prot · GR09120 · 2004-05-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 3 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /04:LU25 och LU29 betänkanden /04:FiU19 och FiU27 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2003/04:UFöU2 4 § Digitala TV-sändningar och andra massmediefrågor 1 (): Statens digital-TV-politik är ett ekonomiskt och politiskt fiasko. Den är ett ekonomiskt fiasko som har inneburit en miljardrullning av skattepengar och som kommer att innebära att de svenska hushållen kommer att tvingas lägga ut åtskilliga miljoner på inköp av nya apparater. Många TV-tittare kommer också att tvingas byta antenner på sina hus; annars blir TV-skärmen svart. Den är ett politiskt fiasko i så måtto att regeringen med kulturminister i spetsen lägger allt mindre underbyggda och allt uslare propositioner, den ena efter den andra, på bord. De ekonomiska konsekvenserna är inte utredda. Flera andra viktiga analyser är inte genomförda. fick i stort sett helt underkänt för sin digital-TV-proposition, också av sina egna partikamrater. Så svag och dåligt underbyggd var den propositionen. Vi ska debattera och fatta beslut om ytterligare ett steg i den socialdemokratiska regeringens digital-TV-politik. yrkar kraftfullt avslag på propositionen och kräver dessutom att det tidigare beslutet att släcka de analoga TV-sändningarna ska rivas upp. Detta gör vi av flera skäl: 1.Regeringens digital-TV-politik är inte ekonomiskt försvarbar. har miljoner och åter miljoner lagts på Socialdemokraternas digital-TV-satsning. ska ännu mer pengar kastas in i det som alltmer liknar ett svart hål. Flera remissinstanser är mycket kritiska mot förslaget att digital-TV-sändningarna ska byggas ut så att de når av befolkningen via marknätet. , regeringens egen myndighet, säger att förslaget inte är ekonomiskt försvarbart. Använd i stället också annan teknik, exempelvis satellit, så blir det billigare, säger . Flera andra remissinstanser uppmärksammar att det i den skrivelse från som ligger till grund för propositionen inte finns ordentlig redovisning av driftskostnaderna för den utbyggnad av sändarnät som ska ske. 2.De statliga digital-TV-satsningarna urholkar public service. Pengarna till public service späds ut på fler kanaler. Kvaliteten i blir lidande. Det sker ett stort utflöde av pengar som hade kunnat gå till public service. har exempelvis räknat ut att den satsning som sker leder till att tas bort från samhällsbevakningen, att svensk naturfilm får sina medel halverade och att sändningen av dokumentärer på bra tider minskar . Detta sker i den statliga digital-TV-satsningens kölvatten. 3.Det här leder också till ökade kostnader för konsumenterna. De analoga sändningarna ska upphöra . Konsumenterna måste fram till dess, till en kostnad av åtskilliga , köpa digital-TV-boxar. I propositionen sägs nu också att på många hus måste antennerna bytas ut. Frågan är varför människor ska behöva lägga ned ännu mer pengar på sitt TV-tittande. Varför ska människor tvingas till ännu högre utgifter och ännu högre kostnader? 4.Regeringens digital-TV-politik och den proposition som ligger på vårt bord leder till ökad styrning och kontroll ökad politisk styrning och ökad politisk kontroll. Tilldelningen av tillstånd är ett väldigt stort politiskt maktmedel. Lämna i stället denna makt till medborgarna! Lämna den till dem som har kompetensen, och skapa utrymme för ökad frihet på mediemarknaden i stället för ökad styrning och ökad kontroll! Som tur är finns det en alternativ politik, en liberal politik, för hur digitaliseringen av TV-marknaden skulle kunna gå till. Vi folkpartister är nämligen väldigt positiva till en digitalisering. Den nya tekniken rymmer väldigt många möjligheter. Men det ska vara en digitalisering som sker på medborgarnas och människornas villkor. Det är inte politiker som ska styra och ställa om detaljer i hur tekniken ska se ut, utan det kan människor och de som jobbar på marknaden faktiskt sköta själva. Låt för det