prot · GS0952 · 2004-12-16 00:00:00 — Jag tänkte ta upp hur ni alltid försöker bromsa att skattefinansierade tjänster i kommuner och landsting inte läggs ut på entreprenad. Det tycker ni tydligen är viktigt. Det får inte hamna några skattepengar i fickorna på privata företag. Det låter kraftfullt. Tror du skattebetalarna tycker att det är bättre att en massa extra pengar ska hamna i verksamheter som inte skulle behövas egentligen? Det är ständigt röda siffror i olika verksamheter. I min röda kommun är socialdemokrater och vänsterpartister. Där har vi två vårdcentraler. Båda har gått med jätteförluster . lades den ena ut på entreprenad eftersom man var tvungen att testa något nytt. Helt plötsligt går den med 11 ½ miljon i plus. Tror du att det röda kräver att ska ta tillbaka verksamheten? Det är precis tvärtom. kräver man att också ska läggas ut på entreprenad. Men ni ska genomföra stopplagar. Det är precis tvärtom mot vad svenska folket vill, innerst inne när de har sett skillnaden. Vinst är en medalj för att man har lyckats med en verksamhet. Vinsten på vårdcentralerna i används inte för att stoppa i fickorna utan för att se till att verksamheten blir bättre. Annars får man inte behålla entreprenaden. 119 () replik: har antalet anställda i kommunerna ökat med 50 000. Antalet anställda i just privata verksamheter har ökat med 40 000. Att påstå att vi inte har mångfald och inte har privata alternativ är inte alls sant. Många kommuner har en stor del av sin äldreomsorg hos privata entreprenörer. Jag vet inte om försöker att undvika att prata om politik. Jag frågar mig hur det kommer sig att ni först och främst drar ned på socialbidragskostnaderna. Ni minskar statsbidragen till kommunerna. Sedan låter ni kommunerna betala de lägre sjuklönerna två gånger. Det jag tycker är allra mest anmärkningsvärt är att ni drar in 1,7 miljarder , och sedan säger ni att de arbetslösa ska betala för barnomsorgen. Jag känner inte igen mig. Är det medkännandepolitik att belasta dem som har det svårast? Det är de som stod och pratade om i sitt inledningsanförande, och sedan är det på punkt efter punkt med hjälp av dem ni finansierar er budget. 120 () replik: Jag måste ge rätt i en hel del. Svensk ekonomisk tillväxt är jämfört med andra länders inom EU god. Det är en anledning till oro. När vi tittar på hur det ser ut är det en miljon människor som i en högkonjunktur står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Om vi tittar på kommuner och landsting, som har höjt skatten med , går man trots detta med förlust med ungefär 5 miljarder , i en högkonjunktur. Man klarar sitt resultat bland annat därför att staten i en högkonjunktur med lånade pengar hjälper till att finansiera kommunernas verksamhet. Detta ger stor anledning till oro. Vi borde alla vara mycket oroade över det här. Vad sker när den lågkonjunktur som vi alla vet kommer förr eller senare sätter åt? Då blir det än värre. Då kommer det inte att finnas några pengar från riksdag och regering att skicka vidare, därför att då kommer även vi att dras med än större underskott. Då kommer ännu fler människor att vara arbetslösa. Då kommer kommunernas underskott att accentueras ytterligare. Därför är det så oerhört viktigt att man, för att kommunerna ska klara sig, satsar på en politik som ger mer tillväxt, fler arbeten och släpper in fler människor på arbetsmarknaden. Det är utifrån det som man ska se budgetförslag. 121 () replik: Då tror jag att det är bättre att satsa på socialdemokratisk politik. Vi har en väldigt god tillväxt. Sedan det bedömdes i budgetpropositionen bedömer nu både och att den blir än högre. Jämfört med länder inom både euroområdet och övriga EU har högre tillväxt och har haft det . Det är det ena. Sedan är problemet och det är därför vi nu satsar att trots att exportindustrin går bra är det lågkonjunktur på arbetsmarknaden. Det är omöjligt att sitta still och inte göra någonting. I så fall har vi, i en kommande lågkonjunktur längre fram, ett alldeles för högt utgångsläge vad gäller arbetslösheten. Det är skälet till att regeringen har de satsningar som den har i sitt budgetförslag: för att överbrygga och för att pressa ned arbetslösheten. Det har ni kritiserat, men det visar sig att det är precis den politik som behövs just . 