prot · GS0948 · 2004-12-10 00:00:00 — Men det är kanske det som är intressant med bostadspolitiken, att vi alla har stått upp för principer . Men ibland måste man ompröva dem. Det tycker jag att regeringen visar prov på med jämna mellanrum, och det hoppas jag att också kan göra då och då, till exempel om verkligheten gör att synen på anvisning av lägenheter behöver förändras. Jag ska i alla fall återkomma till den frågan med ett sådant underlag att det underlättar för och andra att eventuellt ompröva sin inställning i den frågan. 21 (): Det verkligt tråkiga är ju bostadsbristen i våra storstäder. Det är väl därför vi står här , inte för att någon politisk motståndare skulle vara tråkig. Det behövs ett nytänkande i bostadspolitiken. Det gäller kommunikationerna som Skårman har varit inne på. Det finns ett kapitel om den frågan i den nya boken at Large som jag rekommenderar att Skårman läser. Det gäller hur man bekämpar svarthandel som var inne på, och det gäller också hur man bygger och fördelar bostäder. I den bostadsdebatt som vi hade för någon vecka sedan bjöd jag in alla partier till en bred samling för att lösa bostadsproblematiken under de tre ämnen som jag tog upp, att man måste bygga mer, man måste ha en rättvisare fördelning och man måste ha mer kreativitet i byggandet. Det var väldigt bra att samhällsbyggnadsministern svarade på denna inbjudan, men tyvärr var hon den enda som gjorde det. Inget av de borgerliga partierna var intresserade av en sådan samling, utan debatten fortsatte i den lite krypskytteliknande stil som den ibland lätt får. Det tycker jag är synd. Vi behöver samsas i de här frågorna, vi behöver komma framåt. Det är en fröjd att få höra samhällsbyggnadsministern när hon angriper bostadsproblematiken. Det känns positivt att vi kommer att få gå framåt , att våra partier gemensamt ska titta på en bostadsanvisningslag tillsammans med företrädare för storstäderna. Det känns skönt också att vi får titta på reglerna så att fler grupper kan få komma in och efterfråga bostäder. Det känns bra att hemlösa kan få vara med i dialogen om bostadspolitiken i storstäderna. Det känns skönt om vi faktiskt kommer framåt här . Jag ser det nytänkande vi har efterfrågat i regeringen . Jag hoppas att vi snart får utdelning också så att det blir fler bostäder. Avslutningsvis, herr talman, känns det positivt att förstår min skånska. Och jag tycker mig förstå vad han säger, men jag förstår möjligen inte sammanhanget riktigt. pekar på de problem som finns med att en alltför tjock plånbok är det som styr bostadssituationen och möjligheten att få en bostad. Jag förstår inte hur man skulle kunna ändra på det med en politik med marknadshyror och mer möjligheter att marknadsutsätta hyressättningen och bostadsbyggandet. Men där har vi olika uppfattningar, och vi möts säkert återigen i debatten. 22 (): Jag vill passa på att uppmärksamma både och statsrådet på en tredje fråga som man också kan koppla ihop med bostadsanvisningslagen, eller rättare sagt om de verkligen står i samklang med varandra. I bostadsutskottet deklarerade i går i ett betänkande som kommer att debatteras att de är för att andrahandskontrakt kan konverteras till förstahandskontrakt. Det blir naturligtvis ett bekymmer därför att då kan man fråga sig vilka inlåsningseffekter det får på marknaden. anser däremot, och har samma uppfattning, att det här inte är en gångbar väg. Det är ett sätt att komma åt förstahandskontrakt, och det löser inte problematiken. Jag vill uppmärksamma på att de nog faktiskt får välja väg och bestämma sig för vilka metoder de väljer, för deras åsikter spretar väldigt. Det andra är att delvis stöttar regeringen och regeringens politik. Ni sitter också i majoritet i . Ni har definitivt ett jätteansvar för om det byggs eller inte och den politik ni vill föra. Då vill jag uppmärksamma på att ni faktiskt har alla möjligheter att lägga fram förslag och agera, och där tycker jag att det finns många brister. Det tredje är