prot · GS0942 · 2004-12-02 00:00:00 — föreslår att de transportpolitiska delmålen ska utformas på ett sådant sätt att det är möjligt att mäta, jämföra och följa upp infrastrukturåtgärder i förhållande till dessa mål. Så sker inte , men det skulle kunna göras. Jag vill också instämma i den plädering som alldeles skedde om Europavägsklassning av , som vi kristdemokrater kommer att stödja i voteringen. 5 (): Jag vill också börja med att i den här debatten tacka kansliet för att ni gör ett arbete som alla partier är mycket nöjda med. Vi har inget övrigt att önska när det gäller ert sätt att underlätta för oss att utföra vårt arbete i . Den här debatten utgår från ett budgetbetänkande och den handlar om utgifterna . Men jag skulle ändå vilja ta tillfället i akt att reflektera något över målet för transportpolitiken, långsiktigt hållbar transportförsörjning som är samhällsekonomiskt effektiv. Vi har inga reservationer till det här betänkandet från sida, men vi har ett särskilt yttrande som jag ska beröra sedan. Och vi yrkar bifall till förslaget i dess helhet. Vad menar man med långsiktigt hållbart? Jag tror att folk i allmänhet tänker att det är ekologi och miljö som ligger bakom begreppet långsiktig hållbarhet. Ja, det var ju den ursprungliga innebörden när begreppet myntades i . Men jag tror att har gett begreppet långsiktig hållbarhet en ny dimension. kostade ett fat olja . pendlar priset runt , det vill säga det dubbla. Läser man ekonomisidorna i tidningarna kan man notera att oljepriset tenderar att hota tillväxten och BNP:n i många länder, till och med i världsekonomin som helhet. Det här tycker jag lite grann stämmer till eftertanke när vi nu planerar för hur vi ska använda skattebetalarnas pengar till att investera och satsa på olika transportsystem. Det gäller att sätta de som är fossilbränsleburna, det vill säga av flyget och av vägtrafiken, i relation till dem som klarar sig utan fossila bränslen. Jag återkommer till det här . Någon av de föregående talarna konstaterade att det är en dålig måluppfyllelse för de delmål vi har. Ja, det är rätt dålig måluppfyllelse, kanske allra sämst när det gäller miljö- och trafiksäkerhet. Då är frågan om alternativet i den här debatten, som man finner om man läser reservationerna, skulle underlätta för oss att uppfylla de transportpolitiska målen. Vore det bättre om den borgerliga alliansen styrde? Kan man i deras politik finna att det är lättare att nå de transportpolitiska målen? Inte med bästa vilja i världen tror jag att man kan hitta detta. Det vore tvärtom en större satsning på ohållbara transportslag i förhållande till de hållbara. konstaterade i talarstolen före mig att av trafiken sker på våra vägar och att det är där man ska satsa. Om det vore uppgift att vidmakthålla det ohållbara hade hon rätt. Men vi har ju sett i det rödgröna regeringssamarbetet att vårt uppdrag är att underlätta omställningen av transportsystemet och göra det långsiktigt hållbart. Därav kommer att man har ändrat relationen mellan väginvesteringar och järnvägsinvesteringar till ett till två. var det alltså ett till järnväg och två till väg. I den senaste investeringsplanen som vi har fastställt här i är det det motsatta som är fallet. Men infrastrukturen blir inte långsiktigt hållbar för att man har en vacker järnväg att titta på. Det är det som det finns anledning att fundera över nu när vi håller på och tar fram en transportpolitisk proposition som ska behandlas i . Då ska vi diskutera hur vi gör sammantaget för att åstadkomma det vi vill och uppfylla de delmål vi har satt upp inom transportpolitiken. Därefter vill jag komma till det särskilda yttrande som har lämnats från och . Av de pengar som används av staten inom vårt område går till infrastrukturen, till vägarna och järnvägarna, både till investeringar och till underhåll. går till resten, det vill säga till att bedriva trafiken, att satsa på trafiksäkerhet som inte har med investeringar att göra, till forskning, ja, till