prot · GR09108 · 2004-05-04 00:00:00 — Jag vet inte om talar bara för sig själv eller om den enighet vi haft i de här frågorna när vi har fastställt vilka mandat som ska gälla när regeringens förhandlare i diskuterar med andra länder om förhandlingarna nu är borta, om nu är det enda parti som är för att vi ska förhandla med Mercosurländerna på det sätt som vi tidigare gjort med , och och om vi, om vi vill gå vidare med sådana förhandlingar med till exempel östafrikanska eller nordafrikanska länder, i så fall har en oenighet i riksdag. Det tycker jag vore tråkigt. Jag inser dock att debatten är slut och att vi får ta det någon annan gång. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2003/04:436 om hyresgästerna och energipolitiken 32 Näringsminister (): har frågat om vilka, och hur stora, hyresgästernas hyreshöjningar kommer att bli som ett resultat av regeringens pågående översyn av ökat energisparande och höjd energieffektivitet i byggnadsbeståndet. Den översyn som syftar på gäller i första hand ett EU-direktiv om byggnaders energiprestanda som beslutades och ska börja gälla 2006. Det syftar till att minska energianvändningen i bebyggelsen och därmed bidra till att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser och minska EU:s beroende av importerad energi. Direktivet innebär specifika åtgärder inom byggsektorn. Åtgärderna avses utgöra ett komplement till den pågående introduktionen av ett system för handel med utsläppsrätter. Energieffektiviseringsåtgärderna kan även bidra till att underlätta energiomställningen i . En särskild utredare har regeringens uppdrag att lämna förslag till hur direktivet ska genomföras i . Utredaren, tidigare vd , ska särskilt bedöma de ekonomiska konsekvenserna för de boende. Eftersom utredaren ska redovisa sitt arbete kan jag inte säga vilka och hur stora kostnader som kan tillkomma med anledning av de nya kraven. Min utgångspunkt är emellertid att nå ett så kostnadseffektivt genomförande som möjligt som uppmuntrar till lönsamma energieffektiviseringsåtgärder. Regeringen har dessutom uppdragit åt ett antal statliga fastighetsägare att redovisa förutsättningarna för en effektivare energianvändning samt möjligheterna att minska användningen av fossila bränslen. Syftet med uppdraget är att finna kostnadseffektiva åtgärder för att minska miljöbelastningen från energianvändning. Uppdraget ska redovisas . Vidare presenterades i den ekonomiska vårpropositionen en särskild skattestimulans för bland annat energieffektivisering i offentligt ägda lokaler. Arbetet med en departementsskrivelse om den närmare utformningen har precis påbörjats. Hyrans storlek bestäms i slutändan genom förhandlingar mellan parterna på hyresmarknaden. Jag tror emellertid inte att investeringar i mer energieffektiva fastigheter med nödvändighet behöver innebära högre hyror. Lägre energikostnader kan komma både fastighetsägarna och hyresgästerna till godo. 33 (): Jag har använt mig av texter om positioner i EU:s toppmöten och i . Det första jag vill reagera mot är att man från regeringens sida framställer det som att ökad energieffektivitet är detsamma som minskad energianvändning. Någon ambition hos EU att minska den totala energiåtgången hittar man inte om man läser EU:s texter. Däremot vill regeringen ge intryck av att EU:s mål om en ökad energieffektivitet, mätt på ett visst sätt, är detsamma som att man vill minska den totala energiåtgången. Det stämmer inte. Jag har tidigare hört miljöministern glida på detta, och den glidningen finns även här. Man framställer det som att de här två målen är utbytbara, men det är ju helt olika saker att öka effektiviteten och att minska den totala energianvändningen. Sedan är frågan, vilken jag också har ställt i interpellationen, hur mycket hyrorna kommer att gå upp därför att man ska ha en högre energieffektivitet i fastighetsbeståndet. Det var ju detta sade i möjligen en felsägning från hennes sida där hon avslöjade vad som ligger bakom detta. Man