prot · GS0929 · 2004-11-15 00:00:00 — Eftersom det nu är så pass höga skatter i landet har vi också en stor svart sektor, vilket undandrar skattepengar. ska det inte bli den typen av debatt, men det hör ju också hemma i detta. Det är klart att det påverkar kulturen. Det skulle kunna gynna kulturen om vi fick ett smidigare system med lägre skatter och därmed fler som betalade skatt. Precis som var inne på kommer ju det här, om man inte gör någon förändring, med stor sannolikhet att öka arbetslösheten hos de frilansande musiker, skådespelare, dansare och andra som är aktiva inom scenkonsten. Det kommer att bli så, för man kommer inte att ha råd från institutionernas sida att engagera dem. Det blir för dyrt, och det blir för krångligt. Vad jag förstod kunde man bedöma det här från fall till fall, men det gör ju inte systemet mer lättöverskådligt för den enskilda person som sitter hemma och funderar på vad det är som gäller för mig här och . Så jag hoppas verkligen att den här beredningen reser runt i verkligheten och besöker institutionerna och dem som jobbar med det här för att höra hur det fungerar. Det är kanske inte alltid så att man har den kollen på skattemyndigheterna. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2004/05:54 om myndighetsexpansionen 101 Statsrådet (): har frågat dåvarande statsrådet om vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att stoppa myndighetsexpansionen i . Efter regeringsombildningen är arbetet inom regeringen så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Påståendet att antalet statliga myndigheter växer kraftigt är inte korrekt. I själva verket är det så att antalet myndigheter minskat kraftigt främst genom sammanslagningar till färre och större myndigheter. mer än halverades det totala antalet myndigheter från 1 360 till 590. Antalet har därefter fortsatt att minska och trenden håller i sig. Den främsta orsaken är att små regionala och lokala myndigheter slås samman eller upphör att vara egna myndigheter för att i stället ingå i en gemensam myndighet. Så har exempelvis skett genom bildandet av de nya myndigheterna , och . Inom försvaret har över 100 myndigheter upphört för att ingå i den nya myndigheten . Allt detta görs för att förbättra styrningen och öka effektiviteten i den statliga verksamheten. Av de nya mindre myndigheter som inrättas är många utbrytningar av tillsynsfunktioner för att göra tillsynen oberoende av den verksamhet som tillsynen riktar sig mot. I andra fall är det ett uttryck för politiska prioriteringar och behov av kraftsamling kring olika samhällsproblem. Vissa myndigheter är en konsekvens av åtaganden vi gjort i EU-samarbetet. Antalet statsanställda har minskat från ca 410 1990 till ca 224 2003. räknar vi med en fortsatt nettominskning med i runda tal 4 600 statsanställda. De största personalminskningarna sker inom försvaret medan personalökningar sker inom polisväsendet och inom utbildning och forskning. Genom att försäkringskassorna förstatligas och tillsammans med bildar den nya myndigheten tillförs statsförvaltningen ca 15 000 nya medarbetare. fokuserar ensidigt på att det bildas nya myndigheter, men glömmer att gamla myndigheter avvecklas eller slås samman. Att det sker ständiga förändringar i myndighetsstrukturen ser jag som ett friskhetstecken. Den statliga förvaltningen måste självfallet anpassas till nya krav och förändringar i omvärlden för att kunna vara ett effektivt instrument i genomförandet av regeringens politik. Det är därför oundvikligt att myndighetsstrukturen ständigt måste omprövas och förändras. Regeringens riktlinjer för organisering av statsförvaltningen anges bland annat i den förvaltningspolitiska propositionen och i det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. Regeringen redovisar i budgetpropositionen vilka organisations- och strukturförändringar som genomförts . I budgetpropositionen konstateras att som det sker en koncentration av myndigheter inom ett antal områden genom sammanslagningar så är