första människorna fatta de avgörande besluten! Låt människors behov och önskemål vara avgörande för när ett teknikskifte från analog till digital teknik ska äga rum. Varför ska politiker fatta de besluten? Vi hade exempelvis en mycket bra övergång från LP-skivor till cd-skivor. Det skedde alldeles utmärkt utan att politiker var tvungna att säga att alla skivor vid ett visst datum skulle vara cd-skivor i stället för LP-skivor. Varför kan vi inte använda samma strategi och teknik här? För det andra ska naturligtvis den lagstiftning och de regler som vi sätter upp vara teknikneutrala. Det kan inte vara så att vi som sitter här i eller regering och myndigheter är de som är bäst lämpade att avgöra exakt vilken teknik som ska användas för att sända TV. Detta måste naturligtvis ske i samspel mellan dem som jobbar på marknaden och de människor som efterfrågar de produkter och tjänster som finns på marknaden, det vill säga konsumenterna. Varför ska politiker fatta beslut om tekniken? För det tredje innebär den här politiken också ett större mått av ekonomiskt ansvarstagande. Det har skett en miljardrullning . Genom de beslut som vi förmodligen nu kommer att fatta kommer åtskilliga ytterligare miljoner att läggas på en digital-TV-satsning där analyserna inte är klara, där utredningarna inte är klara och där väldigt mycket är osäkert. Detta är inte en ekonomiskt ansvarsfull politik. Avslutningsvis, fru talman: Jag står naturligtvis bakom samtliga reservationer som bär namn i betänkandet, men låt mig av tidsskäl yrka bifall endast till reservation 1. 2 (): Det är nu ganska exakt vi här i kammaren fastställde att övergången till marksända digitala TV-sändningar är definitiv. Vi fastställde ett datum för nedsläckningen av det analoga nätet, nämligen . Arbetet för ett praktiskt genomförande pågår. Regeringen har tillsatt en kommission som ska följa och ge anvisningar för genomförandet. Vi kommer att till få ett antal delförslag som är led i genomförandet av detta teknikskifte. Egentligen, fru talman, hade det varit önskvärt att vi fått bedöma hela genomförandet i ett enda sammanhang, men eftersom beredningen, det vill säga utredandet, sker i olika etapper den processen har ju också redan kommit i gång får vi acceptera denna tingens ordning. Det gäller bara att ha tankens klarhet vid varje sådant beslut så att man inser konsekvenserna av dem i helheten. Vi kristdemokrater har varit och är positiva till den fortsatta utbyggnaden av det digitala marknätet i hela . Vi anser att det är en angelägen och nödvändig infrastruktursatsning, även om utbyggnaden kanske påbörjades för . Frågan är inte om utan när och hur digitaliseringen av marknätet ska ske. Vi ser det som en del av landets infrastruktur. Att överlämna tillskapande av denna infrastruktur till en fri marknad skulle troligen innebära att någon marksänd distribution inte skulle etableras. Staten har här ett initialt ansvar och har också tagit det att få till stånd denna struktur för ett marknät. Det betyder inte att staten i fortsättningen nödvändigtvis behöver förvalta det, men för att starta upp det hela behövs, som vi ser det, ett statligt initiativ. För att det digitala marknätet ska få bärkraft och hållbarhet är det nödvändigt att konsumenten är motiverad för teknikskiftet och utgör motorn i utvecklingen. Konsumenten måste få ett mervärde för att vara motiverad att betala en ytterligare kostnad. I den proposition som utskottsmajoriteten nu ställer sig bakom finns beslut om utbyggnad för två av näten eller muxarna. Det ena nätet når av befolkningen och är i första hand avsett för public service-företaget. Det andra når . Det intressanta är att man nu hittat en konverteringsteknik som gör att man kan bibehålla täckningen på för public service-företaget för en ganska ringa kostnad. Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till förslaget i betänkandet i denna del. Sedan finns i vårt betänkande att antal motioner från allmänna motionstiden, av vilka vi reserverat oss på en del punkter. Det gäller genmälesrätten, negativ textreklam, utvärdering av och reklamtidsbegränsningarna i den kommersiella lokalradion. I den moderna mediebilden gäller personfixering, dramatisering, underhållningsmoment och fokusering på enskilda händelser. Det understryker bilden av samhällets maktprocesser som ett skådespel med den enskilde medborgaren som passiv, om än välinformerad, åskådare. Massmedierna är på samma gång både en aktör och en arena. Massmedierna har sina egna regler, beteenden och effekter. Kampen om uppmärksamheten handlar om närvaro i medierna. Mediesamhället tenderar att karakteriseras av tillspetsning och konkretisering, vinkling, personifiering, intensifiering och polarisering. Denna utveckling kan i flera avseenden hota enskildas integritet och värdighet. Det borde vara en självklarhet att medierna tar ett demokratiskt och etiskt ansvar i sitt arbete. Ändå bör ett förstärkt skydd övervägas. Det som diskuterats på andra håll i är en laglig genmälesrätt. EG:s TV-direktiv förordar för övrigt i viss mån en sådan rätt. I den svenska radio- och TV-lagen återfinns den rätten i 6 kap. 3 §, men den är tämligen tandlös; där står nämligen att uppgifter ska beriktigas när det är befogat. För övriga medier finns inte motsvarande regler i lag däremot i de pressetiska reglerna. Jag läste ett meddelande från Europeiska kommissionen, och den anser fortfarande att det är intressant att diskutera rätten till genmäle. Ett antal människor får sina liv formligen krossade av dramaturgin i mediesamhället. Det kan hävdas, vilket majoritet gjort, att det finns en grundlagsfäst princip som säger att den som sänder program självständigt ska avgöra vad som ska förekomma i programmen. I all stillhet kan det dock vara befogat att påpeka att utslag ska publiceras oberoende av den rättigheten. De kanaler som är föremål för denna verksamhet har alltså fått sin grundlagsfästa frihet inskränkt utifrån en sådan slutsats. I den här typen av frågor anser jag att en avvägning måste göras mot den enskildes grundläggande rättigheter och personliga värdighet i förhållande till program- och utgivaransvar. Dessa frågeställningar aktualiseras i dagens nummer av av debattredaktören . Han har besökt där man bland forskarna uppenbart är oroade över att vi får en utveckling mot sensationstidningar och ganska smala, mer profilerade tidningar. Därmed undergrävs också den mer allmänna, grundläggande informationen till medborgarna. Låt mig säga några ord om negativ textreklam. Textreklam är definierad som om en artikel, eller ett program, är gjord på ett sådant sätt att den ersätter en annons för företag, organisation eller produkt. Det får förutsättas att den till sin karaktär är gynnande för företag, organisation eller produkt. Sådan textreklam beivras. Det fastslås helt enkelt: Redaktionell text ska inte innehålla något som kan uppfattas som reklambudskap. Det finns dock ett område som innebär ett hål i den medieetiska väven. Det är negativ textreklam eller ekonomiskt förtal. Ett medium kan till exempel systematiskt missgynna eller misskreditera genom att beskriva företag, organisation eller produkt på ett osakligt och felaktigt sätt. Möjligheterna att beivra den typen av verksamhet är mycket små. Möjligen kan en småföretagare driva process om ekonomiskt förtal om det kan påvisas att han direkt drabbats av osaklig publicering. Men för större företag eller organisationer är detta inte möjligt. Systematisk och osaklig misskreditering borde också bli föremål för den medieetiska debatten. Enligt vår mening bör regeringen ta initiativ till överläggningar med branschen för att helst åstadkomma frivilliga överenskommelser inom området, alternativt om detta inte lyckas undersöka möjligheterna till lagstiftning. Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till reservation 7 om just detta. Vi har också föreslagit en utvärdering av verksamhet. Det är att den kommer till stånd. Nämnden framstår alltmer som en papperstiger, och det bör vi ändra på. 3 () replik: Jag har två frågor till som gäller digital-TV-politiken. var inne på många olika saker just när det gäller digital-TV-politiken, men jag fäste mig särskilt vid att han sade att man ska betrakta detta som infrastruktur och att det var viktigt att nå ut till hela landet så att hela landet fick tillgång till bra TV. Den intressanta frågan är: Varför har man bundit fast sig vid just marksänd TV? Den digitala tekniken kan ju vidareutsändas och distribueras också på andra sätt, exempelvis via satellit, till betydligt lägre kostnader i många delar av landet. Varför ska vi inte välja en teknik som kan ge konsumenterna, skattebetalarna, betydligt lägre kostnader än den teknik som den här politiken innebär? Det är min första fråga. Den andra frågan är hur vi ska beteckna det här ur konsumenternas perspektiv. var inne på att det var viktigt att man motiverade konsumenterna och medborgarna för digital-TV-satsningen. Då är min fråga: Hur och med vilka argument motiverar medborgarna att köpa digital-TV-boxar för dyra pengar? I den senaste propositionen står också att många människor kan tvingas byta ut sina antenner till höga kostnader. Hur motiverar människorna i det avseendet? 4 () replik: Jag noterade att kallade hela den här satsningen för ett fiasko. Jag vet inte vad han har för utgångspunkt för detta. Det har funnits vissa problem i början, men jag undrar varifrån han fått siffrorna om den väldiga miljardrullningen. Mycket av det här kommer att finansieras genom att de sändande bolagen betalar sina sändningskostnader till . frågar om infrastrukturen. Det är ungefär samma sak som att tänka sig att man skulle lämna en fri marknad när det gäller att bygga upp ett järnvägsnät i och tro att det skulle fungera. Min övertygelse är att det inte skulle fungera. När det gäller att genomföra teknikväxlingen såg jag i en reservation att också faktiskt vill det, men man skulle välja en annan tidpunkt för nedsläckning av det analoga nätet. Det är tydligt att även menar att man ska släcka ned det analoga nätet och i stället övergå till ett digitalt marksändande nät. Det är viktigt att det marksändande nätet finns. Vi har public service, som vi politiker har ansvar för, och det är viktigt att kunna distribuera detta över hela landet. Även ur säkerhetssynpunkt är det viktigt att vi själva disponerar det nät som vidaresänder dessa signaler ut till abonnenterna. När det sedan gäller kostnadsdelen innebär teknikskifte alltid kostnader för någon i ett tidigt skede. På jämnar det dock ut sig för konsumenternas del. Och tro inte att satellitkanalerna är så väldigt billiga för konsumenterna. Det finns kanske billiga boxar, men sedan får man betala dyrt för abonnemangsavgifterna. Ur konsumentens perspektiv är det alltså på bättre med det digitala marknätet. 5 () replik: Vi tycker också om den digitala tekniken. Frågan är bara på vilket sätt den ska distribueras. och en majoritet i utskottet har bundit fast sig stenhårt vid ett visst specifikt sätt att det ska vara marksänt. Men jag har inte hört något bra argument för varför det måste vara marksänt över hela landet när det på många håll i landet är betydligt billigare, och på många sätt enklare, att ta emot sändningar exempelvis via satellit. Den digitala tekniken tycker vi alla om, men frågan är på vilket sätt den ska distribueras. Därför har vi i sagt att vi gillar den digitala tekniken. Visst, vi ska övergå till digital teknik, men på vilket sätt det ska ske får människors efterfrågan och marknaden avgöra, för det är människor och marknaden mycket bättre på att avgöra än politiker. På den andra frågan säger att det kan vara dyrare med satellit och att det kan vara dyrare med annat än med marksänd digital TV. Men den intressanta slutsatsen av det borde vara att låta människor göra det valet i stället. Om det nu är så att det är bättre med marksänd digital TV än med digital TV, exempelvis via satellit, varför då inte låta människor göra valet? Om det nu är så att den marksända digitala TV:n över hela landet har de enorma fördelar som säger att den har, varför kan då inte människor få göra valet? Varför måste vi sitta här i och fatta det här beslutet över människors huvuden? 