122 () replik: Jag kan då konstatera att vi skiljer oss lite åt här. tog upp de kommunala bolagen, och jag tar gärna upp denna handske igen. Det är en liten fin jultradition vi har att prata om detta, , och jag tycker att vi upprätthåller den. Det finns en kritik från sida mot de kommunala koncernbildningarna. För det första tycker vi att det är felaktigt att man använder kommunala koncernbildningar för att undandra staten från skatt. För det andra tycker vi att det är fel att man via kommunala koncernbildningar undandrar kommunfullmäktige och de folkvalda politikerna möjligheterna att i en öppen politisk debatt, där alla kan granska, fatta beslut om hur olika kommunala verksamheter ska finansieras. När det flyttas in i bolagen blir det inte offentligt på samma sätt. Då har inte kommunpolitikerna i fullmäktige på samma sätt den fulla kontrollen. För det tredje tycker vi att dessa koncernbildningar såsom de är konstruerade innebär att människor till exempel i miljonprogrammen betalar verksamhet för samtliga kommuninvånare. Det är ett slags fördelningspolitik, men vi tycker att den är felaktig. Dessutom är inte den demokratiska kontroll som ges tillräcklig när det gäller hur man styr kommunala koncernbildningar. De är en styggelse, och de borde avskaffas. 123 () replik: Det är det som är det verkliga problemet med . Om det är något som ligger inom den kommunala självstyrelsen är det just att kommunerna har rätt att bestämma hur de vill ha sin verksamhet, och i vissa fall i bolagsform. Det vill ni förbjuda. Det är inte nog med det. Förutom att ni ska avskaffa alla bolag och förbjuda koncernbildningar drar ni in de 2 miljarderna, som ni minskar resurserna till kommunerna med. Det anmärkningsvärda är: Varför ska kommunala bolag behandlas på andra sätt än privata bolag med hänvisning till skattelagstiftningen? har haft sitt sista inlägg, så jag vill bara nämna vad som står i ett urklipp som jag har från från NU. Där tycker en folkpartist att det är väldigt dystert att bara säger nej till kommunala bolag. Han säger att det finns kommunala bolag som ur medborgarnas synpunkt varit både effektiva och informativa. Han menar att om man bara ska sälja ut så hamnar det i storföretag, och då minskar både mångfalden och det parlamentariska inflytandet. Tyvärr är det väl så att inställning är den övervägande i . Men det finns till och med folkpartister som inser att kommunala bolag bestämmer kommunerna själva om. 124 (): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. talare har beskrivit vad betänkandet innehåller. Debatten om kommunerna är en återkommande procedur . Många argument har även upprepats av de olika partierna. Mycket av det har tagit fram instämmer jag i. Jag tänkte i mitt anförande bara kort kommentera utifrån kommunernas ekonomiska situation. Jag läser i den årliga rapport som ger ut och som heter Kommunernas & landstingens ekonomiska läge , att det behövs en strategi för att klara den framtida välfärden. Deras bedömning av hur de statliga resurstillskotten påverkar kommunsektorn är att kommunerna och landstingen vänder årets beräknade underskott på 5 miljarder till ett nästan lika stort överskott . Jag citerar: Om bedömningen (plus 4 miljarder) stämmer får kommuner och landsting sitt bästa resultat . När det gäller landstingen framgår det av rapporten att den ekonomiska situationen vänder och det blir ett samlat överskott 2005 . Detta beror på att tillsammans med de ökade statliga resurserna och bättre arbetsmarknad finns det goda förutsättningar för landstingen att kunna redovisa ett överskott. Jag läser att det har blivit bättre ekonomiska förutsättningar i kommuner. Det ser gynnsammare ut för kommunerna . Tre av fem kommuner klarar inte