flera av de nybildade myndigheterna små. har på regeringens uppdrag lämnat förslag till åtgärder för att förenkla ekonomiadministrationen för små myndigheter. Ett arbete med att genomföra sådana förenklingar pågår inom . Regeringen har i budgetpropositionen också understrukit att man, när man överväger att inrätta en liten myndighet, bör göra en noggrann prövning av om det finns andra alternativ, till exempel att ge ansvaret för uppgiften till en befintlig myndighet. Man bör också vara restriktiv med att inrätta så kallade nämndmyndigheter. I propositionen anförs vidare att det bör göras en systematisk uppföljning av förändringsarbetet inom statsförvaltningen. När beslut fattas om organisations- eller strukturförändringar bör också ställning tas till hur och när en uppföljning ska ske. tycker att regeringen inte borde inrätta någon ny myndighet utan att lägga ned en redan existerande. Jag tror inte att någon sådan generell regel kan fungera och inte heller att den skulle vara nödvändig för att få till stånd en seriös prövning inför inrättandet av nya myndigheter. Sådana frågor bereds alltid omsorgsfullt i . Jag tror inte heller på någon solnedgångsparagraf som automatiskt skulle avveckla myndigheter om inte regeringen fattar ett nytt beslut om dess existens. Det förekommer att särskilda delegationer och råd inrättas för tidsbegränsade myndighetsuppgifter, och alla myndigheters verksamhet prövas dessutom i budgetprocessen. Den statliga myndighetsstrukturen måste ständigt omprövas och förändras. som jag ansvarar för har bland annat i uppdrag att bedöma om struktur- och uppgiftsfördelning inom staten behöver förändras för att klara framtidens välfärdsåtaganden och bidra till ökad tillväxt. I uppdraget ingår att utarbeta principer för den centrala myndighetsstrukturen och att överväga hur samordningen av de statliga myndigheternas verksamhet kan förbättras, till exempel genom en sammanhållen styrning av verksamhet som berör flera myndigheter eller genom sammanläggning av myndigheter. Flera studier som berör den administrativa belastningen på förvaltningen har genomförts av bland annat . De har gällt möjligheter till förenklingar för små myndigheter, administrativa kostnader vid olika typer av myndigheter och effekterna av krav som ställs generellt på alla myndigheter rörande exempelvis att lämna rapporter, genomföra analyser eller upprätta planer. Mot bakgrund av dessa studier avser jag att pröva möjligheterna till ytterligare administrativ effektivisering. Som en första åtgärd vill jag få till stånd en bättre uppföljning av hur de administrativa kostnaderna utvecklas inom statsförvaltningen med hjälp av olika typer av nyckeltal för exempelvis lokalkostnader och ekonomiadministration. Jag kan också konstatera att det saknas tillförlitlig statistik över statsförvaltningens utveckling när det bland annat gäller antalet statliga myndigheter på central, regional och lokal nivå. Jag kommer därför att i regleringsbrevet uppdra åt Statskontoret att svara för att en löpande statistik på detta område utvecklas. 102 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, och jag ber att få hälsa välkommen i rollen som nya förvaltningsminister. Det är ett viktigt uppdrag. Svensk statsförvaltning behöver enligt min mening en rad genomgripande reformer. växer så att det knakar. har 31 helt nya myndigheter bildats i . Det är en ökning med . 20 nya myndigheter är på gång. De bildas eller kommande år enligt de utredningsförslag som har lagts fram. har 234 myndigheter som lämnar årsredovisning till regeringen. De har 192 000 anställda. Många av de nya myndigheter som har bildats är små. Drygt hälften har under 30 anställda. 