naturligtvis att det för oss i handlar om att riva hinder. Och jag delar statsrådets uppfattning att det inte finns en åtgärd, utan det finns en mångfald av åtgärder som både handlar om den kommunala bostadspolitiken och om det som kan göras från kammare. återkommer vi snart i en annan interpellationsdebatt. Från sida kommer vi att fortsätta påvisa att det är de långsiktiga regelverken som gäller. Politiken blir inte lika spännande och lika häftig, men det är långsiktiga regelverk som det handlar om. Det handlar om en palett av åtgärder för att komma vidare och se till att det byggs kontinuerligt. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:211 om regeringens industripolitik 23 Samhällsbyggnadsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ändra regeringens politik vad gäller bostadsbyggandet med anledning av regeringens nya industripolitik för andra viktiga industrier som bilbranschen. Låt mig först få säga att jag, liksom , känner en oro för att bostadsförsörjningen och byggbranschen i landet inte fungerar tillfredsställande ur ett samhällsbyggnadsperspektiv. Jag kan i frågeställning se en önskan att hantera byggbranschen på liknande sätt som bilindustrin. Bilindustrin påverkas nu mycket av internationella strukturförändringar inom branschen, och de åtgärder som regeringen föreslog för innebar ytterligare satsningar på infrastruktur, kompetensutveckling, arbetsmarknadsutbildning samt på forskning och utveckling för att stärka regionens och industrins konkurrenskraft. Detta följer regeringens innovationsstrategi och är inte någon ny form av industripolitik. Byggsektorn däremot präglas av en inhemsk struktur med hög koncentration, vertikal integration och starka inslag av korsvis ägande i kombination med en rad problem, som svag importkonkurrens och inträdesbarriärer som leder till ett svagt konkurrenstryck. Det ger symtom i form av höga priser, svårigheter att påverka utbudet, låg produktivitet, dålig kvalitet och svagt omvandlingstryck. Regeringens tillsättande av en byggsamordnare ska ses i ljuset av den situation som byggsektorn befinner sig i just . I direktivet till byggsamordnaren framgår också betydelsen av kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsåterföring såväl som betydelsen av pågående och kommande forsknings- och utvecklingsinitiativ inom sektorn. Det finns ett tydligt fokus på sektorns utveckling, och byggsamordnarens direktiv ger dessutom möjligheter att ta andra initiativ och involvera nya intressenter som kan gynna utvecklingen för sektorn. Målet med byggsamordnarens arbete är att tillsammans med sektorn bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram som sektorn därefter själv ska ta ansvar för att driva. Sektorn ska alltså lösa sina problem själv, där staten är en bland många aktörer. En väl fungerande bygg-, fastighets- och anläggningssektor är en grund för samhällsbyggandet och också förstås för att öka bostadsbyggandet. Ett ökat bostadsbyggande är också beroende av andra faktorer. Vissa av faktorerna kan staten påverka, andra hanteras av andra parter. Låt mig ge några exempel. Ansvaret för bostadspolitiken är delat i landet så att staten svarar för att de rättsliga och finansiella instrumenten finns tillgängliga för bostadsbyggandet. Kommunerna i sin tur har ansvaret för bostadsförsörjningen i respektive kommun. Det är viktigt att kommunerna överväger vilka åtgärder de kan vidta för att stimulera ett ökat byggande, till exempel när det gäller mark- och planberedskap och genom ett strategiskt markinnehav. Regeringen har tidigare genom beslut om nationell och regional transportinfrastruktur avsatt medel för att förbättra kommunikationerna i landet. Vid beredningen av besluten beaktade regeringen särskilt behovet av ett ökat bostadsbyggande, främst i . De stora byggentreprenörsföretagen äger byggrätter för ungefär 60 000 lägenheter runtom i landet. Här finns alltså en stor potential för ett ökat bostadsbyggande som byggföretagen har i sin hand. Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringens bostadspolitik utformas efter de villkor och de förutsättningar som råder med de bostadspolitiska målen som grund, och jag ser ingen anledning att ändra detta förhållningssätt. 24 (): Jag vill börja med att tacka samhällsbyggnadsministern för svaret. Jag vill ange lite grann bakgrunden till att jag har ställt interpellationen. Det är inte så att jag menar att industripolitiken i alla avseenden ska vara densamma vad gäller bilindustrin och byggbranschen. Men vad jag far efter är vad som egentligen är statens roll för att skapa förutsättningar för olika branscher, oavsett vilken bransch det är, att utvecklas och ha en framtid i . Vi har samma uppfattning om problembilden, att det byggs för lite, att det måste byggas mer, att vi måste få en större mångfald och ett större utbud av bostäder. Men det handlar också om vad vi anser vara lösningen från den politiska sfären. Jag och menar att lösningen inte är att tillsätta fler tjänstemän som ska gå in i rollen som ett slags produktutvecklare på det här sättet, utan vi menar att det finns en annan roll som staten ska ha. Problemen i byggbranschen med att det finns en hög koncentration, det vill säga få och framför allt stora aktörer, är att det finns en svag importkonkurrens som leder till höga priser, svårigheter att påverka utbudet, låg produktivitet, ibland dålig kvalitet och svagt omvandlingstryck. Det är de facto en uppfattning som vi i har. Frågan är då: Vilka förutsättningar ska man skapa för att åtgärda detta? Vad är lösningen? Vi menar att i stället för att staten går in i produktutveckling på det här sättet och får den här typen av roll, är det viktigt att skapa förutsättningar genom att exempelvis skapa en långsiktig utvecklingspotential genom att bistå forskningen. Vi måste se till att vi har en bra forskning och utveckling i även vad gäller byggindustrin. Det satsas oerhört lite sett till andra industrier, och är det någonting som har kunnat konkurrera med så är det en hög kompetens inom många branscher. En sådan satsning skulle också byggbranschen gynnas av. FoU är mycket viktigt. Där menar vi att regeringen skulle kunna göra mer för att finansiera och se till att det finns forskningsmedel att tillgå. Det andra vad gäller infrastrukturen är att landshövdingen i , , kom fram med en rapport som påvisade just infrastrukturens roll för att öka bostadsbyggandet. Det har också varit uppe i tidigare interpellationsdebatter, så jag går inte in närmare på det. Men det finns en sak som jag definitivt tycker att man ska uppmärksamma från statliga myndigheter, och det är upphandlingskompetensen. Det som har hänt i kommunala bostadsföretag är att man på grund av att det har gått då det inte har gått att bygga någonting, då man inte har byggt, också har tappat kompetens i de kommunala bostadsföretagen. , när man skulle vilja köra i gång byggandet, har man inte riktigt kompetensen att upphandla. Det tycker jag är en viktig faktor att titta på. Finns det någonting man kan göra för att öka möjligheten att förstärka kompetensen? Sedan är det konkurrensfrågorna, som också kommenteras här och i andra sammanhang. Där är det så att vi tror att ökad konkurrens och flera aktörer, också flera mindre byggare, kommer att driva på utvecklingen. Det måste släppas fram en mångfald av entreprenörskap som gör att man hittar nya metoder, smarta lösningar, och att man inte har den här mycket stabila ordningen med några få företag som inte behöver utsättas för det tryck som konkurrensen medför. Konkurrensen tänker jag återkomma till i mitt nästa anförande, men där tror vi att det är oerhört viktigt att man från statligt håll ser till att riva de hinder som finns och framför allt att inte bygga upp nya trösklar när det gäller konkurrensfrågorna. 