allting som inte är investeringar och underhåll av infrastrukturen. Det här hävdar jag är intimt förknippat med att det är det mest manliga politikområdet näst försvarspolitiken. Män i allmänhet är mer involverade och känslomässigt befryndade med såväl själva tunnlarna och motorvägarna som med fordonen än vad vi kvinnor är genomsnittligt sett. Gå in i vilken Pressbyråkiosk som helst och titta på hur det står till med de tidningar och tidskrifter som på något sätt berör vårt politikområde. Jag letar och letar men hittar ingenting om tågtrafik, trafiksäkerhet eller miljöanpassning av transporter. Det kanske är för smalt, även om merparten av oss är beroende av kollektivtrafiken för vår transportförsörjning. Däremot hittar jag en mängd tidningar som handlar om fordon, framför allt personbilar, och som väldigt mycket vänder sig till intressen som jag inte tror i första hand är av feminint slag. Det här är kanske en av förklaringarna till att vi enligt min mening har så skev fördelning mellan själva infrastrukturen och transporterna. Rikstrafiken handlar det särskilda yttrandet om. I den senaste budgetuppgörelsen fick vi från och igenom att 30 miljoner ytterligare skulle tillföras för trafikupphandling av kollektivtrafik. Att det blir så kommer vi så gott vi kan att bevaka i regleringsbrevet. Annars finns det inte förutsättningar för de olika länstrafikbolagen att ge ens den nuvarande kollektivtrafiken som medborgarna använder sig av och förväntar sig få . Då kommer Tåg i Bergslagen, , Uven och många andra projekt att antingen minska eller helt ta bort det tågtrafikutbud som finns. Det är fullständigt stick i stäv mot planerna för långsiktigt hållbar utveckling. Det som i stället har blivit Rikstrafikens uppgift, utan extra anslag, är att försörja ett antal orter med flygtrafik. Visst finns det flygtrafik som är regionalpolitiskt motiverad, men att den ska få bli en gökunge och knuffa ut tågtrafik är inte rimligt i förhållande till de riksdagsbeslut vi har om trafikpolitikens inriktning. Jag tänkte också säga något om trafiksäkerhet. Förvisso debatterade vi den så sent som för sedan, men jag skulle ändå vilja beröra den. Kanske lite inspirerad av , som försöker göra den här debatten lite trevligare, tänkte jag använda mig av lyrik snarare än torra siffror. Det är tre strofer ur en diktsamling som heter Ursinnesvägar av en person som heter . Han skriver så här: Inte väljer vägarna några offer eller bödlar? Inbjuder bara: Skynda på nu! Längre borta väntar ett möte. Dagens högmod sjunger i motor, däck och asfalt. vidmakthålles en arkaisk närvaro. Kränkningar, byte. De som äger saktmodet äger inte vägen. Brist på tålamod äger ofta de av farten dårade, sällan brist på modet att döda. Vi kanske återkommer till trafiksäkerheten på annat sätt . Jag tänkte också säga någonting om det transportpolitiska målet Transportkvalitet. Enligt vad jag har förstått av de borgerliga partierna är man mycket missnöjd med underhållet av våra vägar. Jag kan hålla med om att särskilt när det gäller grusvägarna i skogsbygderna finns det allvarliga hinder som medborgarna har meddelat oss i trafikutskottet och som vi ska ta på största allvar. Därför avsattes 17 miljarder öronmärkta för underhåll av vägarna i skogsregionerna. Men frågan är vad man ska göra om man finner att det är problem med kvaliteten. Ska man inte fundera på vad det är som gör att vägarna så snabbt körs sönder. Vad är det som gör att det inte bara är ytan som behöver förnyas utan hela vägkroppen? Jo, det är det faktum att så stor del av godstransporterna framförs på väg, att vi inte har hittat en smart mix mellan vägar, järnvägar och sjöfart. Det är också anledningen till att vi inte klarar klimatmålen. Vägtrafiken har ökat för mycket, särskilt den tunga trafiken. Skulle man till exempel EU-harmonisera maxvikten på lastbilar det är såvitt jag vet det enda område där aktivt kräver EU-anpassning till max i stället för , skulle också många av problemen med att grusvägsnätet