kan ju inte trolla fram energieffektivitet. Det krävs någon åtgärd om man vill gå längre än vad som är privatekonomiskt lönsamt från fastighetsägarnas och hyresgästernas sida. Då finns det bara två sätt: kvantitativa restriktioner, alltså tvång i någon form, eller incitament, antingen skattesubventioner och då blir skatterna högre eller högre hyra. Om man tvingar hyresvärdarna att investera kommer de sedan naturligtvis att lägga över det på hyresgästerna. Svaret på denna fråga har jag inte fått, bara en referens till en utredning som pågår. Avslutningen i svaret är lite besynnerlig. Där blir det helt plötsligt tulipanaros: Investeringar i mer energieffektiva fastigheter behöver inte med nödvändighet innebära högre hyror. Nej, det är riktigt. Men då behövs inte politikernas interventioner heller. Då kommer hyresgästerna och hyresvärdarna att sköta detta på egen hand med marknadsekonomi. Är investeringen lönsam gör man den vare sig och regeringen eller EU gör det ena eller det andra. Det intressanta är att de politiska interventionerna för att höja energieffektiviteten kommer att höja kostnaderna för hyresgästerna eller för skattebetalarna. Min fråga är: Hur långt är regeringen beredd att gå i att höja kostnaderna för medborgarna för att uppfylla energieffektivitetsmålet? 34 Näringsminister (): är missnöjd med att jag inte har svarat just så som han hade önskat. Jag har faktiskt svarat på det som har preciserat som sin fråga vad det är för översyn som regeringen just nu håller på med och hur den påverkar hyrorna. Den översyn som regeringen håller på med handlar om just det jag beskrev i mitt svar, nämligen hur man kan förbättra marknadens funktionssätt på det här området genom ett upplysningssystem som gör att fastigheter ska energideklareras. Det var det jag beskrev om det direktiv som beslutades och som ska börja gälla 2006. Detta är en sorts varudeklaration av alla fastigheter så att det när de säljs tydligt ska framgå vad de har för energiprestanda. Tanken med det är att underlätta för marknaden att värdera att fastigheter med god energikvalitet, till exempel villor som är energisnåla, ska bli mer eftertraktade på marknaden. Av den stora mängd initiativ som tas och åtgärder som genomförs har jag svarat på frågan vad just det här direktivet handlar om. förstår jag att inte tyckte att det var just det han ville diskutera, för han ville diskutera begreppet energieffektivitet. Men det var inte det frågan var ställd om. Jag ber om ursäkt om jag har svarat på frågan i stället för på någonting annat som hellre hade velat diskutera. Låt mig ändå ta upp den fråga som nu vill att jag ska ta upp, nämligen definitionsfrågan. Regeringen har drivit frågan om att sätta upp ett mål för ökad energieffektivitet inom EU. Målet uttrycks som att energiintensiteten, det vill säga totalt använd energi i förhållande till BNP, bör minska med som ett genomsnittligt långsiktigt mål för hela EU. ställde sig enhälligt bakom ett sådant mål . Genom en direkt hänvisning till det mål som miljörådet enats om ställde sig också bakom det här målet vid toppmötet . tolkar rådsslutsatserna som att de inte innebär en inriktning inom EU på att spara energi i allmänhet. Det stämmer inte. Vid energiministermötet kom man överens om en handlingsplan för ökad energieffektivitet inom EU för åren 20022010 som håller på att verkställas. I handlingsplanen läggs stor vikt vid kostnadseffektivitet genom en förstärkning av existerande väl fungerande åtgärder som till exempel märkning och dessutom en introduktion av nya förslag som till exempel främjande av energitjänster. Jag hoppas att jag nu ändå kunde reda ut den frågan också en smula. Men huvuddiskussionen gäller just det som miljöministern tog upp på , nämligen den översyn som pågår just , och det var utredning som den saken gäller. Det handlar just om att förbättra marknadens funktionssätt. Det tror jag att vi kan vara överens om är en bra idé. 35 (): Jag vill tacka näringsministern för