25 (): Det är ett intressant interpellationssvar som har fått. Jag noterar att statsrådet säger att bland annat svag importkonkurrens och inträdesbarriärer som leder till svagt konkurrenstryck har givit symtom i form av högre priser. Det är säkert någonting som kommer att debatteras mycket framöver, inte minst i samband med arbetsmarknadsfrågorna. Det är kvalitet och attraktivitet som avgör vad hyresgästerna uppskattar. Det är också för det som man kan få fram kapital från olika håll för att kunna bygga de lägenheter som behövs. Till detta behövs det faktiskt en väldigt god produktutveckling också. Jag noterade då man talade om fribyggen att planhushållare sade: Man får ju inte plats med möbler i lägenheterna. Det var en starkt negativ attityd till att utveckla boendet den vägen. Men jag tycker också att vi har anledning att lära oss av avvecklingen av bostadsrättsregleringarna. Det fanns ju då bostadsrätter också skulle godkännas av länsbostadsnämnd och då hyrorna skulle vara reglerade. Man avskaffade den regleringen, och är det just bostadsrätter som har byggts. Det är snart sagt det enda som har byggts och kunnat utvecklas. Det har att göra med konsumenternas fria val. Vi måste förr eller senare komma till den situationen att vi ska bygga det som folk vill ha och har möjlighet att betala för. Vare sig vi betalar direkt i hyra eller över skatterna är det ju konsumenternas val som måste vara avgörande. Det fanns då bostäder subventionerades väldigt. Konsumenterna tyckte att det blev för höga hyror trots att två tredjedelar av hyran i en nybyggd lägenhet gick på statliga subventioner. Vi kanske inte bara behöver lära av bilindustrin. Jordbrukets föreningsrörelse befinner sig ju lite grann i samma situation som de kommunala bostadsföretagen. Det är mer eller mindre ett kooperativt monopol som härskar. Och utvecklingen när det gäller mejeriprodukter det ser man när man kommer in i en livsmedelsaffär har varit otrolig sedan den tid då inte hade en aning om vad mjölken kostade. kanske vi inte heller har en aning om vad mjölken kostar, men det är för att den finns i så många olika former för att tillfredsställa så många olika smaker och det trots att det är en monopolmarknad i botten. Avreglering leder inte bara till att man avskaffar mygel och svart marknad. Det leder också till att man får en produktutveckling som har större möjlighet att tillgodose människornas krav på produkter. Det gäller även bostäder. 26 (): Det här handlar mycket om att byggbranschen skulle skilja sig från andra branscher. Det må vara hänt att den gör det på vissa punkter, men inte desto mindre kan man faktiskt likställa den i de flesta avseenden med andra. Att konkurrensen i byggbranschen måste förbättras verkar ju alla vara överens om. I budgetpropositionen finns det en del förpliktande skrivningar om konkurrensen i byggsektorn till bostadskonsumentens fromma. I svaret kan man läsa att samhällsbyggnadsministern tar upp problemet med den skillnad som trots allt finns jämfört med bilindustrin, som är utsatt för en väldigt hård internationell konkurrens. Inom byggsektorn har vi en svag importkonkurrens och inträdesbarriärer som leder till svagt konkurrenstryck. Då känns det på något vis att man ska koncentrera sig där och se på hur man skapar förutsättningar för mer konkurrens och en likställighet med andra branscher. För del har vi bland annat tagit upp att vi även här vill tydliggöra roll ännu hårdare än , att man ska koncentrera de åtgärder man vidtar för att öka konkurrensen och kontrollera konkurrensen just i förhållande till . Det står även i budgetpropositionen om ett samarbete som finns inom och som på något vis står bakom. Där har man inriktat sig på tre områden. Det är konsekvenserna av nationella regelverk, arbetskraftens rörlighet och bättre kunskap om hur marknaden kan utvecklas. Där har det lagts fram en handlingsplan som har undertecknats. Jag antar att den har undertecknats av samhällsbyggnadsministern, eller om det var av förra bostadsministern. Enligt den deklaration som finns ska denna handlingsplan genomföras . Min fråga är egentligen om samhällsbyggnadsministern kan se på vilka områden man ska arbeta med detta, där de stora hindren finns. Det går ju att prata om att vi vill ha in utländsk konkurrens och sådant, men då måste både formella och informella hinder tas bort så att det är möjligt att enkelt få in utländsk konkurrens. 