prot · GS0931 · 2004-11-17 00:00:00 — Den samlade tilldelningen inom EU är för hög. En väldigt tråkig effekt av det kan bli att det här handelssystemet inte kommer att fungera, fastän det i sig är ett jättebra system och en bra idé. Om tilldelningen är för hög visar det sig kanske inte fungera mot utsläppen, och då får måhända hela systemet med handel med utsläppsrätter dåligt rykte. Anledningen till att det inte fungerat är att det inte går när länderna underifrån ska föreslå hur mycket de själva ska ha, för då försöker ju alla roffa åt sig på de andras bekostnad. Felet var att kommissionen inte bestämde sig för vilka kriterier man skulle ha när man delade ut antalet utsläppsrätter. Då skulle man ha kunnat få en mindre tilldelning inom EU och ett bättre fungerande system. Vad har då miljöskatter för fördelar vid en jämförelse? En väldigt enkel fördel är ju att vi redan har ett skattesystem och att det är väldigt enkelt att justera i system som man har. Vidare får man in intäkter till statskassan som man till exempel kan använda för att sänka andra skatter. Men den fördelen skulle vi också kunna få via ett system med handel med utsläppsrätter, om man sålde utsläppsrätterna i stället för att dela ut dem gratis. Då skulle man ju få intäkter som kunde användas för att sänka andra skatter i stället. Det är därför väldigt tråkigt att det har blivit en gratisutdelning av utsläppsrätter. Det är då inte bara så att man missar den här intäkten. Det är också väldigt orättvist att det utifrån hur mycket det har släppts ut tidigare delas ut gratis utsläppsrätter. Man får ju lätt den effekten att de som har varit duktiga, använt ny teknik och inte släppt ut så mycket gynnas av ett sådant system och då får en förmögenhet som, om det blir ett pris på utsläppsrätterna, kan säljas på den öppna marknaden. Därför hoppas jag väldigt mycket och i enlighet med vår motion att det för nästa period blir en auktionering av utsläppsrätterna för större rättvisa och för att man ska kunna använda intäkterna till att sänka skatter i stället. Jag hoppas verkligen också att kommissionen jobbar med rättvisa kriterier för tilldelningen till de olika länderna, så att vi verkligen får ett system som också leder till att utsläppen minskar. 95 (): ska fatta beslut med anledning av betänkandet om handel med utsläppsrätter, så att systemet kan komma i gång . Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. När man gjorde en överenskommelse om att starta denna handel på prov blev vi alla lite överraskade. Vi hade siktet inställt på att detta skulle starta först , och en pågående utredning tittar just nu på hur vi ska kunna använda oss av så kallade flexibla mekanismer i arbetet på att få ned utsläppen av växthusgaser. ska en provperiod inledas . omfattar handeln endast koldioxid, inte de övriga fem gaserna. tar vi det avslutande steget i arbetet med att genomföra handelsdirektivet i svensk lagstiftning. Det kommer att bli intressant att nu följa utvecklingen och se hur handeln kommer att fungera. En uppföljning kommer naturligtvis ständigt att ske för att vi ska kunna ta med de erfarenheter som vi nu skaffar oss till kommande diskussioner angående handelsperioden 20082012. En diskussion som kommer att komma upp gäller om tilldelningen ska vara gratis som den är eller om tilldelningen ska ske genom ett auktionsförfarande. Frågan om auktionsförfarandet och hur det ska kunna utformas tittar på. Den svenska linjen har varit att det är att föredra, men vi har inte fått gehör för våra åsikter ännu i EU-sammanhang. En annan fråga som vi måste jobba med är transportsektorn, så att den kommer in i handelssystemet. Det är den sektor som mest ökar sina utsläpp, och här måste vi alla arbeta gemensamt för att få ned dessa. har det kommit flera rapporter som visar att förändringar till följd av ökande utsläpp av klimatpåverkande gaser ökar. Den senaste kom från , som menar att isen i smälter fortare än vad man tidigare kunnat beräkna. Klimatförändringar