prot · GS0946 · 2004-12-08 00:00:00 — hemfaller åt samma taktik som statsrådet gjorde när vi remissdebatterade det här förslaget, nämligen att försöka vända debatten ifrån det det handlar om till någonting annat. Jag förstår att det inte är speciellt muntert att behöva försvara det här förslaget. Jag ska kort svara på frågan om nivåerna. har varit väldigt tydliga när det gäller vilken nivå vi vill ha i sjukförsäkringen. Jag är inte speciellt orolig för hur vi ska kunna hantera det i en borgerlig allians. Jag har inget minne av att de partier som talar sig samman kring budget och andra frågor för den debatten här i kammaren. Det tycker jag inte att vi heller behöver göra. Men, som sagt, jag är inte orolig för utfallet. Om ursäktar skulle jag vilja vända tillbaka till det som debatten handlar om . Det föreligger en uppenbar målkonflikt mellan regeringens ambitioner att öppna arbetsmarknaden och göra den tillgänglig för flera och det förslag som ligger här . Att den målkonflikten föreligger bejakade till och med statssekreteraren vid vår utfrågning. Med ena handen vill regeringen öppna arbetsmarknaden, med den andra handen stänger man den. Även om vi kan ha en selektiv hörsel på en utfrågning var ju ändå budskapet att det får den här effekten entydigt och tydligt från handikapporganisationerna, från och många andra. Jag skulle vilja att här och kommenterade det förhållandet. Målkonflikter kan uppstå i det politiska arbetet, men i det här fallet går regeringen faktiskt med öppna ögon in och skapar målkonflikten. Hur kan detta försvaras? 20 () replik: Att vi har selektiv hörsel vid hearingarna noterar jag i flera anföranden. Vi vänder inte debatten genom att undvika att prata om vårt förslag, men vi känner skyldighet som politiker att peka på alternativen. Jag känner lite frustration över att vi har haft borgerliga företrädare som har sagt nej, nej och åter nej till många av de förslag vi presenterar men är väldigt sega med att komma med egna förslag. När vi frågar vad alternativen är svarar man: Vi kommer inte att här föra en öppen diskussion om vilka ersättningsnivåer det blir. Det gör vi i stängda arbetsgrupper. Det tycker jag är bekymmersamt. Jag skulle vilja att ni mer öppet redovisade vilken politik högeralliansen kommer att föra. Vi i samarbetspartierna gör ju det genom att lägga förslag som vi gemensamt står upp för här i . Den skapas inte av detta förslag. Den är väldigt tydlig. Jag är bekymrad över hur arbetsmarknaden och framöver har sett ut för människor som har svag ställning, inte minst på grund av funktionshinder. Därför kommer vi med en arbetslivsproposition som tittar på inte minst hur lönebidragsinstrumentet ska kunna användas i bättre utsträckning. Vi kommer också, vilket jag har påpekat tidigare, att följa upp reformen och se på effekterna. Det är oerhört viktigt. Om man nu visar den omsorgen det är jag övertygad om att också gör hur är det då med anställningstryggheten för människor som har en svag ställning på arbetsmarknaden? är ju delansvarig för att försämra anställningstryggheten för människor. Effekten blir vid omställningar att människor som är sjukskrivna sägs upp. Människor som är funktionshindrade sägs upp. Vore det inte rätt att återta försämringen i anställningstryggheten och turordningsreglerna och visa att ni inte accepterar att människor med en svag ställning på arbetsmarknaden ska vara de som plockas undan vid omställningar, utan att det är sist in först ut och lokala fackliga förhandlingar som gäller? 