27 Samhällsbyggnadsminister (): Till har jag först ett påpekande, och sedan vill jag verkligen hålla med om en sak som hon sade. Att byggsamordnaren finns, eller att den organisationen finns, är ett uttryck för oron över hur situationen är inom byggbranschen. Den delar vi, och det gav jag uttryck för i beskrivningarna i svaret. Men det är också viktigt att säga att den här byggsamordnaren inte är den som själv ska gå in och sköta produktutvecklingen. Det är för att få fram den där långsiktiga strategin, den större mångfalden och ett lite modigare och mer annorlunda sätt att jobba som byggsamordnaren ska vara med som representant för staten tillsammans med de övriga delarna av byggbranschen. Jag tycker att det är en spännande form, och det är också en form som branschen själv har visat ett väldigt intresse för. En sak som sade vill jag verkligen hålla med om till . Det var det här om upphandlingskompetensen. Jag tror inte det går att nog understryka precis den beskrivning som gjorde av att i tider då inte bostadsbyggandet har varit så stort har man också tappat kompetens. Det har också hänt rätt mycket på marknaden som man då inte har kunnat följa kompetensmässigt. Där tror jag att det finns väldigt mycket att göra. Byggkostnadsforum hade en del tankar om hur man skulle kunna sprida denna kompetensutveckling ut till upphandlarna. Jag ska verkligen se över vad staten ytterligare skulle kunna göra både med sin egen upphandlingskompetens och med andra delar av inte minst den offentliga sektorn som kommer att fortsätta att vara en av de allra viktigaste upphandlarna. Det är en sak som jag tacksamt tar till mig och lovar att se i vilka former som vi kan återkomma till det. Jag märker att jag är ny på området, och jag kan inte så här rakt upp och ned svara på vilka delar som kan komma att ingå i arbete. Men jag lovar att i lämplig form sätta mig in i det ordentligt så att jag kan svara på dessa frågor. Däremot vill jag understryka det som sade om roll. Det är flera delar när det gäller bristen på konkurrens som berörs i frågeställning. Inte minst har det handlat om vad den rena bostadspolitikens olika beståndsdelar kan göra och inte göra. Men jag vill understryka att andra aktörer självfallet är väsentliga, inte minst som har gjort väldigt viktiga tillslag och insatser för att uppmärksamma bristen på konkurrens. Man kommer också fortsättningsvis att spela en stor roll. Jag ber att få återkomma till frågan om eftersom jag inte kan svara på det . 28 (): Jag vill också återkomma till konkurrensfrågorna och uppmärksamma samhällsbyggnadsministern på det faktum att man också måste se på de utländska aktörer som försöker ta sig in på den svenska byggmarknaden. Ofta handlar debatten om att man känner en fara och oro när det gäller kollektivavtal. Man diskuterar väldigt mycket de människor som utför arbetena. Jag skulle vilja uppmärksamma samhällsbyggnadsministern på en annan sak som faktiskt har med bostadspolitik att göra därför att det handlar om att kunna hitta nya metoder att bygga billigt och bra. Såsom marknaden fungerar handlar det inte bara om arbetskraft, utan det handlar också om byggmaterial därför att dessa entreprenörer själva har upphandlat och har med sig byggmaterialet. När man så att säga försöker förhindra konkurrens och stoppar andra aktörer att komma in på marknaden, eller skapar väldigt höga barriärer, tycker jag att man skapar större svårigheter för hela branschen av det skälet att man då också får problem med byggmaterialsidan. Ett exempel på detta beskrevs i en av stora dagstidningar för sedan. På den svenska marknaden fungerar det på samma sätt där försöker ta sig in på Stockholmsmarknaden. I och med att man väljer att