det. Det är klart att vi är överens om att en bättre fungerande marknad alltid är bra. Men en handlingsplan för ökad energieffektivitet, som hade vänligheten att läsa upp, är inte detsamma som att man ska minska den totala energianvändningen. Man ska bli mer effektiv i energianvändningen. Men handlingsplanen innebär inte att man ska ha som mål att minska energianvändningen. Anledningen till att jag betonar detta är att synen på att använda energi ofta är ungefär som att synda. Man ska inte synda. Den synen finns. Miljöministern är en väldigt god exponent för den synen när jag har hört henne i . Men ska vi inte debattera henne eftersom hon inte är närvarande. Det vore osjyst. tar upp upplysningssystemet och att villamarknaden ska fungera bättre, människor ska veta vad det är för energieffektivitet i den fastighet som de köper, och de som säljer ska kunna få ett bättre pris för sitt hus. Men det jag var ute efter var egentligen innebörden av det som miljöministern sade i när hon talade om att kostnaderna ska ligga på hyresgästerna. Men jag inser, herr talman, att vi kanske inte kommer så mycket längre med den frågan , utan jag ber att få tacka näringsministern så mycket. Vi får väl ta upp frågan med miljöministern, vid regeringslunchen och jag i . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2003/04:442 om regeringens styrning av konkurrensutsatta företag 36 Näringsminister (): har frågat mig på vilket sätt jag tänker förbättra styrningen av de konkurrensutsatta statliga företagen för att motverka att de får eller kan behålla en dominerande ställning samt på vilket sätt jag avser att bryta dominerande ställning i . Flera av de statligt ägda bolagen har en bakgrund som affärsverk med ett totalt ansvar för en del av vår infrastruktur. Bolagen var tidigare den enda aktören, nu bland de största, på respektive marknad. Efter de avregleringar som har gjorts, där ökad konkurrens varit ett huvudsyfte, har dessa bolags marknadsandelar minskat kraftigt. I många fall har konkurrensen dessutom ökat genom den branschglidning som har ägt rum. Konkurrensen för många av de aktörer vi talar om kommer från annan teknik. I post- och telekommunikationsbranscherna har nya tekniker för överföring av meddelanden tagit över, till exempel Internet. Det är från denna utgångspunkt jag ser de statligt ägda bolagens konkurrensförutsättningar. På samma sätt som i alla andra EU-länder försäkrar vi oss om en god konkurrens genom en kraftfull konkurrenslagstiftning och en effektiv övervakande myndighet. Därtill kommer att vi inom vissa sektorer har särskilda myndigheter som värnar om konkurrensen, exempelvis och . Förvaltningen av de statliga företagen tar sin utgångspunkt i att det kapital som bolagen förvaltar ger god avkastning. Skulle vi ge avkall på det blir det konkurrenssnedvridningar. Ett lägre avkastningskrav från statens sida än vad som är normalt i branschen skulle också riskera att komma i konflikt med om statligt stöd. Den konkurrensmässiga utvärderingen sker genom de konkurrensvårdande myndigheterna. granskar just nu virkesmarknaden i och norra och då specifikt roll på marknaden. Jag tänker inte försöka påverka den prövningen. Min utgångspunkt är att bolagets styrelse och ledning sköter bolaget väl. Givet att de statliga bolagen, av historiska skäl, ofta har en stark marknadsposition har jag naturligtvis inget emot att den här typen av prövningar görs grundligt och ofta. I själva verket välkomnar jag den prövningen och den granskningen och tycker att det är ett välgörande och bra inslag i den utveckling vi ser just . 