prot · GS0926 · 2004-11-10 00:00:00 — Många domstolar och domstolsanställda har vittnat för mig och andra om hur summariskt arbetet har gått till. Det hade varit mycket bättre om man kunde ha gjort på något annat sätt, och gärna då det traditionella utredningssättet. gjordes en utvärdering av de första sammanläggningarna av tingsrätterna i , det vill säga de som gjordes 19992001. Den utredningen, som vi alla som deltar i debatten känner väl till, sade rätt klart och tydligt att man inte hade fått några effekter alls beträffande specialisering och rekryteringsunderlag. Man kunde inte heller egentligen se några effekter beträffande beredningsorganisationen och kompetensutvecklingen. Beträffande tillgängligheten sade utredningen att man kunde tala om en bibehållen sådan. Men då ska man observera att dessa sammanläggningar var sammanläggningar på orter där de geografiska avstånden var ganska begränsade. Slutresultatet av utredningen var att arbetet med att slå ihop och skapa större domstolar bör fortsätta, även om det mål som regeringen ställt upp endast delvis uppnåtts. Vad som är intressant att se nu när det kommer ytterligare förslag om sammanläggningar är huruvida målen har uppfyllts bättre . Det kanske vi får höra om här senare från regeringens företrädare. Vad jag förstår, och om jag har räknat rätt, har 43 tingsrätter lagts ned . Jag kan möjligen ha räknat fel på någon. Det är i stort sett en halvering som redan nu har gjorts. Då inräknar jag de förslag som ligger på bord just . Det är en mycket kraftig minskning. Man kan fråga sig varför regeringen inte har ställt frågan om varför motståndet på den borgerliga sidan är så starkt till att göra de här förändringarna. Det är klart att regeringen har ställt frågan till sig själv, men den har uppenbarligen besvarat den med att det är tillräckligt att nuvarande majoritet ställer sig bakom detta. Det är centralt med ett domstolsväsende, och regeringen borde ha sökt lite bredare överenskommelser beträffande det framtida domstolsväsendet. Det hade funnits en alldeles utmärkt möjlighet att göra det genom att sätta ett tillfälligt stopp för sammanläggningarna och acceptera vårt förslag från den borgerliga oppositionen om att man skulle tillsätta en utvärdering av vad som har hänt och en utredning om hur man egentligen vill ha det långsiktigt med domstolsväsendet. En parlamentarisk utredning hade varit det rätta instrumentet. Det är också det som vi söker och som vi har talat om i stort sett i varje debatt beträffande tingsrätterna. Jag gör som ; jag yrkar bifall till reservation 2. 58 (): Övriga ledamöter i kammaren, även de som är frånvarande, och alla åhörare! Jag yrkar bifall till reservation 2 under punkt 2. Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar vilkas uppgift är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt samt att avkunna domar i rimlig tid. Det är utgångspunkten. Det är så vi vill ha det. Vi menar att den fungerande tingsrättsorganisation som vi nu har riskerar att raseras av Socialdemokraternas överdrivna reformiver. Den omorganisation som har skett hitintills av tingsrätter har inneburit att antalet tingsrätter kraftigt har minskat det beror lite på vilket tidsperspektiv man har. Mellan 2000 och /04 minskade antalet tingsrätter med ca 20 stycken, från 93 till 72, och sedan har det fortsatt. Fler tingsrätter ska läggas ned, hur många vet vi inte men det verkar sannolikt att det kommer att ske en halvering. Vi kristdemokrater utesluter verkligen inte en förändring av tingsrättsorganisationen. Vi motsätter oss inte en specialisering, och vi är beredda att möta de krav som samhällsutvecklingen medför. Men och det är det viktigaste i det här sammanhanget en förändring kan inte göras utan ett helhetsperspektiv. Vad vi kristdemokrater vill ha är en domstolsorganisation som är livaktig, kompetent och dessutom lokalt förankrad. Om någonsin regionala aspekter har betydelse gäller det rättsväsendet, fru talman. Då uppstår frågan: Varför vill