21 () replik: Jag behöver inte förbruka min korta talartid med att upprepa det svar som gav på den frågan tidigare. Jag tycker att det var utmärkt beskrivet. säger att de samarbetspartier som står bakom regeringspolitiken för samtal och sedan redovisar sina förslag här i kammaren. Det jag sade var att de samtalen inte förs här i kammaren. Vi tänker inte heller föra samtal här i kammaren. Vi kommer också att redovisa våra förslag. Jag är inte alls orolig för innehållet i dem. Jag går trots allt, med en dåres envishet, tillbaka till dagens fråga. läggs ett förslag som innebär en målkonflikt. säger att målkonflikten inte uppstår här. Nej, det gör den förvisso inte, men den förstärks. Den förstärks alldeles tydligt genom det här förslaget. Om man nu ska få ett genomslag för ett sådant här förslag krävs väl ändå ett slags tilltro till det hos dem som närmast berörs? säger att det sker en omfördelning i arbetsgivarkollektivet. Det här är ingen ytterligare pålaga. Det är en omfördelning. Är det så att av arbetsgivarna över huvud taget inte har förstått att denna omfördelning sker? Man är ju så oerhört skeptisk till förslaget och har inte tilltro till det. Menar att man inte har förstått det, och menar han att det ska få genomslag och effekt när i stort sett alla arbetsgivare tvivlar på det? Vad är förutsättningarna för att detta ska få genomslag? 22 () replik: De där kommer från en opinionsundersökning. I opinionsundersökningar kan man ställa frågor så att man får precis de svar man känner för. I den dialog vi haft under de här månaderna med företagare och företrädare för olika organisationer på arbetsgivarsidan är det också uppenbart att man ibland inte heller läst förslaget. Man har inte haft klart för sig att vi sänker sjukförsäkringsavgiften eller att man blir kompenserad genom att vi tar bort tredje sjuklöneveckan. Man har bara sett att det blir en pålaga i form av medfinansiering. Det är klart; är det den selektiva information man har fått kan jag förstå att man blir upprörd. Jag träffar väldigt många långtidssjukskrivna när jag är ute, inte bara arbetsgivare eller fackliga organisationer. Där har jag fått starkt gensvar för de här förslagen. De säger: Vad bra! får vi äntligen möjlighet att komma tillbaka. Man kan ju ta de här och räkna ut hur mycket pengar det kostar för arbetsgivarna att inte göra någonting. De resurserna kan man använda i aktiva åtgärder för att faktiskt komma tillbaka. har inte rätt till någon ytterligare replik, men den motfråga jag annars skulle ha ställt var just om inte faktiskt känner att vi med detta förslag ändå ger en drivkraft som gör att sjukskrivna får rätten att komma tillbaka. Det är nämligen vad jag känner. Låt oss följa upp förslaget! Låt oss se hur det kommer att gå! Jag är övertygad om att flera av er kommer att tycka att detta är ett bra förslag framöver eftersom det så tydligt talar om det ansvar man redan har rehabiliteringsansvaret och ansvaret att ha en god arbetsmiljö. Att det kommer att leda till både mänskliga och samhällsekonomiska vinster är jag också övertygad om. 23 (): Vi har tidigare haft en remissdebatt om de ekonomiska drivkrafterna. har inte funnit anledning att ändra uppfattning trots den kampanj som har bedrivit. Vårt svar till blir också detsamma som till de borgerliga partierna. Svensk arbetsmarknad har genomgått en omfattande strukturomvandling . fanns det ofta reträttarbetsplatser som personer med viss nedsatt arbetsförmåga fick tillgång till. Med outsourcing, privatiseringar och ökat konkurrenstryck har utrymmet för personer med nedsatt arbetsförmåga minskat. Stödfunktioner har lagts ut på entreprenad och då blivit kärnverksamhet i ett annat företag med nya prestationskrav. Många människor har ställts utanför den reguljära arbetsmarknaden. De har svårigheter oavsett konjunkturläge. Att nu äntligen uppmärksammar detta problem är vällovligt. Förslag såsom försämrad arbetsrätt och minskad sjukersättning tror dock inte vi kommer att leda till en bättre situation för dessa utsatta grupper. Vi hoppas att kommer med bättre förslag kring detta stora samhällsproblem. Vi behöver nämligen Svenskt Näringslivs engagemang för utsatta grupper på arbetsmarknaden även när vi inte diskuterar ekonomiska drivkrafter. Finansieringen av sjukersättningen sker via sjukförsäkringsavgift och via sjuklön. När arbetsgivare betalar sjuklön och sjukförsäkringsavgift görs ingen skillnad på sjukfrånvarons orsaker. inför vi en rörlig del på av sjukpenningkostnaden för