37 (): Jag ber att få tacka ministern för svaret. Inledningsvis vill jag bara slå fast att det enda som näringsministern och jag förmodligen är överens om är att vår syn på statens roll som ägare av företag skiljer sig åt. Medan jag menar att företag som agerar på en konkurrensutsatt marknad inte ska vara i statlig ägo menar näringsministern att statliga företag ska få slåss på den konkurrensutsatta marknaden och att de dessutom ska ge så god avkastning som möjligt. är det tyvärr så att det är näringsministern som får bestämma och inte jag i det här fallet. Därför får jag koncentrera mig på att kontrollera hur näringsministern sköter uppdraget. Och, herr talman, jag blir minst sagt upprörd över bristen på konsekvent styrning från regeringens sida. Låt mig först citera några rader ur näringsministerns svar: Förvaltningen av de statliga företagen tar sin utgångspunkt i att det kapital som bolagen förvaltar ger god avkastning. Skulle vi ge avkall på det blir det konkurrenssnedvridningar. Låt mig då, herr talman, ge ett exempel och ställa ett par frågor till näringsministern. I Post- och från granskning av Postens verksamhet från står på s. 16 följande att läsa: höjde Posten normalportot för 20-gramsbrev från kr. På grund av den pristaksbestämmelse som finns var detta första gången som normalportot för enstaka brev kunde höjas. kunde emellertid Posten på grund av en lucka i det då gällande pristakets konstruktion höja portot för enstaka brev med i genomsnitt . Varför var det då så angeläget att höja brevportot, och varför vill Posten nu att pristaket ska slopas? Jo, längre ned på samma sida står att läsa: Det som till största delen har bidragit till att det har varit en stor skillnad i prisutveckling mellan enstaka brev och sändningar torde vara den konkurrens som föreligger inom segmentet sändningar. I detta segment har Posten haft konkurrens från . Detta har medfört avsevärda sänkningar av prisnivån i främst de områden där bedriver utdelningsverksamhet jämfört med övriga landet. PTS beräknar att prisnivån med hänsyn till inflationen ungefär halverats inom segmentet sändningar . Det anmärkningsvärda i detta kan också läsas ut ur PTS rapport, nämligen att medan marknaden för enstaka brev har minskat från i den förra rapporten till har marknaden för segmentet sändningar ökat i motsvarande grad. Posten har alltså höjt priset på det marknadssegment där man saknar konkurrens och där marknaden minskar och sänkt priset på det marknadssegment som ökar, men där man har konkurrens. När man läser detta är det lätt att förstå varför Posten inte har visat så positiva siffror, om man beskriver det lite lindrigt. Varje kronas sänkning av portot inom det konkurrensutsatta segmentet försämrar nämligen resultatet med . Mina frågor till ministern i anslutning till detta är: Om nu näringsministerns främsta mål med statliga företag är att de ger god avkastning, varför har då inte departementet reagerat på Postens prissättningspolitik som så uppenbart gått ut på att eliminera konkurrensen i stället för att leverera pengar till statskassan? Vilket ansvar känner näringsministern för att vårda den marknad som det är önskvärt ska uppstå när man avreglerar en tidigare monopolverksamhet? 38 Näringsminister (): Jag tolkar denna replik som att det svar jag gav om var till belåtenhet. Ämnet byttes till ett annat som jag gärna diskuterar . Men att nu granskar i vad mån missbrukat sin ledande ställning i och norra är vi överens om är en bra sak. Eftersom vi nu också fick upp frågan om statligt ägande kontra privat ägande vill jag säga att jag tror att det är väldigt bra för sysselsättningen i , för de privata sågverken i och för miljövården i att det inte är en pensionsfond i som äger skogarna i utan att de ägs av . Därför kan vi stå här och diskutera det och debattera det på . Så hoppas jag att det förblir också i fortsättningen. 