Socialdemokraterna lägga ned tingsrätter? Det har varit många olika bud om och grunder för det. Det har sagts att det är av ekonomiska och kvalitetsmässiga skäl, och har det pekats på att utvecklingen går snabbt, att det sker en ökad internationalisering och att det finns ett inslag av EG-rätten. Som jag ser det verkar skälet till nedläggningarna vara att det finns en politisk ovilja hos Socialdemokraterna att behålla mindre och medelstora tingsrätter. Det har redan sagts här att det inte finns någonting hitintills som har påvisat att alla mindre domstolars verksamhet håller sämre kvalitet än de större, även om gärna talar om de mindre tingsrätternas sårbarhet. Jag påstår också att det är en villfarelse att den marginella ökningen av ett antal domare vid en sammanslagning medför att man uppnår en högre grad av specialisering vid tingsrätterna. Ingen har hitintills heller kunna påvisa vilka ekonomiska fördelar som regeringens nedläggningshysteri kommer att medföra. Jag tycker att det är förvånande att regeringen med hjälp av stödpartierna har drivit på en reform vars konsekvenser nu och ingen har möjlighet att beräkna. Vad som däremot står klart är att rättsväsendet på den lokala nivån i stor utsträckning försvinner. Jag vill påstå att om nedläggningarna fortskrider i den takt som hitintills utan att man gör någon riktig analys är risken stor för att rättssäkerheten kommer att hotas. Det är av flera skäl viktigt med rimliga avstånd till domstolarna. Tilltalade och vittnen måste kunna ta sig dit, och det måste finnas hygglig bas för nämndemännens förankring i den lokala domstolen. Det är uppenbart att tingsrätterna utgör en viktig del för orten i fråga, dess självbild och identitet och för att bevara förtroendet för rättsväsendet. Advokater kommer att flytta till de orter där tingsställena finns kvar, vilket förhindrar ett livaktigt rättsväsende på de orter där domstolarna inte finns kvar. Jag tänkte gå igenom den utvärdering som har genomförts, men det har redan gjorts av representant. Man konstaterar alltså att så här långt påvisas inte några vinster vare sig när det gäller kvalitet, rekrytering, specialisering eller någonting annat. Ändå studsar man vidare. Det är viktigt att det görs en utredning om konsekvenserna för rättsväsendet. Man bör ha en helhetssyn och upprätta en heltäckande plan för landet. Vi kristdemokrater vill att all fortsatt omorganisation inom domstolsväsendet ska avbrytas till dess att ytterligare konsekvensanalyser görs av de genomförda nedläggningarna. Innan en sådan utvärdering har gjorts måste tingsrättsnedläggningarna stoppas och avstanna. Först därefter kan man ta upp frågan, när det finns en analys av resultatet. Som jag inledningsvis sade yrkar jag bifall till reservation 2 som företräds av hela alliansen. 59 (): 2001 var det , , , , , , , , , , , , , , och tingsrätter som lades ned. 2002 var det Bodens, Piteås, , , , och tingsrätter som lades ned. 2003 var det Svegs, , , , , , , , , Handens och Södra Roslags tingsrätter som lades ned. I en interpellationsdebatt förutspådde jag att , , och tingsrätter stod i tur på listan. har jag haft rätt beträffande , , , , , , , och tingsrätter. Det är de nio tingsrätter som majoriteten bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister nu anser ska offras i de centraliseringssträvanden som regeringen har stakat ut. Övriga tingsrätter väntar fortfarande på sin slakt. Stämningen bland personalen blir allt sämre. Med hjälp av åtskilliga olika regeringsbeslut har han snart lyckats att lägga ned två tredjedelar av landets alla tingsrätter, åtminstone om han fortsätter i samma takt och fattar de beslut som har föreslagit. Två tredjedelar av landets alla tingsrätter har lagts ned utan att vi har fattat något beslut om denna totala omställning av tingsrätterna. Vi har debatterat dessa frågor . Ändå får vi aldrig något svar av regeringen och justitieministern på frågan vad man vill med den framtida tingsrättsorganisationen. Ledordet just nu tycks