körs sönder i tjällossningstider försvinna. Jag vill apropå underhållsberget erinra om att vi hade en offentlig utfrågning. Jag vill be att titta i protokollet igen. Du brukar, såvitt jag vet, ha sakligt underbyggda argument. Men du pratade om underhållsberget, och du bör titta på vad forskarna sade om det. Finns det belagt någonstans? Har i sin granskning funnit att det finns någon dokumentation för att vi har ett underhållsberg? Nej, det finns inte. Det fanns tidigare fruktansvärt vidlyftiga planer utan täckning. är de neddragna, och då kallas mellanskillnaden för underhållsberg. Men sakligt sett konstaterar att den tekniska kvaliteten på vägarna inte är sämre , och klagomålen har faktiskt minskat i omfattning. Vart tar transportkvaliteten vägen när det gäller kollektivtrafiken? De som reser där har också intresse av att tågen kommer , att man kan lita på att tåget plötsligt inte är inställt för att SJ av lönsamhetsskäl har hyrt ut sina tågsätt i stället för att använda dem i den svenska trafiken eller att motsvarande har skett i regionaltrafiken. Där har vi en hel del brister vi borde hämta in. Då måste man tulla på relationen mellan och . Det är en sak vi kan återkomma till i den transportpolitiska propositionen. Vi har alla inom trafikutskottet ett stort intresse av att det hela ska bli så bra som möjligt inom de områden som engagerar oss, men som riksdagsledamöter har vi också ett ansvar för att inte vi gör det på ett slösaktigt sätt så att vi på det viset inte klarar av att ha en långsiktigt hållbar ekonomi för landet som helhet. Vi ska fortsätta att ha en offentlig sektor och ett välfärdssystem som är rimligt att ha i ett anständigt samhälle. Därför finns det anledning att pruta på några av projekten inom investeringsplanen, de som har lägst samhällsekonomisk lönsamhet på både väg- och järnvägssidan. Då finns det anledning att igen nagelfara såväl ett antal motorvägar som tunneln under och Norrbotniabanan. Vi lär återkomma till dem . 6 () replik: är känd för att våga tycka till och säga vad hon tycker, även om en och annan partiledare kanske inte är så glad . Jag vill just ta upp frågan om järnvägar. och har samma anslag för järnvägen. Norrbotniabanan nämndes av i slutet av hennes anförande. är också känd för ett stort miljöengagemang. Var sker största miljönyttan? tycker att investeringar i spårbunden trafik är särskilt angelägna i landets mest tätbefolkade regioner. Tycker att största miljönyttan uppnås när man bygger Norrbotniabanan, som förmodligen kommer att sluta en bit över 20 miljarder, eller ska det ske genom att man förbättrar trafiken mellan och , som har svårigheter att fungera, eller i ? Var anser att den största miljönyttan uppnås i landet med en så stor investering? 7 () replik: Båda utsagorna från beträffande mitt förhållningssätt till politiken stämmer. Den ingång vi hade i förhandlingarna om såväl vägar som järnvägar var att vi prioriterade de investeringar som sammantaget gav störst trafiknytta i förhållande till de transportpolitiska målen. Vi har av det skälet aktivt försvarat att man höjer anslag. Men i de investeringar vi tyckte borde finnas inom den ramen fanns inte vare sig tunneln genom eller Norrbotniabanan med. Vi hade föredragit att få plats med hela investeringen mellan och . Vi hade föredragit att man skulle investera i Nyköpingslänken därför att vi vet att investeringar där skulle ge många fler tågresenärer. Oavsett om det gäller gods- eller persontrafik borde få anslag till det som ger mest trafik för pengarna. Jag tror också att är varse att om ni inte får av rösterna efter nästa val vilket man på goda grunder kan anta inte blir fallet måste ni tillsammans med andra komma överens om den politik som ska genomföras inom den borgerliga alliansen, om olyckan skulle vara framme. Detsamma gäller oss. Vi har tillsammans med regeringen och hittat en mix som vi alla står för utåt. Det innebär att man får igenom någonting, men det innebär också att man inte får igenom någonting. I förhandlingarna får man ha en viss respekt för att väljarnas fördelning av röster mellan oss ger utslag i den sammantagna kompromissen. 