prot · GS0917 · 2004-10-20 00:00:00 — Jag skulle vilja tipsa om att kanske sända över den lektion vi fått i marknadsekonomi till den borgerliga norska regeringen, som i går föreslog att i införa ett liknande system om medfinansiering. De tycks enligt teorier lida av samma statiska syn som vi som står bakom det här förslaget. Sedan säger att arbetsgivarna inte kan påverka. Jo, tänk att vi tror att de kan det. Vi tror att arbetsgivarna kan påverka riktigt ordentligt. Jag tror att också arbetsgivarna själva tycker att de kan påverka ordentligt. Alla de goda exempel som många arbetsgivare och fackliga organisationer på enskilda arbetsplatser redovisat för mig när jag besökt dem har gått ut på att arbetsgivarna tittat ned i bordet och sagt att det nästan känns lite pinsamt att inte tidigare ha kommit på de enkla saker man kan göra för att motverka sjukskrivningar och höga ohälsotal på arbetsplatserna. Vi är alltså övertygade, , om att arbetsgivarna kan påverka. Jag förstår inte riktigt hur du tänker beträffande de undantag som du säger att vi har. Några av undantagen utgörs av de mindre företagen, som ska skyddas av högkostnadsskydd. Det blir logiken eftersom risken för höga kostnader ökar, om vi ska ha ett sådant här system, ju mindre företaget är. Därför har vi löst det på ett, tycker vi, ganska elegant sätt. Ett annat undantag är att arbetsgivaren inte behöver betala om den sjukskrivne kommer tillbaka på deltid eller har rehabiliteringspenning. Javisst, det är ett undantag, men det är också själva poängen med förslaget, det vill säga att om arbetsgivaren medverkar till att den anställde arbetar eller får en meningsfull rehabilitering i stället för att vara hemma och vara sjuk ska han slippa betala. Så tänker vi. Slutligen: Jag är alldeles övertygad om och vill understryka det som tagit upp i sina inlägg, nämligen att det här förslaget innebär att det lönar sig att ha friska, sunda och bra arbetsplatser. Och vi tror verkligen att arbetsgivarna kommer att upptäcka att detta mer är en möjlighet än ett hot. Det är en möjlighet att både få frisk personal och tjäna pengar. 73 () replik: Friska arbetsplatser var det. Jag trodde det gällde friska människor. I er värld handlar det om klumpar, kollektiv och grupper, inte om enskilda människor. Det är arbetsplatsen som ska läggas i denna vokabulär på vänsterkanten. påstår att jag skulle sagt att arbetsgivarna inte kan påverka. Visst kan de det, men de kommer att påverka på ett annat sätt. De kommer inte att vilja anställa lika många. De kommer att gallra ut dem som är lite sjukliga och kanske i en ålder då de riskerar att vara borta mer än genomsnittet. Det är på det sättet de anpassar sig, och det är väl ingen önskvärd utveckling av arbetsmarknaden. I sitt tidigare anförande sade att det här systemet är bra för det medför att arbetsgivarna sätter press på , som i sin tur ska se till att den enskilde blir frisk och kommer tillbaka i arbete. Men då är det väl bättre att gå direkt till roten till det onda och skapa incitament och ekonomiska drivkrafter som är starkare för . Om felet ligger där är det väl dem vi ska gå på i stället för att gå en konstig omväg via arbetsgivarna, eller arbetsplatserna. kallar undantagen eleganta. Om man frågar arbetsgivare som har företag med fem eller femton anställda tror jag inte att de tycker att de är det minsta eleganta. De kommer att säga att det hela är mycket krångligt. Och om det är något som små och medelstora företag ständigt klagar över är det just krångel från det offentliga. 