10 av de myndigheterna har under 10 anställda. Det här är uppgifter som kommer från Statskontoret, som är regeringens egen stabsmyndighet. De är hämtade från en rapport som Statskontoret lade fram . Statskontoret kritiserar i rapporten förekomsten av små myndigheter. Statskontoret säger att de små myndigheterna tenderar att bli sårbara och dras med höga administrationskostnader. Varje liten myndighet ska naturligtvis ha en generaldirektör, en reception, en jämställdhetsplan och en massa administrativ kringpersonal. Jag menar att den nuvarande utvecklingen är allvarlig. Den är allvarlig av flera skäl. För det första handlar det om ekonomiska skäl. Också den statliga förvaltningen måste i där många människor och företag känner att det blir allt tuffare ekonomiskt förstås också rationalisera och effektivisera sin verksamhet. För det andra ökar krånglet för enskilda och företag. Med fler myndigheter blir det fler regler och ökat krångel. Varje ny myndighet måste naturligtvis motivera sin egen existens genom att upprätta ett eget regelverk. För det tredje är det allvarligt av demokratiska skäl. Hur kräver man ansvar av en myndighetsvärld där kanske inte ens förvaltningsministern vet hur många statliga myndigheter det finns? Statsrådets svar är på många sätt en besvikelse, menar jag. Det saknar klarsyn. Det saknar krisinsikt, och det saknar framför allt handlingskraft. Myndighetsantalet ökar inte, säger statsrådet. Men det gör det visst. Det är en ny trend . Även om det skedde rationaliseringar är det en ny trend som äger rum . Sedan säger statsrådet att jag ensidigt fokuserar på de nya myndigheter som bildas och inte tar hänsyn till att myndigheter också läggs ned. Det gör jag visst. har 50 myndigheter skapats i enligt Statskontorets beräkningar. 31 av dessa är helt nya. 19 av dessa hänger samman med att man har lagt ned och tagit bort gamla myndigheter. Sedan säger också statsrådet att det saknas tillförlitlig statistik. Men hur vet då statsrådet att antalet statliga myndigheter inte har ökat utan säger tvärtom att de har minskat, om det saknas tillförlitlig statistik? Jag vill veta vad statsrådet tänker göra konkret. säger statsrådet att det ska prövas hit och göras översyner dit. Varför inte göra någonting konkret? Jag lämnade ett antal förslag i min interpellation på konkreta åtgärder som kan vidtas, men dessa avfärdas utan någon egentlig argumentation. Vad tänker statsrådet göra konkret för att på riktigt allvar ta en kamp mot myndighetsexpansionen? 103 Statsrådet (): Först och främst kan man konstatera när det gäller antalet myndigheter och utvecklingen på området att det är svårt att säga exakt en linje där ett antal ska bort eller till och med peka ut någon. I debatten har man försökt att få ett slags genomlysning av vilka myndigheter som ska tas bort. Några har pekat på att den och den ska bort. kan man se i hela samhällsprocessen att när det dyker upp en fråga som ska ha sin lösning, tillsyn, medborgarintresse, och ett intresse från inte minst riksdag, är hanteringen från regeringens sida att det är en myndighet som har frågan. Det är initiativrikt och kraftfullt. I budgetpropositionen säger regeringen att det är en grannlaga uppgift att bilda nya myndigheter. Det här har tillkommit innan jag blev statsråd, men jag har ingen annan inriktning än att jag med kraft kommer att följa upp denna fråga när nya myndigheter ska diskuteras. Det finns inget självändamål från regeringens sida att expandera antalet myndigheter. Allt hänger samman med de krav som ställs på samhällsapparaten att leva upp till de mål som finns att ge allmänheten service. Sedan var det frågan om statistiken. Jag har försökt att tränga igenom detta. Det har varit en del uppgifter i medierna. Det är svårt att analysera var sanningen går. Det finns olika uppgifter på området. En uppgift som Statskontoret har är minskningen av antalet myndigheter . Det torde i allra högsta grad vara korrekta siffror. Det beror också på vilka nivåer man räknar med, det vill säga de rent statliga som lämnar in bokslut eller om man räknar in de lokala och regionala myndigheterna också. Det ger en komplex och svårgenomtränglig bild. Jag vill för att kunna debattera denna fråga ordentligt ha ett bättre underlagsmaterial. Jag tycker inte det underlagsmaterial som finns är tillfredsställande