vara specialisering. Men sanningen är ju den att det inte blir någon specialisering. Till exempel ska två tredjedelar av målen i flyttas till tingsrätten i . För att kunna nå den specialisering som regeringen talar om krävs det mycket större tingsrätter, kanske av , och Malmös storlekar. Men dit tror jag inte ens att regeringen och Socialdemokraterna är på väg. Även har tittat på detta, och man har i sin granskning kommit fram till att sammanslagningarna inte räcker för att det ska bli en specialisering. Det vore intressant att höra svara på frågan: Är det tingsrätter av , och Malmös storlek som vi ska ha ? Då kanske det inte ens ska vara en tingsrätt i varje län. Nästa fråga som vi måste ställa oss är om specificering enbart är av godo. I den utredning som gjorts, SOU 2003:5 Förändringar i tingsrättsorganisationen, som regeringen stöder sig på och använder som argument i alla möjliga sammanhang, framhäver många tingsrätter och domare styrkan i att ha domare som behärskar alla mål, det vill säga generalister snarare än specialister. har tre reservationer till detta betänkande. Den första handlar om att det borde vara som beslutar om domkretsindelningen och inte regeringen. Detta yrkande har vi haft gång på gång, men det är uppenbart att Socialdemokraterna tycker att det är bättre att regeringen fattar beslut i frågan än vi som är förtroendevalda, vi som är direktvalda av folket. Detsamma tyckte ju Socialdemokraterna i fråga om försvaret, men den gången fick regeringen lyckligtvis bakläxa och fick dra tillbaka sin proposition. Detsamma borde gälla i frågan om tingsrättsorganisationen. andra reservation, som jag också vill yrka bifall till, det vill säga reservation 2 punkt 2, innebär ett stopp för nedläggning och sammanslagning av tingsrätter. Vi menar, återigen ska jag säga, att det behövs en helhetssyn och en långsiktig plan för den framtida tingsrättsorganisationen. Regeringen väljer att lägga ned tingsrätt efter tingsrätt i län efter län för att slippa ta ett helhetsansvar för den mycket radikala ståndpunkten att två tredjedelar av landets tingsrätter ska bort. Det är klart att i vissa delar av landet har den interna kritiken blivit för svår att hantera, och det skulle så klart bli ännu svårare om man tog ett helhetsgrepp om tingsrättsorganisationen. Vi ser nu att regeringen har fått ge sig i några fall, till exempel vad gäller och , där föreslog att nedläggning skulle ske men där regeringen nu har ändrat sig, vilket vi givetvis tycker är positivt. Det är ju ett litet steg åtminstone. Frågan som också kan få svara på är varför man har nått olika slutsatser vad gäller tingsrätterna i och gentemot till exempel i södra , som jag kommer från. Vad är skillnaden? Kan det vara att den interna kritiken blev för hård i vissa delar av ? tredje reservation gäller samordningen mellan allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar. Här har hänt en del positiva saker, men det finns mer att göra för att spara pengar framför allt. Därför har vi en reservation även i denna fråga. Jag har fått mängder av brev och skrivelser, och det har också de andra som sitter i justitieutskottet fått. Det är kommuner och organisationer som protesterar mot tingsrättsnedläggningarna, men Socialdemokraterna, nonchalerar det. Det är häpnadsväckande. Eniga kommunstyrelser i till exempel och körs över utan att de argument som de har i sina skrivelser och brev egentligen besvaras. Tydligen behövs det en ny regering för att Socialdemokraterna i till exempel och ska få någon som lyssnar och inte enbart följer den utstakade centraliseringsvägen. 60 (): Som sagts behandlar vi justitieutskottets betänkande 2004/05:JuU6. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Det är av stor vikt att vi har ett domstolsväsende som är anpassat efter medborgarnas behov. Medborgarna har rätt att ställa krav på snabbhet och kvalitet på domstolsväsendet. Det är därför viktigt att vi har tillräckligt stora domstolar som har underlag för att bedriva verksamhet på ett rättssäkert sätt. På många håll är domstolarna för små för att bedriva en effektiv verksamhet. Det är också viktigt att domstolarna har en personal som är tillräckligt stor för att ej vara för sårbar vid till exempel sjukdomar. Renodling av verksamheten gör att den dömande verksamheten blir kvalitetshöjande. En större domstol ges också möjlighet till specialisering och en bättre beredningsorganisation. Framför allt blir den mindre sårbar vid ledigheter och sjukdom, som jag sade tidigare. De flesta av oss besöker inte en domstol vanligtvis, men det är av största vikt att vi har ett acceptabelt avstånd till de orter där den dömande verksamheten bedrivs. tog i sitt anförande upp att rättsväsendet levt under knapphetens stjärna. Det kan jag delvis hålla med om, eftersom vi har haft ett ansträngt ekonomiskt läge totalt i landet och vi ska hålla våra utgiftsramar. Den saken är klar. Men skälen för att lägga samman olika domstolar har inte varit ekonomiska, utan de har varit, och är, att få en bättre organisation och därmed en bättre rättssäkerhet för den enskilde medborgaren. frågade: Förändring till det bättre för vem? Syftet är helt enkelt att det ska bli en bättre rättskipning för medborgarna. tog också upp avstånden, och där delar jag hans uppfattning. På den ort som han kommer från uppfattas en mil som betydligt längre än på den ort som jag kommer från, så det är väldigt olika syn på det. Den bedömning som har gjorts är att med de förändringar som har genomförts i övriga delar av landet har tillgängligheten kunnat bibehållas. , jag noterade att du inledde med att säga att i princip är inte emot förändringar. Det hälsar jag med tillfredsställelse. Du ser även att det finns anledning att göra förändringar. Men sedan sade du att du tycker att man i stället för att ägna sig åt den yttre organisationen borde ägna sig åt den inre organisationen. Jag kan tala om, fast det inte hör till ärendet, att det pågår ett arbete i för att kunna förändra och förenkla rättsprocessen och göra den mer effektiv. Uppfattningen att en domstol inte heller får vara för stor delar jag. Det senaste exemplet är den uppdelning av i flera som har gjorts. Vidare sade att en utredning borde göras. Då vill jag påpeka för er som är nya den här mandatperioden att det tillsattes en utredning för , . Den kunde inte komma överens om och lägga fram något förslag, utan den kapsejsade helt enkelt. Därför blev det den modell som gäller. och jag satt sedan i samma utvärderingsgrupp. Det som framkom vid utvärderingen var bland annat att den gjordes för tidigt, att det var för tidigt att dra några slutsatser om det hade blivit bättre beredningsorganisation, effektivitet, och så vidare. Men man tog också hänsyn till den kritik som riktades mot att kansliorter inrättades med en gemensam för flera orter. Man tyckte inte att det var särskilt lyckat. Det har man tagit hänsyn till , så det inrättas inga kansliorter längre. Därför tycker jag nog att man i stort har följt den utvärdering som gjordes. Du sade också att man kan ställa sig frågan varför oppositionen är emot detta. Ja, den frågan har jag ställt mig, och jag har också svaret. Oppositionens uppgift är att granska och syna de förslag som regering och riksdagsmajoritet lägger fram. Det är er uppgift, men det är oppositionens uppgift att kritiskt granska och komma med motförslag. Ni har inga motförslag. Det enda förslag ni har är att vi ska sätta stopp och inte göra några förändringar. Det tycker jag inte är seriöst. Jag ställer därför en direkt fråga till er i alliansen som kräver detta stopp: Vilka alternativ har ni då? , jag noterade att vi egentligen har samma uppfattning, eftersom jag kan läsa vissa saker mellan raderna. Men eftersom du är advokat vill jag fråga dig: Är det att befara att advokater flyttar från orten om en tingsrätt där läggs ned? Sysslar advokater enbart med de frågor som kommer upp i domstolar? Har man inte en betydligt bredare verksamhet inom sina byråer, så att det