74 Statsrådet () replik: Jag har högre tankar om arbetsgivarna än tycks ha. Jag tror nämligen inte att arbetsgivarna systematiskt kommer att försöka runda den möjlighet som ligger i att få ekonomiska fördelar av att ha arbetsplatser för de enskilda anställda som också är bra arbetsplatser och som tillsammans kan bli friska arbetsplatser för en rad människor. Jag tror att arbetsgivarna kommer att upptäcka det och vilja medverka till att skapa sådana förhållanden på sina företag. Om det skulle visa sig att har rätt och arbetsgivarna systematiskt kommer att försöka motverka detta genom att anställa robotar i stället för personer, genom att selektera och bara ta in friska, unga pojkar, ja, då ska vi återkomma. Men vi vill se att problemet uppstår innan vi skapar det spöket och försöker hitta en lösning. I så fall får arbetsgivarna först visa att de faktiskt inte på ett konstruktivt sätt vill skapa bra arbetsplatser för sina anställda utan försöker, på något knepigt sätt, slinka ur detta. Det är dock inte något som vi just nu tror om dem. 75 () replik: Om hade förstått den ekonomiska drivkraften bättre och inte moraliserat så mycket hade han insett att det är ekonomiskt rationellt att göra så som jag sade. Det kommer att ske. De ekonomiska drivkrafter som säger sig tro på, och som framgår av titeln på och utformningen av propositionen, kommer att ha dessa effekter. Det är inget spöke. Sedan ska vi vänta ett eller två eller tills skadan är skedd och ett antal människor varit långtidssjukskrivna . Då ska återkomma. Men jag tror inte att de människor ni offrar som ni gör experimentet med det här förslaget då kommer att kunna återvända till arbetslivet. Jag är lite förvånad över att inte, som tidigare i kammaren, visat en viss papegojsjuka. Tydligen han sjukdomen tillfälligt hävts. Jag väntade mig nämligen få frågan om ersättningsnivåerna. Men den papegojsjukan får vi antagligen se i ett långtidstillstånd fram till valet . Överläggningen var härmed avslutad. Propositionen hänvisades till socialförsäkringsutskottet. Föredrogs och hänvisades Proposition 2004/05:16 till socialförsäkringsutskottet 3 § Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Föredrogs skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU3 Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus (prop. 2003/04:163) 76 (): Bakom den något tunga rubriken för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus gömmer sig den marginellt mer lättförståeliga termen ROT-avdrag. Rent konkret handlar det om att regeringen och utskottets majoritet föreslår att det ska vara möjligt att få en skattereduktion som uppgår till av arbetskostnaderna vid ett byggnadsarbete på bostadshus. I kronor räknat begränsas reduktionen till högst för ett småhus och högst för en privat bostadsrätt. För hyreshus ska reduktionen kunna uppgå till det högsta beloppet av antingen eller fastighetsskatten för bostadsdelen i hyreshuset. Ytterligare två saker är viktiga att uppmärksamma i betänkandet. Reglerna föreslås tillämpas retroaktivt så att de omfattar alla arbeten som utförts från tiden till . gör att ett och samma företag inte kan få ett statligt stöd, vilket reduktionen anses vara, som överstiger . Det blir en viss begränsning. I betänkandet finns när det gäller det så kallade ROT-avdraget en reservation från . Dessutom har de fyra borgerliga partierna en reservation där man föreslår en skattereduktion också för hushållsnära tjänster. Med det överlämnar jag förslaget till kammarens behandling. 77 (): Jag ska försöka att hörsamma talmannens bön om skyndsamhet. Det här betänkandet engagerar många människor och borde kanske engagera ännu fler. Det har skapat ett intresse utanför utskottet här i . Det kan vi se inte minst i kammaren , där det finns fler intresserade ledamöter förutom utskottsledamöterna. För oss moderater skapas det intresset inte i första hand av vad som finns i betänkandet utan av vad som saknas, en koppling till skattereduktion för hushållstjänster. I betänkandet skrivs att förslaget om ROT-avdrag ingår som en del i en lång rad förslag som lades fram i regeringens vårproposition för att driva på utvecklingen mot hållbar tillväxt, full sysselsättning och trygg välfärd. Man kan fråga sig i vad mån den målformuleringen står i konflikt med en skattereduktion för hushållstjänster. Många har efterlyst någon form av lättnad i beskattningen för småarbeten av olika slag. Man har också pekat på det förra ROT-avdragets brister i fråga