39 (): Bara för klarhetens skull kan jag säga att jag också tog upp som ett exempel i min interpellation. Men det kanske inte näringsministern lade märke till. Jag tog också upp Postens dominerande ställning, eftersom man innehar av marknaden för samtliga försändelser. När det gäller och deras dominerande ställning blir frågeställningarna något annorlunda. Men fortfarande handlar det om huruvida regeringen vill tillåta att ett statligt bolag på en konkurrensutsatt marknad kan använda sin dominerande ställning för att sluta tvångsavtal och hota med indragna leveranser. I medgav vd att i norra har tvångsavtal. Det är ingenting som jag har hittat på. Av koncernredovisning framgår att av den totala virkeshanteringen kommer från egen skog. är alltså avverkningar som gör på annans mark och sedan säljer vidare. Skälet till detta, hävdar , är att eljest skulle bolagen inte få sin råvara. Jag skulle vilja fråga näringsministern varför ett statligt bolag skulle vara effektivare än ett privat när det gäller att avverka de som avverkar på annans mark. Det är ingen tillfällighet att efter ett halvårs förundersökning nu närmare vill granska om missbrukar sin dominerande ställning. Det är inte heller någon tillfällighet att meddelat icke-ingripande-besked till Kappa Craftliner för ett samarbetsavtal med avseende försörjning med massaved och cellulosaflis. Som ett av skälen anger att har en synnerligen stark förhandlingsposition i förhållande till Craftliner och , som i och för sig borde ha muskler var och en för sig. Det saknas i praktiken alternativa leverantörer, är ett annat skäl. Varför, kan man fråga? Jo, det är på grund av att är fullständigt dominerande i området. Varje affärsdrivande företag strävar efter att få så stor marknadsandel som möjligt. Det är ingen skillnad på privat och statligt. Men i andra sammanhang ställer ju regeringen krav på de statliga bolagen. ställde näringsministern en mängd krav på statliga i en artikel på Svenska Dagbladets Brännpunkt. Bland annat ska de erbjuda lägsta priser för industrikunder, öka investeringarna i vindkraft och inrätta en kundombudsman. Jag efterlyser näringsministerns krav på sunda konkurrensmetoder. När får jag läsa om det? 40 Näringsminister (): Jag tackar så hemskt mycket. Jag är inte bortskämd med att få höra beröm för mina insatser när det gäller styrningen av från oppositionens sida i . Jag passar på tillfället att slicka i mig. Jag tycker att även har tydliga riktlinjer för sin verksamhet. De inrättades för att åstadkomma ett antal olika mål, bland annat råvaruförsörjningen till sågverken. Vi vet att det är väldigt svåra målkonflikter, inte minst i , kring användningen av skogen. Ska den sättas av i större grad för friluftsändamål, för att bevara olika biotoper för framtiden, eller ska man prioritera att det skapas jobb i skogen och i efterföljande näringar som till exempel sågverken? Det pågår en intensiv verksamhet i för att hitta former för att göra avvägningar mellan dessa motstående intressen som i normalfallet är motstående intressen inom en region och inte motstående intressen mellan norr och söder i eller mellan olika nationella intressen. Det är inom regionen. Jag tycker att det är en väldigt bra och hälsosam process. Jag vet att bolaget är engagerat i denna process med en mycket aktiv dialog både med sina kunder och med företrädare för naturvårdens intressen. Det vore kanske bra om dessa också diskuterade inbördes, att sågverken och till exempel kunde mötas och diskutera de här sakerna på olika vis. Konkurrensfrågorna på postområdet hanteras av PTS. Det är en särskild myndighet som mycket hårt ska granska de områden som har varit monopoliserade, som har haft en aktör marknadsandel men som gradvis öppnats upp och där det ska bli alltmer normala konkurrensvillkor. De frågorna hanteras i regeringen av . De allmänna villkoren på den marknaden får hon diskutera. Det ska jag avstå från. Men vad gäller tycker jag att det är bra att de nu är föremål för en analys av vad deras dominerande ställning innebär. Om kommer fram till att de ska ändra sig i något avseende utgår jag som en självklarhet från att det kommer att genomföras på ett konstruktivt och målmedvetet sätt. Det tror jag att vi kan vara överens om är rätt tågordning och att det är en bra sak. 41 (): Anledningen till att granskar är inte någon anmälan från missnöjda konkurrenter, vilket till en början trodde. Granskningen sker helt på eget initiativ från . Varför finns det då ingen anmälan, kan