finns ett behov av advokater även om tingsrätten på en ort läggs ned? , , när jag satt i min bänk och lyssnade på dig gick mina tankar till väderleksrapporten på radion. Det enda som saknades var uppgifter om temperaturer, men du räknade i stort sett upp samtliga orter i landet. Jag vet inte vart du vill komma med det. Du måste precisera dig. Jag kan också trösta er med att det under innevarande mandatperiod inte kommer att komma några ytterligare förslag till förändringar av tingsrätterna. Där har vi lyssnat på justitieutskottets ordförande som i en tidningsartikel har lovat att ingen förändring ska ske av tingsrätter före valet. Det följer vi. , fru talman, är det självklart att vi och regeringen noga kommer att följa utvecklingen och dra lärdomar och slutsatser av hur den nya organisationen fungerar. Skulle det visa sig då att problem i någon form skulle uppstå är vi naturligtvis angelägna om att gå in och rätta till det och vidta nödvändiga åtgärder. Slutligen yrkar jag än en gång bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 61 () replik: nämnde utredning där , och jag var några av dem som hade förmånen att sitta i referensgruppen. Så säger : Utvärderingen gjordes för . Det är vi alla överens om. Men, fru talman, hur kan man då dra slutsatsen att gå vidare och fortsätta med nedläggningar? Bör man inte då göra halt på stället och vänta och verkligen göra om utvärderingen och se om vi är rätt väg eller om vi är på fel väg. Jag kan inte förstå hur , hans parti, och Vänstern kan gå på i ullstrumporna län för län. De län som inte kommer upp på listan i budgetskrivelsen vet att nästa gång är det kanske de och räddas de inte av gonggongen 2006, vilket jag är övertygad om att de gör, har de en arbetssituation som jag inte i min vildaste fantasi skulle kunna tro att vill att de ska ha. Varför kan ni inte komma med en heltäckande plan efter det att ni har väntat på utvärdering av det som har gjorts? 62 () replik: Ja, , vi var helt överens om att utvärderingen gjordes för . I de slutsatser som vi drog var vi helt eniga om att vi skulle noga bevaka detta. Vad som tydligt framkom var att det inte var någon bra lösning att inrätta kansliorter. Därför har de så att säga skrotats i innevarande förslaget. Varför inte göra en ny utvärdering? Jag har ingenting emot det. Självklart måste vi följa upp det här. Om det sedan behövs en utvärdering i samma form som gjordes tidigare är en annan sak. Jag vet att både och följer detta. Vi ledamöter är faktiskt bosatta på olika håll i landet, så vi har någorlunda insyn i vad som händer. Jag ställer en fråga till som representant just nu för alliansen: Om det skulle vara så att ni får en majoritet vid nästa val, kommer ni då att återupprätta de tingsrätter som har lagts ned? 63 () replik: Det finns säkert sådana fatala misstag som man måste rätta till, men det är väldigt svårt att gå tillbaka. Det skulle också riva upp många sår. Men är det faktiskt , och Vänstern som trots att denna utvärdering kom för tidigt går på län för län en sväng . Det är faktiskt ni som har ansvaret just . Jag kan inte begripa varför ni har så bråttom. säger att det inte är något kostnadsbesparingsprojekt. Men de besparingskrav som ni har lagt på och domstolarna är inte så lätta att uppfylla. Ingen ska komma och säga till mig att detta inte också är ett sätt att spara pengar. Då säger att ni måste hålla er inom budgetramarna. Ja, jag förstår, men det är inte de moderata budgetramarna ni har hållit er inom. Det är era egna, så där är ni också skyldiga. Varför, , gör man en utvärdering om man inte bryr sig om vad den har lett fram till? Det här med kansliorterna var en väldigt liten fråga. Det finns inte så många kansliorter. Det var väl i och för sig en viktig kunskap att få, men det var väl inte tillräcklig kunskap för att gå vidare län för län och låta andra som jobbar inom organisation bara sitta och vänta på sin undergång. 