för att kunna föra en ordentlig debatt. Det är därför jag har tagit initiativ till att begära av Statskontoret att vi får en bättre och löpande statistik på de olika myndigheterna, vad de sysslar med och vad de är för typ av myndighet, så att vi åtminstone debatterar samma sak. Jag har upplevt att det inte har varit så . Det har funnits många uppgifter som har hängt i luften. Om vi tittar på administrationen ser vi att antalet anställda i har minskat ganska radikalt. Det är en halvering. Det är en verksamhet som har varit satt under lupp. Vi har kunnat följa i de olika budgetpropositionerna de krav på rationaliseringar som har ställts på statlig verksamhet. Vi har sett att krav har ställts på myndigheterna att bli effektivare, det vill säga att få ut så mycket som möjligt av skattebetalarnas pengar i effektivt arbete. Det är vad allt går ut på. Någon annan inriktning har inte jag när det gäller denna verksamhet. 104 (): Jag tänker naturligtvis inte hindra statsrådet att inhämta ytterligare information. Jag tycker i och för sig att den information som finns räcker. Det är lite egendomligt att statsrådet här i talarstolen och också tidigare i medierna är så kategorisk. Han säger att antalet myndigheter inte har ökat och säger att det saknas tillförlitlig statistik. Det resonemanget går inte riktigt ihop. Jag väljer att lita på de uppgifter som Statskontoret har tagit fram. Antalet myndigheter har ökat , och ett antal nya myndigheter är på gång. Det är en oroväckande utveckling. Framför allt skapas alltfler små myndigheter. Varför har det blivit så här? Varför expanderar nu så kraftigt? Varför är det högkonjunktur i när många företag och enskilda känner att det är rätt tufft ekonomiskt? Jag tror att det finns flera anledningar till detta. Ett skäl hänger samman med regeringens utnämningspolitik. Det handlar om att ibland skapa nya fina toppjobb till lojala partikamrater eller till personer från samarbetspartier som har uppträtt lojalt mot regeringens politik. Ett exempel är den nya djurskyddsmyndigheten som inrättats. Jag misstänker att det bara råkade bli så att den som utredde att det skulle bli en djurskyddsmyndighet också blev chef för denna djurskyddsmyndighet, , miljöpartist. Det andra var inne på. Det handlar om att visa politisk handlingskraft. Vi har ett integrationsverk . Vad är det ett uttryck för egentligen annat än att regeringen saknar integrationspolitik? Regeringen vet inte vad den ska göra inom integrationspolitiken, alltså har vi ett integrationsverk. Regeringen vet inte heller vad den ska göra inom glesbygdspolitiken, alltså finns det ett glesbygdsverk. Regeringen vet inte heller vad regeringen ska göra inom EU-politiken, alltså planerar nu partikamrater att inrätta en ny myndighet för fördelning av information i EU-frågor. Vi måste ta krafttag mot detta. Vi behöver sätta ett tak för antalet statliga myndigheter. Vi har 234 , och det räcker. Vi behöver införa en solnedgångsparagraf som innebär att myndigheter fortlöpande prövas. Varför ska den naturliga utgångspunkten vara att en myndighet som inrättas ska få fortleva i all oändlighet? Borde det inte i stället vara så, om vi har respekt för skattebetalarnas pengar, att vi säger: Vi inrättar en myndighet och om det är så att vi inte kan se att det finns tillräckliga motiv avvecklas den , exempelvis? Vi ska förstås också rationalisera de myndigheter som finns. Jag tycker att statsrådet här visar på en rätt stor naivitet när han säger att vi i den löpande budgetprövningen och den löpande behandlingen i klarar av att göra den här typen av åtaganden och klarar av att pröva om myndigheter verkligen behövs. Det låter bra, men praktiken visar tvärtom, . Bör vi inte likt som lockades av sirenerna när han åkte omkring på de vida haven surra oss vid masten? Vi måste göra ett åtagande mot medborgarna i landet och säga: Det räcker med 234 myndigheter, inte en myndighet till. Om det är så att vi vill inrätta en ny myndigheter och förändra myndighetsstrukturen får vi