har ju alltid skett, men det senaste århundradets förändringar har påskyndats av vårt eget leverne. Vi måste redan nu diskutera och komma med förslag till förändringar som gör att vi snabbare kan förändra våra egna beteenden så att vi släpper ut betydligt mindre växthusgaser . Den sänkning av växthusgaser som vi har som delmål är ju bara början, ett första steg. Det handlar om två grader. Mer än två grader får inte jordens temperatur öka det är EU:s mål. Det innebär att vi fram måste minska utsläppen av växthusgaser med , och hur gör vi då? Det här måste vi komma ut och informera om, diskutera, fatta beslut om med mera tillsammans med kommuner, landsting, företag ja, alla måste vara med för att vi ska få till stånd en varaktig förändring. har ratificerat Kyotoprotokollet, och detta innebär att arbetet äntligen kan komma i gång på allvar. måste vi dra nytta av varandras erfarenheter och kunskaper. Den trycker nu på i EU och FN för att få en fortsättning på Kyotoprotokollet . Arbetet inriktas också på att fler ska vara med och jobba med frågan. För vår egen del här i kommer en proposition om klimatmålet . Då kommer vi att återkomma och debattera dessa frågor, och då har vi också kommit i gång med handeln med utsläppsrätter. Jag ser fram emot att då få fortsätta debatten. 96 (): Det är dags att dunka lite ryggar här och . Vi har gjort ett förbaskat bra jobb i regering och riksdag! Ta till er , socialdemokrater, för det är inte ofta jag berömmer er, så passa på! antog och rådet ett direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter, ett extremt komplicerat direktiv med ett stort ansvar för medlemsstaterna att fullfölja direktivet, i kombination med att så kallade guide lines från Europeiska kommissionen om hur länderna ska genomföra direktivet kommit mycket sent. En rad tekniskt komplicerade frågor har lämnats till medlemsstaterna att lösa. Tidsplanen att på mindre än ha genomfört ett mycket komplicerat direktiv från utredning till ikraftträdande tedde sig närmast omöjlig när vi påbörjade arbetet. I detta svåra läge ställde sig upp och valde att lägga partiskillnader åt sidan och att gemensamt arbeta mot samma mål. och den statliga utredningen 2, där vi är flera från utskottet som har suttit med, har arbetat hårt för att nå deadline. Vårt utskott har också ansträngt sig för att inte lägga onödiga hinder i vägen. Vi har fått arbeta okonventionellt och därmed frestat på Lagrådets nerver. För att hinna har vi arbetat i tre delar: först med nationell tilldelningsplan och principer för tilldelning av utsläppsrätter till företagen, sedan med en provisorisk lagstiftning och med den slutgiltiga lagen. Och trots ett pressat tidsschema har vi med dagens betänkande fullföljt vårt åtagande. kommer den svenska lagstiftningen att vara på plats, och därmed har vi följt direktivets krav om genomförande. Vi har alltså alla skäl i världen att vara nöjda allesammans! Vi moderater har länge drivit frågan om handel med utsläppsrätter som en metod för att minska miljöskadliga utsläpp. Det är därför extra glädjande att vi har fått ett system på plats för att hantera ett av de miljöproblem vi har. hoppas jag att systemet kan stå som modell för andra utsläppsområden, vilket vi kommer att fortsätta driva, bland annat här i kammaren. När det gäller detta system finns det en rad frågor som jag skulle ha velat se annorlunda, och som vi kan påverka inför nästa period . Jag vill se att den så kallade riktvärdesmetoden används vid tilldelning. Jag tycker att det är orimligt att vi tar ut koldioxidskatt på företag som vi nu tvingat att handla med utsläppsrätter. Det finns också en rad andra förslag som jag tror skulle kunna göra systemet bättre och effektivare. Men jag vill ändå säga att jag kan nöja mig med det utfall som ligger på bord. Därför har vi valt att inte reservera oss, som några andra partier har gjort . Många av de förslag som ligger i reservationerna kommer naturligt upp i den fortsatta behandlingen av