balanskravet , men bedömer fyra av fem kommuner att de får balans i ekonomin. Det är positiva tongångar. Jämfört med vad tyckte har förutsättningarna ändrats radikalt. Då befarade man att underskottet skulle växa till närmare 17 miljarder . Jag vill ta fasta på vad som sägs om välfärdens långsiktiga finansiering. Det finns en ideologisk skillnad. Det som är intressant att ha som utgångspunkt, tycker vi i , är att möjligheten att bevara ett internationellt sett högt skattetryck avgörs framför allt av kvaliteten och omfattningen på de tjänster som den offentliga sektorn tillhandahåller. Trots att dagens välfärdssystem uppvisar uppenbara brister visar olika undersökningar att uppslutningen bakom en skattefinansierad välfärd alltjämt är stor. Utifrån ett sådant resonemang stärker det vår uppfattning att välfärden måste få gå före skattesänkningar. Jag skulle bara vilja säga några saker till det som jag har hört här. från sade till exempel att det sysselsättningsstöd som vi i de samverkande partierna föreslår driver upp kostnaderna. Då undrar jag: På vilken grund kan han påstå att detta driver upp kostnaderna? Sysselsättningsstödet, som det är konstruerat, är faktiskt generellt, och det beräknas på det underlag som kommunen eller har för lönekostnader. Det finns alltså inga som helst krav från statens sida på vilket sätt de ska användas. Det finns något som är viktigast just , på grund av den ekonomiska situationen som kommuner och landsting beskrev bara . Man sade: har vi fått, och det här har behövts. Och precis som sade har vi i och för sig en ökad tillväxt, men sysselsättningen har inte utvecklats på samma sätt. kritiserade, som jag uppfattade det, att skatteutjämningssystemet är opåverkbart. Då vill jag bara säga att det är det som är själva poängen med att det ska utjämna opåverkbara strukturella skillnader. Det är då inte korrekt att anklaga det rödgröna samarbetet, eller den rödgröna redan, för att man inte satsar på välfärden eller inte vill slå vakt om den. Då kan man inte se fakta, vad som har hänt när det gäller kommunerna och landstingen. talar lite grann om utjämningssystemet och säger att man vill ha ett system som tar hänsyn till både storstädernas speciella villkor och glesbygdens. Jag vill påstå att vi har ett sådant utjämningssystem . Sedan finns det ett resonemang om att utjämningssystemet är tillväxtfientligt. Jag har väldigt svårt att ta till mig det, eftersom jag tycker att rättvisa är tillväxtbefrämjande. Om man menar att det är tillväxtfientligt kan jag bara tänka mig att man har en utgångspunkt att det enbart är de rika kommunerna som ska ha tillväxt, att det är dem man ska befrämja. Jag menar att man även ska ha ett tillväxtperspektiv utifrån de kommuner som är fattiga, om man uttrycker det förenklat. Vi vet att det här med att ha en bra och fungerande välfärd är en viktig faktor för att man ska kunna skapa tillväxtförutsättningar i mer utsatta kommuner och landsting. Sedan finns den gamla följetongen som har när det gäller demokratikravet och bolagsbildningar i kommuner. Jag tycker att en viktig faktor är det var också inne på att man har väldigt höga krav på demokratisk kontroll när det gäller den kommunala verksamheten. Men sedan lämnar man den kritiken när man är beredd att privatisera och lägga över verksamheter till privata bolag. Då är plötsligt inte demokratikravet så viktigt. Här haltar resonemanget. Jag kan ha en viss sympati för just det grundläggande resonemanget, att man ska ha så öppna verksamheter som möjligt. Men, som sade, detta är ju beroende av det kommunala självstyret, som vi har. Sammanfattningsvis vill jag säga att de tillskott till kommunsektorn som de samverkande partierna föreslår är bra, och de behövs, men vi kan inte nöja oss med detta. Vi ser en rad problem framför oss. Finansieringen av LSS-reformen är ett sådant. Som det står i finansutskottets betänkande pågår det ett arbete i en parlamentarisk kommitté för att göra en bred översyn av personlig assistans både enligt och enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Vi ser fram emot att få fram det resultatet. Det gäller speciellt kartläggningen och analysen av konsekvenserna av det gemensamma finansieringsansvar som staten och kommunerna delar på. Till er som förespråkar statlig finansiering av LSS måste jag säga att jag inte har sett några spår av de kraven i era budgetförslag. Det bör ju liksom tillskjutas medel också på den statliga sidan. 