heltidssjukskrivna. av kostnaden är således fortfarande orörlig i förhållande till den enskilda arbetsplatsens sjukfrånvaro. Arbetsgivarkollektivet får full kompensation för den särskilda sjukförsäkringsavgiften. blir alltså arbetsgivaravgiften något lägre då en person anställs. Ett fribelopp och högkostnadsskydd för arbetsgivare införs också vilket förnyas . Hade detta system funnits hade cirka nio av tio företag med färre än 20 anställda inte behövt betala någon avgift. har också sjuktalen minskat. Fokus sätts nu på den långa och kostsamma sjukfrånvaron i stället för den korta. Den tredje sjuklöneveckan tas bort. Målet är att anställda som varit sjukfrånvarande ska komma tillbaka till arbetsplatsen, detta oavsett frånvarons orsaker. Det är då arbetsgivaren som har den största möjligheten att anpassa arbetsplatsen eller arbetsorganisationen så att frånvarons längd kan minskas. Om en anställd kommer tillbaka på deltid eller beslut om rehabiliteringspeng fattas upphör betalningsskyldigheten. Ett högriskskydd för personer som riskerar en eller flera längre sjukperioder införs. Med det nya systemet ställs ökade krav på . I samband med införandet av ekonomiska drivkrafter får också kassorna en ny organisation. Meningen med den är att det ska bli en bättre styrning av organisationen och att man ska bli mer effektiv. Den nya myndigheten ska särskilt arbeta för att förbättra kontakterna med arbetsgivarna. För att hela processen ska fungera är det då också viktigt att arbetsgivare snabbt kommer in med ett bra rehabiliteringsunderlag då detta behövs. Innan en långtidsfrånvaro uppstår har den ofta föregåtts av flera korta sjukskrivningar. Genom bra samarbete kan anställda och arbetsgivare stödja denna process. Sekretessbeläggning av den anställdes sjukdomsdiagnos är ytterst ovanlig. väljer den anställde att berätta om orsaken till att han eller hon är hemma. Genom ett förbättrat arbete kring den långa och både mänskligt och ekonomiskt dyra sjukfrånvaron ges utrymme för att ytterligare sänka sjukförsäkringsavgiften . De förändringar som svenskt arbetsliv genomgått beror inte på planerna om att införa ekonomiska drivkrafter för att minska sjukfrånvaron . Det rör sig om mycket större processer. Vi måste seriöst kunna hantera både arbetsmarknadsproblemen och långtidssjukfrånvaron . Nästa stora uppgift för samarbetspartierna på detta område är att ge långtidssjuka bättre möjligheter att byta yrke eller arbetsplats. Vi förbereder även en proposition eller om så önskar: samtal som rör arbetshandikappades arbetsmarknad. kommer då att återigen bland annat kräva att lönebidragstaket höjs och att ges bättre villkor. Vi kommer också att jobba för att sjukvården får mer resurser så att man kan minska köerna till olika behandlingar. Propositionen om ekonomiska drivkrafter för att minska sjukfrånvaron är en överenskommelse mellan samarbetspartierna som kommer att hålla. Vad vi säger är att det ska löna sig för en arbetsgivare att vara aktiv och bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete för att förebygga arbetsskador och arbetssjukdomar. Det ska löna sig för en arbetsgivare att anpassa arbetsplatsen så att en medarbetare kan vara sjukskriven på deltid och arbeta resten av tiden. Det ska löna sig för en arbetsgivare att aktivt delta i medarbetarens rehabilitering genom att tillsammans med , läkaren, den sjukskrivne och eventuellt facket se till att en sådan kommer till stånd. De beräkningar som har gjorts visar att vårt förslag är väl avvägt. Syftet är också att det ska vara sådana ekonomiska drivkrafter som tillsammans med en aktiv försäkringskassa, företagshälsovård, läkare och inte minst den sjukskrivne själv ska leda till ett friskt arbetsliv men också till minskade utgifter för statskassan därför att det ska löna sig för aktörerna med ett friskt arbetsliv. Det är först när alla parter samarbetar som vi kan åstadkomma det. 24 () replik: Jag vill fråga hur hon ser på möjligheten för personer med sjukdomshistoria eller funktionshinder att få arbete med det här förslaget. Kan kommentera möjligheten till högriskskydd? Det kommer vad vi förstår att beröra knappt 200 personer. 