8 () replik: Det är glädjande att den trafikpolitiska talesmannen för ger ett klart besked om vad hon tycker om miljönyttan av Norrbotniabanan. Jag fattar det så att inte är bundet fullt ut för att bygga Norrbotniabanan . Vi har ett val, som berättade om, och det kan bli konstellationer i som prioriterar om och prioriterar järnvägen där den gör störst samhällsnytta. Det vore glädjande om så blev fallet. Jag känner optimism inför nästa val och att det ändå skulle kunna bli en utgång som innebär att vi satsar varje krona i järnvägen där de gör störst nytta. 9 () replik: hävdar jag att det ansvar medborgarna förväntar sig av är trafikutfallet. De röstar inte på det ena eller det andra partiet för att det ska komma en särskild motorväg eller järnväg till stånd utan de frågar efter trafiken. Det är därför gång på gång får besvara frågor i interpellationer om varför SJ glesar ut trafiken och om varför Rikstrafiken inte kan fortsätta att underhålla trafiken till exempel på . Jag tror att vi , redan inom , kommer att få göra en omfördelning mellan investeringar och trafik för att kunna upprätthålla tågtrafiken och kollektivtrafiken på ett bra sätt. Det hör till saken att redan nu funderar på om det går att investera om det inte finns någon operatör som ska trafikera spåret. Den frågan är berättigad. Mig veterligen finns det ingen operatör som har sagt sig vara villig att trafikera Norrbotniabanan utan ett kraftigt statligt stöd. Det manar till eftertanke, och det borde ingå i kalkylen inte bara för investeringen om man ska ta ansvar för hur trafiken bedrivs. Det här får vi återkomma till när den transportpolitiska propositionen kommer till stånd. Tills vidare gäller den investeringsmix som har beslutat, det vill säga att Norrbotniabanan finns inskriven i 121-punktsprogrammet. Det är underlaget för de tre partiernas samarbete, och det står jag för tills vidare. 10 SKÅNBERG (kd) replik: Man får ha respekt för att företräder ett feministiskt parti. Även om man blir lite trött är det tvunget att syna de feministiska glasögonen i sömmarna och se hur världen utfaller genom dessa. De borgerliga partierna har också kvinnor. Över hälften av våra väljare är kvinnor. Många av våra företrädare i riksdag, regering, EU-parlament och kommuner är kvinnor. Att då lägga beslag på det kvinnliga perspektivet är vansinnigt. Att påstå att tåg skulle vara feminina medan bilar är maskulina är ett förakt mot kvinnor som väljer att köra bil. Det är ett förakt mot trebarnsmamman som i , där bor, kör sina barn till skolan, eller läkaren som har bakjour och åker upp till lasarettsblocket i hast i sin bil för att vara med på en operation, eller ambulansföraren som kör in patienten som ska operera, eller tusentals andra kvinnor för vilka bilen är absolut oundgänglig i färdtjänst, till semestern, till arbetet, för familjen, för vänner och så vidare. Jag tycker milt sagt att feministiska glasögon saknar trovärdighet. 11 () replik: har verkligen inte alls för avsikt att ha monopol på det feministiska perspektivet. Jag är väldigt glad över att ger sig in i debatten och tar på sig dessa glasögon. Men det verkar som att du har lite suddiga glasögon, . Jag skulle vilja hjälpa till att göra dig lite mer klarsynt. När det gäller affärsresenärer kan man jämföra flyg eller tåg, eftersom det är det relevanta om man ska åka lite längre. Granska könsfördelningen på dem ute på landsbygden som tar affärsflyget eller vilken dag som helst och ska åka till för att sköta sina förrättningar! Det är ett mycket manligt transportmedel. Det enda transportmedel som med sanning kan sägas vara jämställt när det gäller affärsresenärer är tåget. Där är det faktiskt fler kvinnor än män som åker på någon annans bekostnad. Det är det enda transportmedlet som kan ståta med detta. Det finns också en intressent könsskillnad i fråga