125 () replik: Du sade att välfärd går före skattesänkning. Det tror jag att vi alla kan ställa upp på. konstaterar jag att det i mitt hemlän finns en kommun där man sänker skatten med , och det är det vänsterpartistiskt styrda . Kommunalrådet uttalar att man får tiofalt tillbaka av den skattesänkningen. Du läste innantill ur Kommunernas & landstingens ekonomiska läge. Det är intressant att se att det nu är majoriteten som läser innantill ur den. Under de gångna två åren har det varit oppositionen som har läst ur den. Det varierar väl vad man kan hitta för strofer som passar. Jag förstår de positiva skrivningarna i den här skriften i och med att man har fått de tillskott man har fått. Men problemet är att tillskotten är lånade pengar. Det är som regeringen tillsammans med stödpartierna lånar för att kunna klara av det här. Man spräcker exempelvis utgiftstaket med 4 miljarder. Jag skulle vilja höra vad du har för uppfattning om situationen i kommuner och landsting. Det har ju pågått ett förändringsarbete för att effektivisera och försöka få ut mer av varje satsad skattekrona. Risken är uppenbar att det här nu stannar upp, att vi stannar i de traditionella driftsformerna. Borde man inte trots allt blåsa på och försöka få fram det här utvecklingsarbetet i kommuner och landsting? 126 () replik: Det var många olika tankestråk som tog upp. När det gäller det här med lånade pengar tycker jag att det motiveras av att vi ska stimulera sysselsättningen. Det är det bästa sättet. När man ökar sysselsättningen har man också större möjligheter att betala och amortera på lånen . Jag tycker att sysselsättningsstimulansen är oerhört viktig, speciellt när vi har alldeles för låg sysselsättningsfrekvens och för höga arbetslöshetstal. Sedan gäller det hur man ska stimulera förändringsarbete och så vidare. Jag tillhör inte dem som tror att utvecklingsarbete och förändringsarbete alltid fungerar bäst när man har en dålig ekonomi. Jag tror tvärtom att det är oerhört viktigt att förändringsarbete och utvecklingsarbete pågår . Alla som befinner sig i den offentliga sektorn i olika verksamheter ska stimuleras till att utveckla sitt arbete och ifrågasätta. Kan man göra de här sakerna på ett bättre, effektivare sätt? Framför allt gäller det att de som är beroende av de här tjänsterna får bättre kvalitet på de tjänsterna. Det ska inte vara beroende av att man gör neddragningar eller sänker skatten så att kommunen eller får mindre pengar i påsen. 127 () replik: Jag är helt övertygad om att en krissituation skapar en mängd tankeverksamheter. Lika övertygad är jag om att det sker så fort det kommer in nya pengar, när den politiska församlingen som har levt med underskott helt plötsligt får pengar och kan göra de satsningar som man har velat göra . Det är satsningar som man egentligen inte har råd med om man ska kunna klara framtidens prövningar. Den politiska debatten kommer att bli hård i de där kommunerna. På något sätt borde man föra en debatt kring det här, för jag tror att utvecklingsarbetet är oerhört viktigt . Jag hoppar något och vill göra en kommentar angående LSS. Det är en fråga som kanske inte har kommit fram så mycket i debatten. Det är rätt att vi inte har några pengar med i vår budget. Vi har inte det på grund av den utredning som sitter. Vi ser fram emot det resultat som kommer från den. Vad man däremot bör ta med sig är den diskussion som förs i de små kommunerna. Ett LSS-fall kan drabba kommuner med enormt stora kostnader. Den debatt som sker kring kostnadsutvecklingen på LSS-sidan innebär att det i stort sett är omöjligt att hålla på sekretesskravet när det finns i den lilla kommunen. Det är ett problem som man bör ta med sig i utredningen. 