man undra, eftersom det finns ett stort missnöje, framför allt från sågverken i norra och i . Svaret är så enkelt ingen vågar opponera sig mot . Alla känner att de måste bocka och buga eftersom de är så beroende av att få köpa nödvändiga råvaror från den helt dominerande leverantören, även om det är den stora aktören som bestämmer priserna, både de man ska sälja sin flis och massaved till och de man ska köpa sitt sågtimmer av. Detta tycker jag är skrämmande. Då privata aktörer är så dominerande att de skrämmer sina konkurrenter till tystnad brukar det bli ett väldigt liv. Det här föranleder mig att till slut ställa två frågor till näringsministern. Varför måste äga Setras aktier, varför kan de inte ägas av något av statens holdingbolag eller läggas direkt under regeringen? Näringsministern har ju massor av synpunkter på hur privata företag agerar och styrs, varför har inte näringsministern fler synpunkter på de egna företagen? Sannolikheten att få gehör för sina synpunkter där skulle onekligen vara större. 42 Näringsminister (): Om nu är så dominerande, om de beter sig, vilket jag betvivlar, så att folk måste stå med mössan i hand och bocka, hur mycket bättre hade det då varit om denna maktställning hade varit i händerna på ett tyskt försäkringsbolag? Jag tycker att det är en fördel att bolaget ägs av hela folk så att vi kan stå här i och diskutera det och att ni som riksdagsledamöter kan gå till bolagsstämman och framföra de här åsikterna, ställa ledningen mot väggen och begära besked på det sätt som vi har öppnat för . Jag hoppas att ni utnyttjar det när ni har så starka åsikter. Jag tycker att vår debatt stärker mig i min syn att det här inte är ett bolag som skulle tjäna på privatisering på det vis som ni föreslår i ert parti. Vad gäller sågverken vill jag peka på att successivt minskar sitt innehav i de sågverk som man övertog vid bildandet. Jag räknar med att den minskningen kommer att fortsätta. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 9 § Svar på interpellation 2003/04:429 om liberalare regler för strandskyddet 43 Miljöminister (): har frågat mig dels om jag delar statsrådet uppfattning om att strandskyddsbestämmelserna måste göras mer flexibla, dels vilka åtgärder jag i så fall avser att vidta i syfte att skapa flexiblare strandskyddsregler med större utrymme för den lokala självstyrelsen. Ja, jag delar uppfattningen att strandskyddsreglerna bör göras mer flexibla. Regeringen är väl medveten om att det finns stora regionala skillnader i vad avser tillgång och efterfrågan på stränder och att det kan finnas skäl att beakta detta i den fortsatta hanteringen av strandskyddslagstiftningen. Det kan innebära vissa lättnader i tillämpningen i vissa områden med lågt bebyggelsetryck och skärpningar i tillämpningen i andra områden med högt bebyggelsetryck. Den närmare utformningen av bestämmelserna i det här avseendet kommer jag att återkomma till i ett samlat förslag såsom jag har framhållit i tidigare svar och interpellationsdebatter. Kommunernas roll och ansvar för strandskyddet är av central betydelse i diskussionen om tillämpning och eventuell ändrad utformning av strandskyddet. har de allra flesta kommuner ansvar för hanteringen av dispenser från strandskyddet. Det innebär att flertalet dispensprövningar sker inom ramen för den kommunala beslutsverksamheten. Tyvärr har det visat sig, bland annat genom analys av fattade beslut om undantag från strandskyddet, att det finns stora brister i tillämpningen, framför allt hos kommunerna. stränder är en mycket värdefull resurs för friluftsliv och biologisk mångfald. Strandnära lägen betingar dessutom tveklöst ett högt pris. Det är följaktligen viktiga värden, som är av betydelse för landet som helhet, som fördelas. Från vissa håll framförs att det ska vara korta vägar mellan givaren och mottagaren. Från andra håll har framhållits att det kan vara tveksamt om avståndet mellan beslutsfattare och den som har nytta av beslutet är alltför kort.