25 () replik: När det gäller högriskskyddet var inne på det tidigare. Det är riktigt att de siffror som finns visar att ungefär 200 personer omfattas av det. Vad vi har förstått känner dock inte arbetsplatserna eller den sjuke till möjligheten att be att få ett högriskskydd. Vår uppfattning är att med rätt information från kommer alltfler att omfattas av och också begära att omfattas av högriskskyddet. För oss är det dock viktigt att det är den sjukskrivne, alltså arbetstagaren, som begär det. Personen i fråga ska inte bli tvingad av sin arbetsgivare att gå och begära det. När det gäller möjligheten för kroniskt sjuka och människor med funktionshinder att få arbete vill jag påminna om att när man i införde att arbetsgivarna skulle ta hela ansvaret för betalningen av sjukförsäkringen kunde man inte se någon ökad selektering. Att lägga ut hela det ekonomiska ansvaret skulle man kunna kalla en större drivkraft än de som vi inför . Där kunde man i varje fall inte märka någon ökad selektering. Sedan vill jag faktiskt citera vad säger: Jag tänkte kommentera ordet selektering. har jag en känsla av att när man säger selektering finns i bakgrunden tanken om diskriminering. Det är ju så att i den mån det handlar om att selektera en person för att personen har ett funktionshinder och därmed skulle kunna riskera att vara sjukfrånvarande i stor utsträckning så är det inte tillåtet . Det är vad sade vid vår hearing. 26 () replik: Väldigt många kvinnor arbetar på offentliga arbetsplatser där man har en högre sjukfrånvaro än genomsnittet. Hur ser på att det här förslaget eventuellt kan bli en kvinnofälla i det att det kanske blir svårare för kvinnor att få arbete när arbetsgivare eventuellt till och med kan diskriminera på grund av sjukdomshistoria? Det finns relaterat i arbetsförmedlingens tidning att redan nu är sjukdom den grund som gör arbetsgivare väldigt försiktiga med att anställa. Hur ser på förslagets verkan för kvinnor? Och hur ser att det här förslaget kan leda till att de offentliga arbetsplatserna kommer att få en bättre organisation och lägre sjuklighet bland just kvinnor? 27 () replik: Låt mig börja med att säga att om det här förslaget skulle kunna bli en kvinnofälla kan jag inte se den koppling som gör. Däremot finns den diskriminering som kvinnor utsätts för på arbetsmarknaden redan genom att arbetsgivaren vid anställningsintervjun ställer frågor som det egentligen inte är tillåtet att ställa har du för avsikt att skaffa barn? och det som kvinnor utsätts för genom att de tar ett större ansvar för hem och barn. Därför menar vi att en individualiserad föräldraförsäkring skulle kunna leda väldigt långt när det gäller att ge kvinnor möjligheten att slippa bli diskriminerade på arbetsmarknaden. Vi har förstås också andra lösningar. Vad gäller offentlig sektor är det precis som sade, att stressen nu har gått upp. Den offentliga sektorn har bantat ett antal miljarder. Man har skurit ned, och färre människor arbetar. Vad är det man säger: Färre ska arbeta och se till att fler får det bra. Det har förstås drabbat barnomsorgen. Det har drabbat också äldreomsorgen. Det gör ju att de kvinnor som är beroende av den offentliga sektorn det är ju även de som arbetar inom offentlig sektor har fått det mycket besvärligare. Då menar vi att en sak som vi ska göra, precis det som har sagts tidigare, är att se till att kommuner och landsting får mer pengar så att man kan anställa fler. Men det hjälper ju inte dem som redan är sjukskrivna. Därför måste vi se till att få in dem i rehabilitering. Sedan har vi ett förslag som vi önskar att kammarens ledamöter skulle ställa sig bakom. Det är att vi ska införa sex timmars arbetsdag. Det är jag övertygad om kommer att vara en av de bästa lösningarna för att vi ska slippa långtidssjukskrivna. 