om jämställdhet, eftersom det ensidigt gynnade mansdominerade branscher. Skattelättnaden borde givetvis ha utformats så att den är neutral från jämställdhetssynpunkt. De fyra borgerliga partierna föreslår bland annat att skattereduktionen utformas så att den beräknas på halva den totala arbetskostnaden. Reglerna bör också, som sagts, inte minst ur ett tillväxtperspektiv för , utformas så att de omfattar även hushållstjänster. De borgerliga partierna har i sin gemensamma reservation också riktat kritik mot regeringens planering och framförhållning i framtagandet av förslaget. Dessa brister har inneburit att utskottets möjlighet till prövning har begränsats. Men det har också skapat stor osäkerhet hos dem som berörs av lagstiftningen om vad som egentligen gäller. Det har också bidragit till en bristfällig remissbehandling, vilket också har påpekats av Lagrådet. Med dessa ord yrkar jag bifall till reservation 2. 78 (): Det är glädjande att vi kan rösta igenom en skattesänkning för hushållens möjligheter att köpa tjänster för att genomföra reparation, ombyggnad och tillbyggnader i hemmen. Efterfrågan på marknaden har under varit svag, och arbetslösheten bland byggarbetare har ökat. Regeringen kom i vårpropositionen med förslaget. Från sida var vi givetvis beredda att stötta tanken på att sänka hushållens skatt på den här typen av tjänster. Det är inte bara som har gjort att hushållen föredrar att själva lägga golv och tapetsera. Framför allt handlar det om att det är dyrt för hushållen att köpa tjänster. Det beror helt enkelt på att av kostnaderna för en tjänst som hushållen köper utgörs av skatter och sociala avgifter. När finansminister presenterade vårbudgeten verkade det nästan som att han förstod att sänkta skatter på hushållens tjänster ger fler företag och fler jobb. Ett antal åtgärder presenterades, bland annat de ROT-avdrag som vi diskuterar . säger i ett pressmeddelande som han skickade ut : Jag är mycket glad över att kunna presentera kraftfulla insatser för att öka sysselsättningen och hålla tillbaka arbetslösheten. Lite längre ned i samma pressmeddelande säger finansminister : Tre olika ROT-avdrag införs för att stimulera sysselsättning och tidigarelägga angelägna investeringar. Det citerade är mycket bra och mycket klokt. Men tyvärr tror inte regeringen så mycket på sin skattesänkning. Den är tillfällig. Det är någonting som vi från sida har gått emot. Den berör inte heller hela marknaden för hushållstjänster utan bara en del av marknaden, den del av marknaden som redan finns . Från borgerligt håll har vi ett annat förslag, som har presenterat här. Vi tror att sysselsättningen ökar och arbetslösheten hålls tillbaka, för att låna finansministerns ord, genom att skatten på hushållstjänster sänks. Men vi tror också att det är bra om det gäller hela marknaden och att åtgärden är permanent. Varför skulle det vara så att sänkt skatt på fönsterkarmsmålning genererar fler jobb men inte sänkt skatt på fönsterputsning? Logiken i regeringens skattepolitik tycks lysa med sin frånvaro. Debatten om sänkt skatt på hushållens köp av tjänster som inte handlar om renovering, ombyggnation eller tillbyggnader har varit het. Men dessvärre har rim och reson ofta saknats. Ointresset för en ny marknad tycks vara stort hos dagens ledande socialdemokrater. Finansminister svarade på en interpellation som jag ställde i kammaren för sedan: Jag tycker inte att alla andra skattebetalare ska ställa upp med sina plånböcker för att ge hjälp med städningen hemma eller med fönsterputsningen eller med något annat hos personer som har en ganska god inkomst. I andra länder där avdrag på samtliga hushållstjänster har införts har det visat sig att de flesta som köper den typen av tjänster är yngre barnfamiljer, med andra ord knappast den grupp som vanligtvis lägger in i kategorin personer med ganska god inkomst. Att minska skattebördan för golvinläggning, tapetsering eller fönstermålning hos personer med ganska god inkomst tycks inte finansministern