handelssystemet. ska som vi har hört leverera sitt slutbetänkande , och snart påbörjas diskussionerna om den så kallade åtagandeperioden . Då lovar jag att återkomma med nya förslag som gör ett bra system ännu bättre. Jag vill passa på att trots allt kommentera inlägg. Jag tyckte att hade ett intressant och ganska nyanserat inlägg om utsläppsrättssystemets för- och nackdelar, som jag kan instämma en hel del i. Men jag tyckte att det var lite onödigt att, som jag uppfattade det, döma ut systemet och säga att tilldelningsprinciper och den nationella fördelningen kunde ha gjorts annorlunda och kommer att få negativa konsekvenser. Det är faktiskt så att systemet kör i gång . Låt oss bedöma utfallet efteråt. Dessutom är den första perioden, från , en testperiod, och vi ska sedan gå in och skruva i systemet så att detta kan köra i gång på riktigt . Jag tyckte alltså att det var lite onödigt att på detta sätt döma ut effekterna innan detta startar. Jag har en betydligt mera positiv tro på systemets möjligheter. 97 () replik: Att helt döma ut den här försöksperioden vill jag faktiskt inte göra. Men jag ser väldiga risker med den höga tilldelningen. Vi kanske inte får någon handel. Genom att jag tycker att det här är ett sådant bra sätt att jobba med klimatfrågan skulle det vara tråkigt att man på grund av den höga tilldelningen sedan kommer att säga: Ja, men titta handeln med utsläppsrätter fungerar ju inte. Sedan hoppas jag att vi ändå kommer att kunna se att detta fungerar, men vi får väl se. Jag tycker ändå att principen, att man har gemensamma kriterier för hela handelsområdet, är väldigt viktig. Annars kommer man varje gång man ska dela ut utsläppsrätter att få en väldig huggsexa då länderna är rädda att kräva för lite därför att man tror att andra plockar åt sig mer. Den principen vill jag alltså även fortsättningsvis driva, även om det skulle visa sig att det här fungerar. 98 () replik: Det är mycket glädjande att höra värna om handeln med utsläppsrätter. Det tycker jag är väldigt positivt. Det är det som kritiken handlar om i mångt och mycket. känner vi ju inte till priset, vad utsläppsrätterna kommer att kosta, om det är så att företagen behöver köpa. Vi vet inte vilka effekter det kommer att få på elpriset. Det finns indikationer på att elpriset kan gå upp ganska mycket med det här systemet. Det finns ett antal sådana konsekvenser som vi inte riktigt har analyserat eller har på papper förrän vi har sett hur det fungerar ett tag. Det finns ju också indikatorer som visar i en annan riktning än den som du pekar på. Med facit i hand så att säga, utifrån det resonemanget, var ju också tanken att man inte skulle lägga tilldelningen för lågt, för vad blir då konsekvenserna för våra företag, eftersom det är en försöksperiod och vi ju inte vet hur systemet slår? Det var det som var skälet. Jag tror nog att det är ganska vettigt att inte ta i för mycket. När vi kör i gång 2008 håller jag däremot med om att vi måste ha möjlighet att eventuellt gå in och kunna skruva i systemet för att se till så att vi, som du också varmt pratade om, sätter ett gemensamt tak för vad vi anser att naturen ska tåla och att marknaden och politiken får rätta sig därefter, så att säga. Det är det som är det viktigaste målet. Men jag är inte riktigt lika orolig vad gäller de delarna som är. 99 () replik: Just för att vi inte vet vad priset på utsläppsrätter blir tycker jag inte att vi nu ska bestämma oss för att ta bort koldioxidskatten. Jag håller med om principen att ett system med utsläppsrätter egentligen helt och hållet kan ersätta koldioxidskatter. Men om vi tar ett hypotetiskt exempel och säger att priset blir noll innebär det att man också tar bort styrningen ifall man tar bort koldioxidskatten på den handlande sektorn, vilket gärna vill göra . Det logiska måste vara att i så fall justera ned skatten i motsvarande mån som vi får ett pris på utsläppsrätter. Om vi ser med ett fungerande system ska vi ju inte behöva ha både utsläppshandel och koldioxidskatt eftersom styrmedlen är precis lika effektiva för att minska utsläppen och har samma kostnadseffektivitet för samhället. 