6 () replik: säger att det är billigare och enklare att sända via satellit. Parabolantenner och boxar för satellitmottagning är tydligen gratis i värld. Så är det inte i min värld. De är minst lika dyra, om inte dyrare, som en antenn för mottagning av digitala signaler. ställer också frågan varför konsumenterna inte ska få göra valet. Jo, det får de göra. De kan välja satellit eller det marksända nätet. Den valmöjligheten har konsumenten . Det är faktiskt ur säkerhetssynpunkt väldigt viktigt att vi har ett marksänt nät när vi släcker ned det analoga nätet, som även vill göra. Då är det bra att bygga upp ett sådant nät som ger ett alternativ för den som vill ha det. kommer det också att bli väldigt billigt. Alla teknikskiften visar att det blir billigt även för konsumenten. 7 (): Jag tycker att det här är en viktig debatt om hur vi ska gå framåt när det gäller den digitala TV:n. Först ska jag be att få yrka bifall till reservation 1. Jag står givetvis också bakom de övriga reservationerna. Digitala TV-sändningar och andra massmediefrågor rör sig det här betänkandet om, och jag tänker ta upp en del aspekter på detta. Jag kan konstatera, ungefär som gjorde förut, att staten har valt den teknik som är ekonomiskt och tekniskt underlägsen. Vi kan fråga oss varför man har valt att göra detta. Man har valt att gå vidare med och kasta ut oerhört många miljoner på detta projekt med digital-TV. Människor kommer att få köpa dyrbara boxar. Vi lägger massor av pengar på en satsning på utbyggnad av marknätet när vi vet om att det finns bra alternativ i form av kabel och satellit. Vi vet också att det markbundna nätet är sämre. Det är mer begränsat, och, som jag tidigare sade, det är dyrare än andra alternativ. En intressant fråga till majoriteten kan vara varför man har valt att gå vidare på denna väg när så många remissinstanser och så många här i säger att detta är ett alternativ som inte ger våra konsumenter så mycket mer än ökade kostnader. Vi tycker också, vilket är en annan fråga, att staten ska hålla sig teknikneutral och att det ska vara större konkurrens inom medieområdet. Vad gäller det tidigare beslutet som fattats i den här tycker vi faktiskt att man ska upphäva beslutet om att de analoga marksändningarna ska upphöra . Det är ett beslut som går ut över konsumenterna. Vi tycker att när människor frivilligt har valt att gå över till digital-TV kan man fatta ett beslut om detta men inte säga att ska alla människor tvingas att ha digital-TV. Förutom att de tvingas till det kommer man att släcka ned delar av nätet . Jag skulle vilja ställa en fråga till majoriteten: Finns det någon som helst tanke att gå tillbaka och försöka lyssna på vad människor säger i stället för att bara köra vidare med massor av pengar som detta kommer att kosta? Förhoppningen att få ett svar är väl inte stor, men man får väl ändå ta möjligheten att i en kammardebatt ställa den frågan. Jag tänker ta upp en annan fråga också, och den gäller fördelning av sändningsrätter. Staten kommer att få monopol på fördelningen av sändningsrätter för markbunden radio och TV. Vi tycker att vi bör ha oberoende medier och att formerna för sändningstillstånd ska ses över. Det kan inte vara riktigt att det är på det här viset. Det är också viktigt att informations- och pressfriheten fungerar på ett vettigt sätt och att den inte helt styrs av staten i det här fallet. Vi tycker att man ska kunna säkerställa etableringsfrihet för nya kanaler utan att reglera deras programverksamhet. Det är viktigt att massmedierna står helt fria i konkurrensen och att vi har den teknikneutralitet som vi borde ha. Låt mig också säga ett par ord om den digitala radion och TV:n. Vi vet att utvecklingen när det gäller den digitala