ha något emot. Kan det vara så att socialdemokraternas ointresse för att ge fler människor jobb och fler företag möjlighet att utvecklas grundar sig på att det egentligen inte finns någon marknad på det här området? Nej, så är det knappast heller. av svenskarna uppger att de är intresserade av att köpa hushållstjänster, och den svarta marknaden beräknas omsätta . Det finns med andra ord en stor efterfrågan även fast en stor del av den är dold i den svarta marknaden. I vårt östra grannland har socialdemokrater i en regeringskoalition infört avdrag för hushållstjänster för , först på prov och sedan permanent. Till skillnad från den låter de hushållen få sänkt skatt på samtliga tjänster som säljs till hushållen. Avdragen har visat sig bli succé. En femtedel av finländarna har köpt tjänster, 8 000 personer arbetar inom den här marknaden, och allt talar för att marknaden kommer att växa ytterligare. Den är bara i sin linda, säger ekonomiska experter i . Det finns en efterfrågan från medborgarna på att köpa tjänster som utförs i hemmen. Det är helt klart, men skattekilen är för hög. Det tycks regeringen förstå när det gäller reparation, ombyggnad och tillbyggnad men inte när det gäller andra hushållstjänster. Det är bara att beklaga de svenska medborgarna. Den svenska socialdemokratin är inte lika handlingskraftig som den finska. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1. 79 PER (): Det här betänkandet från vårt utskott är faktiskt unikt. Förslaget från regeringen, som har omarbetats och ska fastställas av , är inget mindre än en skattesänkning i syfte att stimulera arbete, företagande och konsumtion. Det är bra. Varför kan då inte utskottets principiella åsikt i denna enskilda fråga sprida sig även till andra skattefrågor? Utskottet är ju överens med regeringen om att det föreslagna skatteavdraget är en god gärning för att främja sysselsättningen i . När det gäller själva skattebortfallet skriver regeringen till och med om indirekta effekter, dynamiska effekter. Men regeringen gör för lite, och det är för begränsat. Varför ska skatteavdrag endast tillåtas eller så ? Vill utskottsmajoriteten att sysselsättningen bland byggnadsarbetare ska minska igen efter ? Varför bakbinda så att vi inte ens kan göra materiella förbättringar i förslaget? Varför måste hushållen bara konsumera ROT-arbeten för att få del av skatteavdraget? Om det nu finns en positiv sysselsättningseffekt av detta, varför kan då inte hushållen få denna avdragsmöjlighet för andra tjänster som de vill köpa? Det borde ju skapa ännu fler arbeten i en sektor som är nattsvart enligt . Varför inte följa exempel? Tyvärr har Socialdemokraterna med stödpartier rejält stora skygglappar i den här frågan. Man motsätter sig hushållstjänster för att det skulle skapa pigjobb. I debatten målar man upp ett gammalt klassamhälle som ingen i den här kammaren vill ha. Vem vill ha gammaldags pigjobb? Peka ut någon här! Men hur har det egentligen blivit i Socialdemokraternas ? Låt mig komma med några påståenden, och jag inbjuder sittande socialdemokrater, vänsterpartist och miljöpartist att komma med invändningar om det är fel. För det första har vi någonting som faktiskt liknar de gamla pigjobben i . De utförs av just de personer som enligt en enkel socialistisk klassanalys står längst ned i samhället. De utförs i allmänhet av utlandsfödda kvinnor till mycket låga löner. Köparna av tjänsterna betalar inte några skatter eller sociala avgifter. Skulle kvinnan i fråga, för det handlar mest om kvinnor, drabbas av sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet eller utnyttjas på annat sätt står hon på bar backe och får åka hem. Att inte ens regeringen, med sina fina ord om genusperspektiv och jämställdhetsperspektiv i propositionen, har kunnat visat på dessa tragiska brister och vanförhållanden visar på en obefintlig analys ur ett genusperspektiv. Att de här kvinnorna skulle förlora på att hushållens köp av tjänster gjordes vita genom skatteavdrag kan väl ingen