100 () replik: Orsaken till att jag driver linjen att koldioxidskatten ska bort är att utredningar visat att flera styrmedel för samma problem ger dubbelstyrning och skapar mindre effektivitet i systemet. Egentligen tror jag att om vi har ett så kraftigt verktyg som handelssystemet faktiskt är, eller som jag tror att det blir, kommer det att vara mycket effektivare om det får leva ensamt. Det är därför jag så ofta jag kan driver frågan om att koldioxidskatten ska bort för den handlande sektorn. 101 (): Det är en verklig utmaning att på global nivå enas om och genomföra de omfattande utsläppsminskningar som krävs för att vi ska nå klimatmålet. Arbetet har precis påbörjats, och jag tror att det är viktigt att lagstiftningen inte blir för komplicerad så att den kan tillämpas i verkligheten utan alltför många hinder. Klimatförändringar kan innebära stora risker för människor och miljö i utsatta delar, och även om vi nu vidtar åtgärder vet vi inte om de räcker. Eftersom vi i mitt parti inte haft några reservationer i detta ärende går jag inte in på några specifika detaljer i betänkandet. I betänkandet sägs att regeringen senast ska överlämna den nationella fördelningsplanen för åtagandeperioden 20082012 till kommissionen samt att en utgångspunkt för detta arbete enligt regeringen bör vara att i så stor utsträckning som möjligt utnyttja möjligheten till auktionering. I välkomnar vi denna skrivning, eftersom auktionering överensstämmer med principen om att förorenaren betalar. Det är bra att driver den linjen. Vi kommer säkert att upptäcka problem och brister . Det är en ganska tills regeringen ska överlämna den nationella fördelningsplanen. Därför gäller det att snabbt utvärdera försöksperioden, försöka vara flexibel och rätta till eventuella brister. Det är också viktigt att, precis som i Flexmex 2-utredningen, framhålla vikten av en överordnad konsekvensanalys och koordinering av olika befintliga och föreslagna styrmedel. Klimatarbetet är mycket viktigt. är det mycket svårt att bedöma hur det internationella samarbetet kring klimatfrågan kommer att utvecklas i ett längre tidsperspektiv. Det krävs med all säkerhet att vi gör ytterligare insatser i de sektorer som står för en stor del av utsläppen och där utsläppen fortsätter att öka. I gäller det i första hand transportsektorn. Förutom en bra lagstiftning behövs även handlingsberedskap för de förhållanden som kan uppstå vid ett förändrat klimat. I Kyotoprotokollet förbinder sig världens industriländer att minska utsläppen av sex växthusgaser så att den totala utsläppsmängden minskar med jämfört med . Detta ska av åren 20082012, som är den första åtagandeperioden. Förpliktelserna har i Kyotoprotokollet fördelats på särskilda mål för olika länder. EU är till exempel skyldigt att minska sina utsläpp . Inom EU varierar dock fördelningen kraftigt. Extremerna på skalan representeras av å ena sidan , som kan öka sina utsläpp och å andra sidan , där en 28-procentig minskning behövs. Exempelvis har en skyldighet att behålla utsläppen på den nivå där de låg 1990. Det mest beklagliga med Kyotoprotokollet är att , som har mycket stora utsläpp, inte skrivit på protokollet, vilket är en motgång för miljöarbetet även globalt. Eftersom växthusgaser bidrar till uppvärmningen bör försiktighetsprincipen gälla för att med den som bakgrund minska utsläppen. Klimatdebatten har precis bara börjat och det är viktigt att vi håller den vid liv. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 102 (): Jag vill börja med att be om ursäkt för att jag kom så sent till kammaren. Jag brukar infinna mig redan vid den första talepunkten. Anledningen till förseningen var att jag inte nåddes av den signal som är nödvändig när man befinner sig på annan plats i . På grund av förseningen har jag också missat en del av det som sagts i debatten, vilket kan vara på gränsen till oförskämt när man ger sig in i en debatt om en motion som man undertecknat. Därav följer naturligtvis ett mer återhållsamt tonläge än vad måhända annars vore fallet. Till skillnad från är jag inte alls så entusiastisk över handeln med utsläppsrätter. Det beror dels på att den till och med är mer komplicerad än handeln med elcertifikat, dels för att den är mer svåröverblickbar och mer svårkontrollerad. Dessutom har vi haft ett väl beprövat system med olika typer av miljöskatter som koldioxidskatt och energiskatt. Och de branscher som anses vara prioriterade har också kunnat gå till skattekontoret i till exempel med en så kallad restitutionsansökan i händelse av att man kunnat få pengar tillbaka. Det har varit ett ganska framgångsrikt system eftersom det långsamt, men dock, styrt över från ett stort oljeberoende till ett betydligt mindre oljeberoende. Vi har utvecklat nya branscher, till exempel torvbranschen. Den gamla beprövade torvbrytningen, som var en viktig del av energiförsörjning och en bit in , har återkommit. En helt ny näring har tagit säte i . har näringen vuxit från i princip noll till att omfatta 600 årsarbeten, företrädesvis i glesbygd. Näringen omsätter miljarder och betyder mycket för många kraftvärmeverk och fjärrvärmeverk runtom i landet, både medelstora och stora. Det gäller inte minst i södra , och långt ned i . Ett 40-tal av de klassificerade 60 kraftvärmeverken som har torv som en del av bränslet använder det . Torven betyder också mycket som spetsvärme och framför allt för att stabilisera olika slag av träbränslen så att de brinner bättre och ger mindre restfraktioner. I ett läge när torven visat sig ha högt energivärde, ge ifrån sig mindre miljöpåverkande växthusgaser än kol och olja och dessutom anses långsamt förnybar har jag mycket svårt att begripa varför vi i klassificerar torv som en del av de miljöbelastande bränslen som ska in i handelssystemet med utsläppsrätter. Tyvärr delar jag inte utskottets skrivning på den här punkten. Jag vidhåller att motionerna från s är riktiga vägvisare i denna fråga, och jag tycker också att man borde påverka regeringen till att utnyttja den opt out-möjlighet som EU-direktivet ger, det vill säga att skapa en respit för åtminstone ett antal anläggningar som är beroende av torv. hör det till saken att man har tillsatt en interdepartemental beredning, möjligen utredning, på mellan och där man ska se över torvens roll i ett vidare perspektiv. Det kan innebära att torvens andel i elcertifikatssystemet också upphör eller beskattas. Då har vi skapat en dubbel belastning för användningen av den inhemska svenska torv vi har sett framgångsrikt växa fram . Det vore intressant att veta om miljö- och jordbruksutskottet känner till hur långt detta interdepartementala arbete har utvecklats, hur mycket som återstår och vilka överväganden man gör. Hur det än är finns torven med i elcertifikatssystemet som ett icke beskattat bränsle medan den i systemet för handel med utsläppsrätter beskattas ungefär som olja och kol. Den olikheten kan föranleda någon att tycka att man ska jämställa det. Men det behöver inte få negativa konsekvenser för torven. Det kan faktiskt vara positivt. Det vore därför intressant att veta hur långt utredningen har gått och vilka slutsatser den har kommit fram till. Jag kommer från . I mina trakter såg vi den första torvtäkten brytas i . Den är värd att studera. Den är återställd till sitt ursprungliga skick. Den är delvis fylld med vatten, delvis beskogad. Det är ett utomordentligt exempel på god miljövård. Alla vet att landets samlade torvmossar släpper ut 25 gånger mer växthusgaser per molekylenhet än vad man gör när man bränner torven. Därför har jag otroligt svårt att förstå och acceptera att torven nu klassificeras som en icke-förnybar råvara när den ändå finns i och växer till i större omfattning än vi förbränner. 