28 (): är vi vid vägs ände och ska fatta beslut om ekonomiska drivkrafter för minskad sjukfrånvaro. Sedan vi hade remissdebatten om denna proposition har jag själv varit på flera seminarier, läst rapporter, svarat på frågor och varit med i debatter. Vi har också haft utfrågningar i utskottet som har handlat om drivkrafterna. Jag tycker att vi har haft bra diskussioner där vi har vänt ut och in på det mesta av förslagen i betänkandet. Jag har också fått telefonsamtal och frågor från arbetsgivare. Jag har blivit uppmärksammad på att väldigt många arbetsgivare inte känner till vilka regler som gäller i sjukförsäkringen . kommer de att få ytterligare hjälp om de behöver genom att de kan ringa till två call center. Man ska inte behöva ringa runt till olika personer för att få svar på sina frågor. Redan nu finns på webbsida svar. Där kan arbetsgivarna få reda på hur det är. Ute i landet har det kommit i gång mycket bra arbetsmiljöarbete, både privat och offentlig verksamhet. Det finns många sätt att arbeta på. Ett sätt som praktiserats med gott resultat är den så kallade AHA-metodiken, som och stöttar arbetsplatser i. Arbetssättet innebär i korthet en systematisk kartläggning av medarbetares hälsa, livsstil och psykosociala arbetsmiljö med hjälp av ett vetenskapligt frågeformulär. Medarbetarna får dels en personlig återkoppling på sina svar, dels sker en återkoppling på gruppnivå. Därefter genomförs förebyggande och rehabiliterande insatser både på individ- och gruppnivå. Man har sett att av dem som ändrade livsstil eller arbetssituation har behållit förändringen vid projektets slut. Den tydligaste förändringen ser man på de arbetsplatser där man jobbat med den psykosociala arbetsmiljön. Många av dessa arbetsplatser har upprättat konkreta handlingsplaner för förändring. Främst handlar det om inflytande över arbetssituationen, ledarskap, organisationsklimat och engagemang i företaget. Flera arbetsgivare har upprättat riktlinjer för rehabilitering och aktivt arbete med långtidssjukskrivna, nya arbetsformer med och arbetsförmedlingen och strukturerade arbetsplatsträffar. Man har också satsat stort på arbetsmiljö-, chefs- och ledarskapsutbildningar och sett över sina avtal med företagshälsovården. Ett företag som varit med är Frigoscandia. Man räknade ut att 2003 kostade sjukfrånvaron för dem totalt . Då har man räknat in nyrekrytering, produktionsbortfall och framtida rehabiliteringsinsatser. För varje procentenhet som deras sjukfrånvaro sjunker beräknar de att spara . Det här är arbetssätt där man tar helhetsgrepp både för arbetsgivare och för de anställda själva som individer. Bara genom att lyfta fram behovet av systematiskt arbetsmiljöarbete och ge goda exempel bidrar alla till ett bra förebyggande arbete, förebyggande i syfte att fler personer håller sig friska men också att fler arbetsplatser blir friska arbetsplatser. Jag har här en rapport från som heter Arbetsmiljö och arbetsmiljöarbete i mindre tillverkningsföretag i . Den kom för inte så länge sedan. Jag ska läsa en del av sammanfattningen i den. Krav på arbetsgivare att organisera ett systematiskt arbetsmiljöarbete har funnits infört i arbetsmiljölagen . Trots detta har ett sådant organiserat arbetssätt med arbetsmiljöfrågor införts på alltför få arbetsplatser. inledde en samverkan med med syfte att bedriva forskarstödd utveckling inom mindre tillverkningsföretag stod det tidigt klart att insatser för att stärka arbetsmiljöarbetet var angelägna. Utgångspunkten var inte i första hand att minska arbetsrelaterad sjukdom utan man hade konstaterat svårigheter i att nyrekrytera arbetskraft. Arbetsmiljön var en viktig faktor som var orsak till minskat intresse bland ungdomar att arbeta inom tillverkningsindustrin. Resultaten visade att 18 av de 27 företag som de hade kontaktat inte alls hade infört systematiskt arbetsmiljöarbete. Det var endast 17 av företagen som hade något avtal med företagshälsovården. Jag tycker att man i den pågående debatten bara har gett den ena sidan av saken. Med mitt inlägg har jag velat ge en mer nyanserad bild av vad som händer ute på våra arbetsplatser och som bidrar till att minska kostnader för arbetsgivare och lidande för arbetstagare. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet. 29 Statsrådet (): Innan jag går in lite närmare på det förslag som vi ska diskutera och ta beslut om i kammaren när det gäller ekonomiska drivkrafter och medfinansieringen finns det anledning att något uppehålla sig vid alternativet. Det riktas skarp kritik från oppositionen mot vårt förslag till medfinansiering som en ekonomisk drivkraft. Det är en drivkraft som vi tycker att man kan rikta mot arbetsgivaren, för att stimulera, öka trycket på och göra arbetsgivaren observant på att det finns mer att göra när det gäller att hjälpa och stödja sjukskrivna att komma tillbaka till arbetet eller att motverka att sjukdomar och arbetsskador uppstår på en arbetsplats. Vi tycker att det är en rimlig drivkraft att utveckla tryggheten för löntagarna. Oppositionen, framför allt , tycker att det är rimligare med en annan ekonomisk drivkraft, nämligen den som riktar sig till enskilda individer, till de sjukskrivna. Det är en ekonomisk drivkraft som inte drar sig för att torgföra, ersättningsnivåer för sjukskrivna. Dessutom ska det gälla också för förtidspensionerade och a-kassan. Ovanpå det, som om inte det andra vore nog, föreslår man också att det ska införas strejkförbud, som innebär att det blir ett tryck nedåt på lönerna. Därmed kommer att vara värt ännu mindre i framtidsvärld. Sedan är frågan vad som blir verklighet av det alternativ som finns som relief till vårt förslag. Det ska naturligtvis förhandlas mellan partierna. Hur stor sänkningen av ersättningarna blir återstår att se. Men precis som säger är det rimligt att tro att har ett ganska stort inflytande över det det ska bestämmas. Det är alltså viktigt att se vad som är alternativet när vi nu ska diskutera och ta beslut om vårt system. Alternativet handlar om att avveckla trygghet för enskilda individer mot att utveckla tryggheten och öka stödet för enskilda individer i sin anställning. När den mandatperiod inleddes som det nu har gått av har regeringen intensifierat arbetet med att bekämpa ohälsan. Som en del av det elvapunktsprogram som formulerades redan före den här mandatperioden fullföljer regeringen nu en rad åtgärder, där allting hänger ihop på olika sätt. Sedan den intensifieringen kan det vara intressant att titta på resultatet. Inflödet av sjukskrivna minskar. Det är färre som är sjukskrivna ; mellan 40 000 och 50 000 färre är sjukskrivna. De långtidssjukskrivna fick jag debattera i kammaren med skarpa frågor från oppositionen, som sade att det minskar inflödet men inte antalet långtidssjukskrivna. får jag inte längre några frågor om det, för nu minskar också långtidssjukskrivningarna. Antalet personer som är sjukskrivna har minskat från 135 000 personer till 116 000 . Det är en ganska ordentlig minskning av långtidssjukskrivningarna. Utvecklingen när det gäller ohälsa, inklusive förtidspensioneringarna antalet förtidspensioneringar ökar just nu visar att den totala ohälsan minskar, inte så mycket men ändå. Den fortsätter att minska det är en stadig nedgång. Deltidssjukskrivningarna har ökat. Det har ökat rehabiliteringspenningen på försäkringskassorna. Det är ganska bra resultat. Det är ingenting som tyder på att det skulle brytas, snarare tvärtom. Trenden är bruten; vi har en tydlig riktning nedåt när det gäller den sammanlagda ohälsan i landet. Vi har genomfört en rad åtgärder för att försöka åstadkomma detta. kommer ytterligare en åtgärd, och det är medfinansieringen. Alla de åtgärder vi vidtar har det gemensamt att de tar sikte på att tillvarata människors arbetsförmåga. Vi vill öka insatserna för att tillvarata arbetsförmågan hos människor. Också denna medfinansiering har det syftet. Vi inför inte medfinansieringen därför att vi har en dålig arbetsmiljö eller därför att det är 30, 40 eller av sjukdomarna som är arbetsrelaterade. Det är inte det som är poängen.