tro. Klasser i marxistisk mening existerar knappast i vårt land längre. Däremot existerar det hög- och låginkomsttagare i vårt samhälle med stor rörlighet. Så måste det nog också få vara om vi ska värna marknadsekonomi och människors frihet att göra sina livsval och förverkliga sina liv. För det andra undrar jag varför socialdemokratin ska förneka samma människor att få bära den stolthet det innebär att ha ett legitimt arbete. Skulle avdragsrätt för hushållstjänster införas skulle ju tusentals småföretag kunna startas i vilka egenföretagare och deras anställda skulle få arbete och självkänsla. Att vara egenföretagare eller anställd av en sådan är mycket bättre för en människas självkänsla än att år ut och år in arbeta svart och leva i otrygghet. För det tredje lever vi i när barn, föräldrar och familjer lever mycket intensiva liv. Jag behöver nog inte utveckla detta faktum, utan jag tror att många i kammaren känner igen sig och vet att det är svårt för dagens föräldrar, som arbetar utanför hemmet, att skapa den tid man skulle vilja ha för sina barn eller för att besöka föräldrar, vänner och anhöriga. Tiden är helt enkelt knapp. Den räcker inte till. Man kan ha många synpunkter på vårt samhälles uppbyggnad, men inte desto mindre är det faktiskt så. Egentligen skulle man inte lägga fram den här typen av förslag av taktiska skäl, men bort med den taktiken. Vore det inte väldigt bra, för att inte säga helt storartat, om hushållen fick möjlighet att köpa hjälp för att klara av vissa bestyr i hemmet? Vad skulle det inte betyda för en elvaåring om hans pappa eller mamma hade en eller mer att spendera tillsammans? Vad skulle det inte innebära för vårt lands sjukskrivningsstatistik om fler kunde komma hem efter en veckas arbete och veta att man inte behövde städa hela hemmet ? Socialdemokraterna säger nej till allt detta för att man inte vill ha pigjobb, men det ni producerar är dålig retorik. Detta gäller inte minst också, och dogmatik och en missriktad socialistisk analys. Jag tycker att det närmast är pinsamt att man inte ens kan prestera detta . Genom att inte öppna denna tjänstesektor tillåter ni att ett verkligt pigjobb och en verklig underklass skapas utan medborgarskap, utan sociala rättigheter och utan socialt skyddsnät. De finns där ute, och det är den här verkligheten som ni måste se och göra någonting åt. 80 (): Vi i har inte något att invända mot principen om en skattereduktion för byggnadsarbeten i bostadshus. Vad som däremot kan kritiseras, och det görs också i det särskilda yttrandet, är regeringens hantering av ärendet. För att få de snabba medieklippen skulle det gå fort i samband med vårpropositionen, och det var olyckligt. Såväl regelverk som beslut skulle kunna ha tagits om förslaget hade varit mer planerat och berett. Jag skulle vilja ställa en direkt fråga till regeringen och stödpartierna. Det skulle vara intressant att få höra av någon av regeringsrepresentanterna vad och ska utvärdera utifrån ett genus- och jämställdhetsperspektiv på det här området. Det gäller alltså ROT-tjänsterna. Vilka parametrar ska man se över? Jag förmodar att man har tänkt sig en fördjupning av genusperspektivet. Detta är intressant eftersom propositionens andra del har en tydlig genusinriktning. Men där säger regeringsalliansen nej, vilket förvånar då utskottets majoritet hävdar att det är värdefullt att regeringen tar initiativ på genus- och jämställdhetsområdet vad gäller ROT-bidrag. Men det gäller inte där den verkliga genusfällan finns, nämligen i hemmen, i hushållen. Möjlighet till skattereduktion för hushållstjänster ger kvinnor, för det är oftast kvinnor, möjlighet till utveckling i sitt arbetsliv, möjlighet till företagande och möjlighet till mer tid för familjen. Till detta säger regeringen tillsammans och stödpartierna nej. En skattereduktion skulle, i likhet med ROT-avdraget, driva utvecklingen mot hållbar tillväxt, full sysselsättning och trygg välfärd. Till detta säger regeringen och stödpartierna nej. Kvinnor i högspecialiserade befattningar skulle kunna utöva sitt yrke mer effektivt. De skulle ges möjlighet att göra karriär på ett bättre sätt än . Att säga nej till skattereduktion för hushållsnära tjänster är alltså att hålla tillbaka många kvinnors utveckling och avancemang i yrkeslivet. Det gynnar knappast genus- och jämställdhetsperspektivet, som regeringen och stödpartierna säger sig företräda. Utifrån ett genusperspektiv ser jag det som naturligt att yrka bifall till reservation nr 2. 