om de privata resorna. Bakom statistiken över nybilsförsäljningen finns det en ökande andel billösa hushåll. Där är kvinnorna totalt dominerande. Två tredjedelar av de billösa hushållen utgörs av kvinnor. För dem finns inte bilen som ett alternativ. De är beroende av att kollektivtrafiken fungerar. Det är avgörande för deras tillgänglighet till transportsektorn, som ju är ett viktigt mål för oss. Män kan i regel ta ut bilen ur garaget om tåget är inställt eller om det finns någon annat problem, men den valfriheten har inte de ensamstående mammorna som av ekonomiska eller andra skäl inte har någon bil. Om vi känner ansvar för deras tillgång till transportsystemet måste vi ha en säker och bra kollektivtrafikförsörjning. 12 SKÅNBERG (kd) replik: Självklart respekterar jag det val av perspektiv som gör. Det är alltså ensamstående billösa kvinnor som ser genom de glasögon som hon tar på sig. Det får man ha respekt för, men kalla inte mina glasögon suddiga när jag påpekar att gruppen kvinnor består av många fler än ensamstående billösa kvinnor. Kvinnor använder bil framför allt ur ett praktiskt perspektiv. Det är sannolikt att män läser fordonstidningar i större utsträckning. Men titta på våra vägar! Är de dominerade av veteranbilar ett mycket markant manligt intresse? Det är irrelevant. Hela veteranbilsbranschen är ett litet perifert intresse nog så viktigt för dem som sysselsätter sig med detta men knappast någonting att göra en kvinnosak av. Jag menar att man möjligen kan säga att båtar är kvinnor. Men man kan definitivt inte säga att tåg är det. 13 () replik: Jag avstår från att säga någonting om könet på båtar. Där är jag inte tillräckligt insatt i könsbestämningen. När det gäller biltrafik kör män i genomsnitt dubbelt så mycket som kvinnor. Kvinnor är i regel passagerare, om man turas om att sitta vid ratten. Det ger ju återspeglingar på olika sätt. Jag har inte forskningsbelägg för allt som jag påstår, men det rör sig om ett mer praktiskt förhållningssätt. I vårt avlånga land där kollektivtrafiken inte når överallt geografiskt och inte vid alla tider kör man ju bil. Det som skiljer kvinnor från män är att kvinnor använder det som ett effektivt transportmedel, och de har väldigt stor respekt för både trafiksäkerhet och trafikens miljökonsekvenser. Det är belagt. Kvinnor är beredda att betala mer om de vet att det minskar klimatförändringarna. Kvinnor är beredda att köra sakta om de vet att risken för att köra ihjäl någon annan minskar. Män har ett mer känslomässigt förhållande till trafiken, enligt vad jag kan utläsa ur dessa motortidningar. Jag tycker att de inte vädjar direkt till de transportpolitiska målen med sin argumentering om varför man ska köpa den ena eller andra bilen. Men det är möjligt att jag inte är tillräckligt skarp. Jag kan ha missat någonting när jag har läst dessa motortidningar. 14 () replik: Ja, , det enda jag kan säga är trams. Du säger att kvinnor väljer att köra långsamt och att tänka på miljön. Jag tycker att du ska säga vissa kvinnor. Då kanske du hamnar rätt. Jag hade inte tänkt att begära replik, men du berättade om att du hade gått in i en kiosk. Fordonstidningar läses nog mest av män. Jag läser många motortidningar, men det är av rent egoistiskt intresse. måste ju förstå att det är marknaden som styr det här. Finns det tidningar som intresserar kvinnor så köper de säkert dem. När det gäller underhållsberget har vid ett flertal tillfällen det är inte första gången som detta är uppe i debatten talat om för oss att underhållsberget uppgår till . Jag vet inte om det är några som ringer till dig om de dåliga vägarna, men till mig ringer man väldigt mycket från , och över huvud taget från inland. Och jag vill fråga dig: Vill du verkligen påstå att det inte finns ett underhållsberg? Du kan ju fråga människorna, men jag förstår att du ser inte det när du sitter på tåget. 