128 () replik: När det gäller LSS håller jag med om att det blir problem i mindre kommuner. När det gäller kommuner som går med underskott finns det en tendens att använda LSS som syndabock. Det handlar egentligen om att kommunerna ska kunna prioritera verksamheten högre upp. Det gör man . Det beklagar jag. Jag tycker att man ska se över finansieringen av LSS. Den är underfinansierad. Om jag inte minns fel var den det också när den borgerliga regeringen införde den. Vi är nog skyldiga från alla håll och kanter när det gäller detta. Man ska naturligtvis se över det. Jag har också erfarenhet av både att vara anställd i en kommun och sitta i kommunfullmäktige. När det gäller utvecklingsarbete och förändringsarbete är det ett stort problem att man har en tendens att vara mer intresserad än av att på djupet analysera det som man känner bäst till, det vill säga det som har varit, och analysera varför det har gått snett. Varför har vi så stor kostnadsutveckling? Varför har vi så höga ohälsotal? Varför har löneskillnaderna mellan kvinnor och män ökat och så vidare? Man bör ägna mer tid åt det som är svårt. Det är lättare att tänka än att på allvar ta itu med det som har varit. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 14 § Statsskuldsräntor m.m. Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (prop. 2004/05:1 delvis). 129 (): Räntekostnaden för statsskulden beräknas uppgå till . Det är ett ofantligt belopp. kommer kostnaden för statsskulden att öka ytterligare, främst som en följd av statens stora budgetunderskott som leder till en ökad statlig upplåning. beräknas upplåningen öka med . beräknas statens budgetunderskott uppgå till . visar finanserna minus 40 miljarder. minus 52 miljarder, och minus . som går med underskott i statens finanser ökar statsskulden och därmed räntekostnaderna. Det sker under då vi befinner oss på toppen av en högkonjunktur. Det är väldigt alarmerande och allvarligt. Vi moderater vill se en annan ekonomisk politik som innebär att statsskulden pressas ned och räntekostnaderna sänks. Det gör vi bland annat genom att föreslå försäljning av ett antal statliga företag. Vi har redan haft en debatt om privatisering av statliga företag. Eftersom oförståelsen på vänsterkanten är ganska stor inför vår uppfattning i den här frågan tar jag gärna debatten igen. Sedan må det väl bero på undertecknad att jag inte har lyckats framföra våra ståndpunkter klart och tydligt. Jag vill inte insinuera att det beror på något annat. I stället för att riskera skattebetalarnas pengar borde de statliga företagen säljas så att vi kan betala av på statsskulden så att vi kan minska kostnaderna för räntorna och minska kostnaderna för skattebetalarna. Det är ett säkrare och tryggare sätt att förvalta skattebetalarnas kapital. Det finns ingen anledning för staten motivera det gärna annars att tillverka vodka, sälja plåster, odla granar, driva bank- och börsverksamhet, spekulera på fastighetsmarknaden, ägna sig åt vadslagningsverksamhet, driva transportrörelser, sälja mobilteletjänster eller äga hotell. Staten äger av vårt inhemska näringsliv. En så omfattande statssocialism går inte att hitta i något annat demokratiskt land. I har vi till och med en större andel statligt företagsägande än vad man har i det kommunistiska . Där hade man tidigare statligt företagsägande, och har sänkt det till . Vi slår alltså till och med i det fallet. Länder med mindre av socialism och mer av marknadsekonomi, där staten koncentrerar sig på att sköta samhällets gemensamma angelägenheter till exempel rättstryggheten på ett bra sätt i stället för att driva företag uppvisar en högre ekonomisk tillväxt, vilket leder till ett högre välstånd och en högre välfärd. Det är den största vinsten av mer av marknadsekonomi och mindre av statligt företagande. Som jag har klargjort anser vi att det vore bättre att sälja de statliga företagen och amortera på statsskulden. Det är en bättre och säkrare förvaltning av skattebetalarnas pengar. Enligt vårt budgetalternativ skulle staten i ett första steg privatisera företag för utöver vad regeringen föreslår. Det skulle minska räntekostnaderna med . Det är pengar som skulle kunna användas till bättre saker än att bara betala ränta på statsskulden. Det hade varit en klokare politik än den som förs . Eftersom de förslag som jag har redovisat nu har fallit i tidigare omröstningar nöjer jag mig med den här redogörelsen. 