81 (): Till skillnad från tänker jag ägna mig åt det som är det egentliga innehållet i dagens ärende. Sedan kommer jag förmodligen att få kommentera en del av det övriga också. nämnde ordet könsneutral i sitt anförande. Jag skulle gärna vilja ha en liten förklaring till det i en förmodad kommande replikväxling. pratade om fönsterkantsmålning och fönsterputs. Jag tycker att det tyder på att man inte riktigt har förstått skillnaden mellan en konjunkturpolitisk insats och en mera beständig insats. Det är inte någon större vits med att ha en tidsbegränsad fönsterputsinsats eller något sådant. Det leder varken till flera jobb eller något annat positivt. Jag undrar också om samtliga borgerliga har missat det TT-meddelande som kom och där det redovisas att svart städhjälp, som det ser ut , oftast anlitas av högavlönade i storstäder. I finns det däremot knappast någon sådan marknad över huvud taget. De förslag som man i en del fall högljutt pläderar för skulle alltså ha en regionalpolitiskt dålig träffbild. Per , som jag naturligtvis tänker på i första hand när jag pratar om högljuddheten, talar med en hög stämma och använder ganska många ord för att förklara att han inte riktigt förstår vad ärendet handlar om. Det rör sig om en konjunkturpolitisk insats som vi hoppas ska ge flera jobb framöver. slutligen funderade kring varför regeringen och även utskottsmajoriteten tycker att man ska göra en utvärdering av den insats som föreslås. Det är helt enkelt så att utskottet och i övrigt har sagt att regeringen ska göra de här insatserna och även liknande insatser . Genusaspekten tänker jag återkomma till. I Företagsaktuellt, ett nyhetsblad som ges ut till företagare, kunde man läsa . Det skrevs efter det att en majoritet av skatteutskottets ledamöter sagt ja till det förslag som regeringen aviserade vårproposition. skriver man också att förväntas fatta ett beslut , alltså . kommer vi att få se om nyhetsbladets antagande besannas, och mycket tyder väl på det. För den helt oinvigde måste naturligtvis beteckningen ROT-avdrag uppfattas som något helt obegripligt. Det kan likaväl som om något annat handla om kostnader som man haft för en rotfyllning. förutsätter jag i alla fall att alla som befinner sig i den här salen vet att det handlar om något helt annat. har på ett förtjänstfullt sätt redogjort för det här tidigare, men det skadar kanske inte att även jag går i lite grann på vad förslaget konkret innebär. står för reparation, ombyggnad och tillbyggnad, och förslaget ska ses i ljuset av en spirande konjunkturuppgång, en uppgång som tyvärr inte ger de nya jobb som vi har önskat. Kan vi med den här åtgärden få i gång arbeten inom byggsektorn, så drar det i sin tur med sig ytterligare arbetstillfällen. Man brukar säga att varje jobb inom den sektorn genererar ytterligare tre inom andra områden. Utformningen av förslaget bygger i stort på de erfarenheter som finns från tidigare genomförda försök 1993 och 1996. Konkret innebär det att man får dra av av arbetskostnaden, däremot inte kostnader för material, upp till en gräns vid för småhus och för privata bostadsrätter. För hyreshus finns en valmöjlighet mellan det högsta av beloppen eller fastighetsskatt för bostadsdelen. Arbetskostnaden måste dessutom överstiga , och den som utför jobbet måste ha F-skattsedel. Formellt träder reglerna i kraft , om så beslutar, men de gäller för arbeten som utförs till . Regeringen har i budgetpropositionen beräknat kostnaden till 1,4 miljarder och totalt för perioden till .