64 () replik: sade att om man gör fatala misstag är det svårt att gå tillbaka. Den uppfattningen delar inte jag. Jag tycker att vi som politiker måste ha råg i ryggen så att om det skulle visa sig att vi har fattat felaktiga beslut, då ska vi stå för dem och även kunna ändra oss. Det har varit hederskod i hela mitt verksamma politiska liv. Man måste våga ta ställning för vissa saker men också kunna erkänna att man har gjort fel och därför ändra sig. Byggnaderna kommer ju inte att rivas, såvitt jag vet, utan de kommer att vara kvar åtminstone har de varit kvar i de städer där vi har gått fram. Det torde vara ganska enkelt om man så skulle vilja. Men det var ett fint sätt att komma undan frågan. När jag sade att vi måste hålla budgetramarna sade : Inte våra budgetramar. Jag säger: Tack för det, det är tur att vi inte behöver hålla era budgetramar inom övriga områden. Vi lyssnar inte till vad man kom fram till i utvärderingen, säger du. Det har man visst gjort på i stort sett samtliga punkter. Den allvarligaste kritiken var att det inte fungerade särskilt väl på de kansliorter som bildades. Därför har det blivit stopp på det. Det finns däremot tingsställen. 65 () replik: Det är uppenbart att blev så överraskad över min uppräkning att han inte ens förstod att det handlade om tingsrätter som har lagts ned. Det är en förskräckligt massa orter. Du har själv varit med och fattat beslut. inledde sitt anförande med att säga att vi ska ställa krav på att klara målen . Det var någonting i den stilen, jag fick det inte ned riktigt ordagrant. får man ställa sig frågan: Är det mindre balanser i de stora tingsrätterna än i de små? Jag kan ge svaret. Svaret är nej. Det är tvärtom. Det är större balanser i de stora tingsrätterna och allra störst i de allra största. Det är inte heller så att fler mål ställs in i mindre tingsrätter. Ändå motiverar ni nedläggningarna med att minska sårbarheten. Jag har försökt räkna ut kostnaden per mål och då vägt efter målens tyngd. Det visade sig att allra dyrast är de riktigt små tingsrätterna i , till exempel i . Att den ska finnas kvar kan man självklart motivera med att avstånden är så stora. Men i övrigt är det den dyraste platsen. Därefter kommer , en riktigt stor tingsrätt. De allra flesta mindre tingsrätterna låg bland de billigaste. Dessutom när det gäller de verksamhetsmål som tingsrätterna ska uppfylla har det visat sig att de mindre tingsrätterna är mycket duktigare på att uppfylla verksamhetsmålen än de större. Det finns mängder med argument för att de inte lägga ned flera tingsrätter, men Socialdemokraterna har bestämt sig för att centralisering är den rätta vägen. 66 () replik: Om hade lyssnat på mig riktigt noga hade han hört att jag sade att medborgarna har rätt att ställa krav på snabbhet och kvalitet. Jag talade inte om någon tidsgräns, utan bara om snabbhet. Det är som jag sade i mitt anförande jag trodde att det var väderleksrapporten vi lyssnade på. Som jag också sade är ett exempel på en tingsrätt där vi tyckte att rätten var för stor och måste delas upp för att den skulle bli effektivare. Det gäller naturligtvis att hitta en rimlig storlek på tingsrätterna. De får inte vara för små och inte för stora. Kostnaderna för olika orter vill jag inte gå in på, men jag kan dra en slutsats. Jag är helt övertygad om att hyran i exempelvis för lokalen ytan är säkert betydligt mindre är många procent lägre än vad den är till exempel i en storstad. Det är säkert en del av förklaringen till att det blir billigare per mål på de mindre orterna. Men den huvudsakliga uppgiften, , är inte, som jag sade också till , att spara pengar. Det handlar om rättssäkerhet, att vi ska ha en domstol som uppfyller de krav som vi har rätt att ställa som medborgare, att vi har kvalitet i dömandet och att vi får en någorlunda likvärdig behandling runtom i landet. Jag ställer samma fråga till från alliansen. Du är själv utnämnd till justitieminister i den förra debatten som vi hade här. Kommer de domstolarna som har lagts ned att återupprättas? 67 () replik: Det ska jag absolut göra.