130 (): Per från sade i debatten om slopad arvs- och gåvoskatt: Vi har en statsbudget som inte går ihop. Vi lånar pengar 50, 60, 70 miljarder. Vi kan inte fortsätta att driva så. Per hade alldeles rätt i det. Han skulle kunna säga samma sak om arbetsmarknaden. Trots att Socialdemokraterna och precis har sagt att arbetslösheten är det allra viktigaste området att jobba med når man inte fyraprocentsmålet . Man når det inte 2004. Man når det inte 2005, 2006, 2007 eller 2008, trots att detta är det viktigaste område man jobbar med. Det hänger naturligtvis samman med att man har dåliga statsfinanser. befinner sig just nu i en befolkningsmässig högkonjunktur. Just nu är det en gynnsam demografisk situation i vårt land. Inte har relationen mellan dem som är inom arbetskraften och dem som inte är det varit så god som . De kommande decennierna kommer det att vända. och ända kommer det successivt att bli sämre och sämre när det gäller demografin, och en mindre och mindre andel av arbetsmarknaden kommer att tillhöra den del av befolkningen som är i arbetsför ålder. Vi är dessutom inne i en ekonomisk högkonjunktur. kommer den internationella konjunkturen att lyfta ekonomi. Även om det inte innebär någon sänkning av arbetslösheten är det en bra situation. Vi är i den situationen att vi har både en demografisk högkonjunktur och en ekonomisk högkonjunktur. Trots det lånar vi till statens finanser. Sunt förnuft borde i stället innebära att man stoppar undan i ladorna för att se till att man har pengar över när situationen ser värre ut. Redan nu är underskotten i statsbudgeten relativt stora. Trots den positiva konjunkturbilden försämras saldot ytterligare 2005. visade i sin senaste prognos, som kom för sedan, att det underliggande saldot fortsätter att vara negativt . blir det minus 55, blir det minus 43. Så fortsätter det . Det blir några tiotal miljarder i underskott. skulle ha behövt en annan politik. lägger fram ett förslag i sin budgetmotion om en politik som skulle sänka kostnaderna för ränteutgifterna och som skulle se till att statsfinanserna blev bättre. Det sker bland annat genom försäljning av statliga företag för att minska statsskulden. Det är förvisso en engångseffekt, men det minskar ränteutgifterna. Precis som , förväntar jag mig att vi får en förnyad debatt om det statliga ägandet av företag. Jag vill skicka med en fråga till företrädarna för Socialdemokraterna. Är det rätt att inte bara är med som programledare i utan också borde vara med som en av deltagarna? Är det rätt att den som leder schlagerfestivalen och är jury också är med och sjunger en av låtarna? Är det rätt att inte bara dömer utan också är med som spelare i ett av lagen? Är det rätt att staten både bestämmer regler och skatter för företag och är med som en av spelarna på marknaden? Nej, det är det inte. 131 (): Ledamöter och åhörare! Den budget som socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister förhandlar sig fram till och som vi ska besluta om går inte ihop. Vänsterkartellen planerar att låna i genomsnitt per dag . Vänsterkartellen planerar att öka statsskulden med nästan 130 miljarder, 127 miljarder för att vara exakt, . Det är av kraftig högkonjunktur. Frågan är om man planerar att betala tillbaka den här skulden. Nej, det finns ingen plan, åtminstone inte som man kan läsa ut i budgeten. Sanningen är väl att man skickar notan till min son och andra som växer upp i .