upphandla byggmaterialet separat själv har man fått problem med att få in anbud. Detta företag har valt att upphandla utifrån den europeiska marknaden. Det visar att det finns konstiga strukturer inom branschen. Det tycker jag att också skulle titta på. Det tål att fundera på vad man kan göra så att man också skapar utrymme för och inte blockerar nytänkande. Jag tycker att det är väldigt bekymmersamt att det fungerar som det gör. På ett seminarium träffade jag en före detta fastighetsförvaltare svensk från som just hade påtalat att det är så oerhört mycket lättare att förvalta fastigheter på den europeiska marknaden. Man har inte samma strukturer som förhindrar konkurrens på byggmaterialsidan och i övrigt. Det finns alltså saker och ting i detta som man måste titta på. Återigen beträffande byggsamordnarens roll. Jag tycker att det som samhällsbyggnadsministern säger låter angenämt. Men jag kan ändå påstå att från dem som finns som aktörer på marknaden uppfattas inte den här byggsamordnarens roll riktigt på det sättet. Jag har deltagit i en konferens där det fanns aktörer som blev smått upprörda över detta faktum. Man anser att staten egentligen inte på något sätt ska kräva in produktionskalkyler från marknadens aktörer därför att det är en affärshemlighet, och det vill man inte släppa ifrån sig hur lätt som helst. Jag tror att det ändå gäller att hålla en rågång i fråga om vad som är statens roll och vad som är grunden för produktutveckling. I ett inlägg från en av aktörerna framkom att man blev oerhört irriterad. I och med att syftet är att skapa samarbete och försöka hitta nya lösningar är det väldigt olyckligt när man upplever det på detta sätt. Och det kan jag förstå, därför att det faktiskt handlar om att varje företag hittar sina metoder och att man inte så gärna vill släppa ifrån sig detta. Det måste göras på någon form av frivillighetsbasis. Därför har jag väldigt starka uppfattningar om just byggsamordnarens roll och hur jag tycker att man borde gå vidare i dessa frågor. Men jag hoppas att det kan födas en och annan ny tanke även hos samhällsbyggnadsministern bara genom att vi debatterar frågorna och att hon uppmärksammar framför allt de svårigheter som finns inom branschen bland annat för de inhemska små aktörerna och att vi inte skapar bekymmer för de utländska aktörerna utan försöker lösa de problem som finns vad gäller arbetskraften men också uppmärksammar byggmaterialsidan. 29 (): Jag ska inskränka mig till en fråga. Hur tänker statsrådet öka konkurrensen vid import på bostadsbyggnadsområdet? 30 Samhällsbyggnadsminister (): Jag ska börja med att säga till att det exempel som hon gav om upphandlingen också till stor del är ett svar på frågan. Beroende på vilka krav som man ställer vid upphandlingen kan man också antingen underlätta konkurrensen eller försvåra den. Det understryker bara vilket viktigt arbete just själva upphandlingen är och hur den formuleras. Det handlar också om vilken kunskap man har om branschen som helhet när man gör själva upphandlingen. Jag tycker att det understryker den oerhört viktiga och nästan avgörande roll som upphandlingen har. Upphandlingen är ett mycket viktigt och i debatten ofta bortglömt instrument. Jag vill ändå ge uttryck för att den bild som gav av byggsamordnaren inte är den bild som jag har. Men jag ska verkligen hålla ögonen på detta. Detta bygger helt och håller på samarbete med branschen och på att branschen vill vara med och också i den mån man bedömer det möjligt kan visa öppenhet när det gäller olika processer, så att alla aktörer kan se vad vi gemensamt kan förändra för att få en annan stil, ett annat innehåll och en annan kostnadsutveckling i byggandet. Men det är viktigt att hålla ögonen på att det är på det sättet som också branschen uppfattar det. , jag föreslår att vi återkommer till en mer samlad diskussion om hela konkurrenssituationen när det gäller byggandet eftersom jag varken har röst, möjlighet eller tid att ge mig in på det .