ta och avveckla en gammal myndighet. Det kan inte vara så att ett land som måste ha en ständigt svällande myndighetsbyråkrati. Jag efterlyser återigen konkreta åtgärder och vad statsrådet tänker göra, . Det finns ett lackmustest om regeringen menar allvar med att hålla kontroll på myndighetsutvecklingen. En statlig utredning föreslog att en ny myndighet ska inrättas för att informera medborgarna om Europafrågor. Tänker säga nej till denna myndighet som ett led i den myndighetsexpansion som äger rum? 105 Statsrådet (): I det sista frågan kan man inte vara så kategorisk. Den måste vägas in i sin helhet. gör det ganska enkelt för sig i debatten. Det enda syftet från sida är att se till att myndigheterna blir färre. Det är målsättningen. Jag kan hålla med om att jag inte har någon vilja att myndigheter ska bli fler bara för myndigheternas egen skull eller för någon annans skull. Som tillhörande regeringen har jag också ansvar för att det myndigheterna gör också fungerar och att de uppgifter de har kan verkställas gentemot dem de ytterst är satta att tjäna, det vill säga det svenska folket. Det finns en mening med varför vi har en myndighet. Då kan man inte vara så kategorisk och så pass enkel i sitt debattinlägg som ändå är här. Frågan är lite mer komplicerad än så. Jag vill protestera å det allra kraftigaste mot att man inrättar myndigheter för att ge politiker eller någon annan något slags gratifikation. Det är en lögn som är farlig att driva i ett demokratiskt samhälle. Det är precis sådant som genomsyrar politiken och sänker förtroendet för oss alla som finns i verksamheten. Jag har tittat på en siffra. av myndighetschefer har någon form av politisk bakgrund. De andra har en annan bakgrund. Jag tycker att det är en ganska bra mix av chefer inom den statliga förvaltningen. Man tar vara på olika kompetens sett till vilka erfarenheter som funnits i samhällsarbetet. Det finns de som driver att politiker aldrig ska ha något sådant uppdrag. Jag tycker att det finns en kompetens i politikerledet som kan användas på ett klokt sätt om man har bra uppgifter som också politiker kan sköta. Det är också någonting som man kan slå vakt om. Jag vill på det bestämdaste protestera mot att man inrättar myndigheter för att ge någon jobb. Det är en farlig del i debatten som vi ska vara lite försiktiga med. Den andra delen gällde att myndigheter skulle tas fram för att man inte klarar uppgifter. Det är också ett påstående som faller ganska platt till marken i det här läget. Det finns oftast en struktur, en inriktning och en efterfrågan på saker som skulle behöva göras. Det är också ett skäl till att myndigheter har bildats. När det sedan gäller ska jag sätta mig in i frågan. Jag har inte hunnit titta på den under den korta tid som jag har varit statsråd. Jag vill försäkra att det från min sida inte finns någon annan inriktning än att vi ska ha ett så effektivt myndighetssystem som möjligt. Vi ska använda skattebetalarnas pengar så effektivt som möjligt så att de på bästa sätt kommer skattebetalarna till nytta. Det är vad myndigheterna ska göra. Vi har i budgetpropositionen pekat på att vi ska pröva det väldigt noga. Jag kan inte säga mer här än att vi ska pröva det väldigt noga. Det är så långt som man kan gå i debatten. Jag vill också ha en bättre statistik. Här blir vi varandra svaret skyldiga. Jag har uppgifter om att antalet myndigheter kraftigt har minskat fram till . har det skett en förändring där det har blivit betydligt färre myndigheter. har också antalet statsanställda blivit betydligt färre. Det tycker jag är en sak som man kan peka på. Sedan kan man välja ut enskilda år och visa att det har ökat. Det är mycket möjligt att man kan påvisa det i statistiken. Det är precis den statistiken som jag vill ha lite tydligare så att vi kan möta varandra på samma trappsteg i debatten vi för. 106 (): Återigen till statistiken. Det som är problemet med är att han tillgodoräknar sig som en stor triumf för rationaliseringsarbetet inom