15 () replik: Jag börjar med jämställdheten. Jag pratar om kvinnor och män i genomsnitt. Visst finns det kvinnor som kör för fort, men jag tror att de utgör enbart av dem som är fällda för de riktigt grova hastighetsöverträdelserna. Visst finns det en systematisk skillnad både i attityder och i körbeteende när man väl befinner sig bakom ratten. Det är också belagt att kvinnor i genomsnitt värderar miljöargumenten högre. Sedan finns det givetvis avvikelser åt båda håll. När det gäller underhållet undrar jag om har tagit till sig vad och har sagt om användning av begreppet underhållsberg. Vi har ju statliga trafikverk, men vi har också sådana som granskar , och de andra trafikverken. Deras sanningar måste genomlysas för att vi ska kunna använda skattebetalarnas pengar på bästa sätt. Dessa granskare hävdar att det inte finns belägg för att det finns ett underhållsberg. Däremot finns det dåligt belagda vägar som har skadats för mycket. Vi kan göra någonting för att förebygga skadorna. Vi ska inte försöka att få större anslag så att vi kan fylla alla groparna, ens om vi använde pengar att fylla dem med. Vi ska se till att groparna inte uppkommer, att inte jättetunga överlastade lastbilar kör sönder vägarna när de är som skörast. Det här är en avgränsning mellan politik och marknad. Marknadskrafterna bilindustrin vill förstås att vi ska köpa och sälja så många bilar som möjligt. Vår uppgift inom politiken är att se till att trafiken klarar miljömålen, trafiksäkerhetsmålen och de andra målen. Då måste vi våga kritisera marknaden, även om det kanske gör ont hos vissa partier. 16 () replik: I vårt land där vi har två bilfabrikanter hoppas jag verkligen att vi ser till att stimulera marknaden så att de får sälja mer. När det gäller underhållsberget tror jag att trafikutskottet borde göra en resa ut i landet för att se hur underhållet är på vägarna. Då får även se på detta. av dem som färdas med kollektivtrafik färdas på vägarna. Då måste vi se till att vi har bra, trafiksäkra vägar. Avslutningsvis: Du talade förut om de billösa ensamstående kvinnorna. Ja, naturligtvis beror det på den ekonomiska politik som ni bedriver tillsammans med Socialdemokraterna och . 17 () replik: Det där sista har jag lite svårt att ta till mig. Bilkörning är inte främst beroende av kön, utan det är beroende av inkomst. Finns det något som utmärker den rödgröna alliansen jämfört med den borgerliga dito är det att vi vill ändra skatter och välfärdssystem för att lyfta fram de som har lägst inkomster i det här samhället. Det är de som av ekonomiska skäl avstår från att äga och köra bil. Detta förekommer inte i första hand bland höginkomsttagarna. Sedan finns det en könsvariation som hänger ihop med det hela. Jag vill ändå passa på tillfället att säga att detta med marknad kan vara bra på vissa sätt. Men jag blev rätt så påverkad av att näringslivets representant i har ställt en fråga om inte detta med konkurrensutsättning och upphandling av underhållet egentligen har gått lite väl långt. Har det inte faktiskt blivit för lite underhåll utfört därför att administrationskostnader och annat gör att så mycket pengar försvinner på vägen utan att det blir något underhåll? Det är en följd av att man för lite litar på politiken och dess möjligheter att kontrollera arbetet och för mycket på att upphandling per definition ska göra saker och ting effektivare och billigare när det ibland blir motsatsen. 18 (): Jag vill börja mitt debattinlägg med att anknyta till det som tidningarna är fyllda av . Svarta rubriker berättar om ytterligare tragiska olyckor med skolbussar och barn inblandade. Fyra allvarliga olyckor med tre dödade barn har skett på . Den senaste olyckan inträffade i går. En elvaårig flicka i Aspeboda utanför kördes ihjäl i samband med en olycka i anslutning till att hon steg av bussen. Det här visar dessvärre att vi har väldigt mycket kvar att göra för att förbättra trafiksäkerheten i vårt land, trots att vi hade en intensiv trafiksäkerhetsdebatt där vi försökte förbättra läget. Att vid skolor och busshållplatser ska bli obligatoriskt kräver nu .