103 () replik: Jag antar att vi är ense om att vi ska minska våra koldioxidutsläpp. Naturen skiljer inte på koldioxid som kommer från förbränning av olja, torv, gas eller någonting annat. Utsläppsrätterna relateras just till den mängd koldioxid som släpps ut i det aktuella fallet. Därför skulle jag vilja fråga om han anser att vi ska begränsa utsläppen från torveldningen på något annat sätt och i så fall hur. Det är ganska intressant. Det blir gärna en skillnad mellan oss liberaler som vill sätta ett pris. Om företagen själva ska anpassa sig efter det pris som är kommer marknaden med en viss automatik att ordna det så att det blir på bästa sätt. Många socialdemokrater tycker att det är politiker som ska gå in och bestämma tekniken och om det eller det företaget lämpligen ska använda torv, gas eller någonting sådant. Det är därför jag ställer frågan. Jag tror att vi har något av en ideologisk skillnad här mellan oss. 104 () replik: Uppenbart har vi en ideologisk skillnad mellan oss. Det är alldeles klart. Jag lyssnade på , och jag har lyssnat på . Ni är oerhört entusiastiska över att marknadsnotera miljöförstörande substanser. Jag är mycket tveksam till det. Det finns andra mer beprövade och effektiva metoder att få ned olika typer av växthusgaser och till exempel miljöstörande kemikalier. Vanlig politisk lagstiftning och vanliga beskattningsåtgärder är minst lika effektivt. Det har vi bevisat här i . Vi vet inte vad som kommer ut av det här systemet. Det riktades en andra invändning till mig. Det är bättre om marknaden själv och företagen själva väljer energislag. Naturligtvis är det så. Där behöver vi inte någon annan politisk pekpinne än att tala om vilka som är de mest miljöförstörande. Det är därför användningen av torv har växt fram. Det har inte skett på grund av politiska beslut utan på grund av att en samlad näring har utvecklat densamma. Det är också därför som användningen av oljan har gått ned. Vi har lagt skatt på olja, och oljepriset har ökat i världen. Därför försvinner oljans andel i värmesystemet successivt. Skulle vi önska en ytterligare åtgärd ska vi naturligtvis stimulera alla de människor som fortfarande har kvar oljepannor runtom i glesbygd. Det är 300 000 hushåll som har oljepannor. Hur ska vi få dem att byta från olja till annat? Kanske genom ett antal stimulansåtgärder som det fattas politiskt beslut om här i . Många av dem kan inte låna till ny bergvärmeanläggning. De har inte säkerheter nog i svensk glesbygd. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 13 § Vissa rättigheter vid internationellt militärt samarbete och internationell krishantering Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU2 Vissa rättigheter vid internationellt militärt samarbete och internationell krishantering (prop. 2004/05:7). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 14 § Sekretess för risk- och sårbarhetsanalyser Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU3 Sekretess för risk- och sårbarhetsanalyser (prop. 2004/05:5). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 15 § Vissa ändringar på spel- och lotteriområdet Föredrogs kulturutskottets betänkande 2004/05:KrU3 Vissa ändringar på spel- och lotteriområdet (prop. 2004/05:3). 105 (): Vi har att behandla en proposition som har kommit från regeringen och handlar om vissa förändringar i lotterilagen. och har flera tusen spelombud i hela landet som förmedlar deras spel och lotterier. Spelbolagen har ett stort ansvar för att se till att dessa ombud följer de lagar som reglerar spelandet i . Det är det första jag vill understryka i den här debatten från . Flera undersökningar har visat att det tyvärr fortfarande finns brister i tillsynen av spelombuden. Det finns också rapporter om spelombud som tyvärr har misskött sitt åtagande framför allt när det gäller förbudet för minderåriga att spela. vet jag att spelbolagen arbetar mycket med denna fråga. Det ska också sägas inledningsvis. Man ser problemet och arbetar med det. anser att varken Lotteriinspektionen, eller ATG är färdiga med sitt arbete här.