statsförvaltningen om man har gjort en gigantisk centralisering inom en myndighet. Det intressanta är om regeringen vågar pröva om de centrala myndighetsfunktionerna verkligen behövs i form av en egen myndighet eller om de kan finnas i en redan existerande myndighet. Det är den intressanta frågan. Att regeringen har lyckats lägga ned länsskattemyndigheter, regionala polismyndigheter eller olika regementen, som regeringen för övrigt är bra på, är inte den intressanta frågan. Den intressanta frågan är om man vågar ta ett grepp mot de centrala statliga myndigheter som finns . Sedan kan vi ha en lång debatt om utnämningspolitiken. Den är viktig. Det är uppenbart så att vi på punkt efter punkt, område efter område, kan se en ökad politisering av den svenska statsförvaltningen. Vi ser alltfler politiskt tillsatta som är utredningsordförande, framför allt med socialdemokratisk bakgrund. Vi ser en massiv dominans av socialdemokrater som leder de statliga verken. Vi ser en massiv dominans av socialdemokrater som ledamöter i statliga bolagsstyrelser. Detta är fakta som inte går att springa ifrån. är inne på frågan om myndigheternas uppgift och roll. Jag menar att myndigheternas uppgift och roll är att ägna sig åt klassisk myndighetsutövning och inte att ägna sig åt opinionsbildning och propagandaverksamhet. Väldigt många av de myndigheter som har bildats ägnar sig åt propaganda och PR-verksamhet. har inga andra myndighetsuppgifter än att bedriva PR och information för integrationsfrågor, och inte heller. Ändå finns de som myndigheter. Det beror på att politiker inte vågar ta sitt ansvar att bedriva opinionsbildning själva. har kvar av sin talartid att svara på vad regeringen konkret tänker göra i frågan om . 107 Statsrådet (): och vad som händer där måste vi ha en beredning på, så den frågan kan jag inte svara kategoriskt på . Då kör jag över all beredningsverksamhet som faktiskt ska ske. Frågan om opinionsbildning har varit uppe tidigare här. Jag tror att har debatterat med . Den gången handlade det om och . Jag tycker för min del att om informerar om svartjobb och sådant som drabbar ungdomar och retar en del politiker på den borgerliga sidan är det myndighetens uppgift att föra fram vad som händer. Det ingår i del, detsamma när det gäller växthuseffekten och . Det tycker jag inte är att politisera. Jag vill återigen säga att jag inte tycker att det är någon politisering av myndighetsdelen. Vi har en bra sammansättning av bakgrund på olika myndighetschefer. har politisk bakgrund, alltså har en annan bakgrund. Jag kan inte tycka att det är att man har gått för långt på något sätt. Däremot säger jag som tidigare när det gäller hela den här delen att det inte finns någon annan inriktning från min sida och regeringens sida än att vi mycket noga ska pröva när myndigheter skapas om de behövs eller om andra delar kan ha det. Det är i och för sig sant att det har slagits ihop myndigheter , att man har gjort en myndighet av flera myndigheter. Det är en förklaring till den minskning som är. Men då vill jag också peka på att antalet anställda inom staten har minskat ganska ordentligt . Där har det också skett en effektivisering. Återigen, i budgetpropositioner och budgetbeslut som har tagits har det lagts effektiviseringskrav på den statliga förvaltningen, ganska tufft , kanske till och med för tufft. Det säger en del. Men det får vi återkomma till. Jag tycker ändå att vi har varit beslutföra i den frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2004/05:91 om regeringens ansvar för e-demokrati 108 Statsrådet (): har frågat dåvarande statsrådet om vilka åtgärder han avser att vidta för att påskynda utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten, utveckla IT i folkets tjänst och bekämpa de negativa sidorna av Internet. Efter regeringsombildningen är arbetet inom regeringen så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Frågan om 24-timmarsmyndigheten ligger inom ramen för mitt ansvar för den statliga förvaltningspolitiken.