare i vårt samhälle måste reagera när vi kommer i kontakt med små eller stora brott. Varje litet brott som begås ska mötas av en snabb reaktion. Allt annat är en signal att handlingen är accepterad. Det kräver givetvis en ordentlig satsning på polisen, men också en upprustning av våra större städer. Ska vi verkligen tolerera att det finns områden där ingen ens reagerar när ytterligare ett fönster är sönderslaget? I en artikel i läste jag en intervju med en forskare som heter . Han forskar på ungdomsgäng vid i . Han pekar på tre viktiga punkter vad gäller kriminella ungdomsgäng, och de punkterna vill jag definitivt skriva under på själv också. För det första: Samhället måste snabbt gå in och beivra tendenser till kriminella ungdomsgäng så att de inte hinner bygga upp fasta, etablerade kriminella nätverk och strukturer. För det andra: tar det mellan gärning och åtgärd. Riktigt unga förstår inte allvaret i det de gör, eftersom det inte blir någon reaktion på det brott som har begåtts. För det tredje: De som är upplever inte att inkopplingen av de sociala myndigheterna är ett straff över huvud taget, och för dem som är tar utredningen ofta så att de hinner begå flera andra brott . Slutsatsen är att det är viktigt med snabba reaktioner så att de unga kriminella lär sig vilka konsekvenser som deras beteende har. Barn ska givetvis inte sättas i fängelse, det tror jag att vi alla är överens om, men samhället måste kunna möta dessa unga brottslingar med andra tydliga och allvarliga reaktioner, och inte med daltande. 182 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. avslutas den utredning som gör en total översyn av det allmännas ingripande vid ungdomsbrott. Förslag ska då lämnas på vad som kan förbättras och vidareutvecklas. En utgångspunkt är att påföljdssystemet ska ha ett pedagogiskt och tydligt innehåll. Förutsättningar för återförande till socialt liv ska stärkas. Systemet ska också motverka att ungdomar återfaller i brott. Jag ser fram emot utredningens förslag och den debatt vi då kommer att ha tillsammans. Då kan vi också ta ställning till ytterligare insatser för unga lagöverträdare, insatser som ska vara överskådliga och tydliga för den unge som begår brott men också för rättstillämparen. Varje debatt om hur vi kan arbeta brottsförebyggande för att förhindra att unga människor hamnar i kriminalitet är en viktig debatt. Det är också viktigt och positivt att vi är många som engagerar oss i dessa frågor. Det brottsförebyggande arbetet är bland det viktigaste. Då tänker jag inte bara på det arbete som vårt brottsförebyggande råd står för. Jag tänker också på det samhälle som ger alla människor goda livschanser: mödravårdscentral, barnavårdscentral, en god tillgång till skola, barnomsorg, sjukvård och en meningsfull fritid. Alla människor behöver vara i ett sammanhang för att fungera. För ett barn är det först och främst viktigt att familjen fungerar, men barnet kanske också söker gemenskap någon annanstans, som i skolan, i föreningsliv eller bland kompisar. Det är barnens egen kraft och omgivningens stöd i form av föräldrar eller andra stödjande vuxna som kan vara avgörande för barnets utveckling. Därför kan det inte nog understrykas hur viktigt det är med tidiga insatser för barn och ungdomar. Det finns inga enkla lösningar. Det behövs insatser av olika slag, och det behövs engagerade medmänniskor. Runtom på våra skolor pågår det mycket bra arbete och goda exempel med både samtals- och värderingsövningar mellan lärare och elever, seniorer i skolan och kamratstöd. Det har visat sig att ju mer skolan arbetar för vänskap och mot mobbning och våld desto bättre lyckas man. Man upptäcker barn som far illa , och då är chanserna att hjälpa mycket större.