radion inte går så snabbt som den gör på TV-sidan. Det finns trots allt oroande tecken på att det ska bli samma utveckling vad gäller radio som gäller för TV. Det är viktigt nu att man inte gör samma misstag vad gäller radion som man gör vad gäller TV och tvingar fram ett alltför tidigt teknikskifte. Jag vill också ta upp lite grann kring must carry. Vi tycker att det är viktigt att man inte ålägger kabelägarna att kostnadsfritt distribuera kommersiella program. Det kan ifrågasättas om dagens omfattande skyldighet att vidaresända program är förenlig med yttrandefrihetsgrundlagen. Kraven på allmänhetens tillgång till allsidig information måste enligt vår mening tillgodoses genom att de licensbetalda public service-kanalerna omfattas av must carry-skyldigheten. Att denna skyldighet begränsas enbart till dessa kanaler är för oss oerhört viktigt. Låt mig avslutningsvis få ställa ett antal frågor. Ser regeringen fortfarande nedsläckningen som den viktigaste frågan inom det här området just nu? Kommer monopolet på sändningsrätter att vara kvar? Slutligen en sista fråga till majoritetens företrädare, och det är lite grann samma fråga som ställde förut: Vad är det som gör att man driver denna fråga så oerhört hårt? När vi vet att det är stora kostnader förenade med detta, när vi vet att det sker en övergång till digital-TV, när vi vet att människor skaffar sig kabel-TV och satellit-TV, varför är det då så oerhört viktigt att lägga denna enormt kostnadskrävande satsning på mark-TV-nätet i stället för att låta människor själva få avgöra vilken form de vill ha? Det kan vara intressant att få ett svar på den frågan. Jag tycker som sagt att detta är både ett resursslöseri och ett utnyttjande av fel teknik. Dessutom är det att inte ge människor den valfrihet som de behöver ha. 8 () replik: Det var ett väldigt intressant anförande som höll här. Han säger nu att det digitala marknätet har en underlägsen teknik. Får jag fråga vad det är för skillnad på ettorna och nollorna i de digitala sändningarna från satellit och från det digitala marknätet? Vad är det som gör att just tekniken i marknätet är underlägsen som teknik sedd? Sedan undrar jag också vad han har fått det där med dyrbara boxar ifrån. Om man jämför med satellit, vilket förespråkar i stor utsträckning vad är det som säger att boxarna är dyrare för den digitala marknaden än för satellitsändningarna? Jag undrar också lite om det här med teknikneutralitet. Är det inte en brist i teknikneutraliteten om staten nu ensam ska ha ansvaret för ett fortsatt analogt marknät för TV-sändningarna? Och hur är det egentligen man hävdar det här med teknikneutralitet, men säger sedan i en reservation att man är beredd att släcka ned det analoga nätet än den som majoriteten har? Så långt sträcker sig mina frågor i den här delen. 9 () replik: Det var många frågor. Jag ska försöka hinna med dem. Vi börjar med nedsläckningen. Det är en klar och tydlig skillnad mellan vad vi säger och vad regeringen och ett antal andra partier säger. Vi säger att det ska ske när människor själva har valt att gå över till digital TV. Vi säger inte att det ska ske det bestämda år som sägs i propositionen, utan vi säger: Låt människor själva avgöra, när de ser de fördelar som jag givetvis också kan se med digital TV! Det är de som ska avgöra det, och det är inte staten som ska avgöra när detta ska ske. Det är en väsentlig skillnad, och det vet . Han vet också att vi i vår motion har sagt att vi vill upphäva det beslut som är fattat i denna kammare just av anledningen att för oss är människors valfrihet den absolut avgörande frågan. Det ska inte vara några statliga direktiv som säger att man ska övergå till att ha digital-TV . När det gäller priset vet vi allesammans att de boxar som har sålts har subventionerats oerhört mycket från Boxer. Det har kostat stora pengar. Har inte upptäckt det? Det är riktigt att man måste ha boxar också när man ser satellit-TV, men dem väljer man faktiskt att köpa själv.