prot · GR0976 · 2004-03-03 00:00:00 — Vi har länge efterfrågat och sett fram emot en översyn av bibliotekslagen, där de erfarenheter som har gjorts under de år lagen funnits kommer att kunna presenteras och tas till vara. Vi kommer att återkomma i den frågan när vi har tagit del av utvärderingen. Jag vill redan nu framhålla vikten av att respektera det kommunala självstyret och vikten av att kommunerna har utrymme att utforma biblioteken och deras verksamhet utifrån de olika förutsättningarna och behoven. Jag vill också yrka bifall till reservation 9 under punkt 14 och ägna åt behovet, som vi ser det, av en översyn av de idéburna organisationstidskrifternas villkor. Det är inte svårt att inse att det i dagens alltmer kommersialiserade medievärld blir svårare och svårare för ekonomiskt resurssvaga personer att göra sig gällande. Härigenom riskerar viktiga röster och avvikande perspektiv att hamna utanför den process som leder fram till politiska beslut. Detta är naturligtvis oerhört olyckligt. konstaterade att värdet av allsidiga nyhetsmedier ofta påtalas men att vikten av att det finns utrymme för lidelsefullt engagerade medier mer sällan framhålls, alltså medier som aktivt förespråkar en bestämd hållning, åsiktsinriktning eller tro. fanns det ett särskilt stöd till organisationstidskrifter. När stödet togs bort uppgick det till totalt . I stället utökades stödet till kulturtidskrifterna, dock endast jag vill stryka under endast med . Stödet till kulturtidskrifterna räcker inte till. Jag vill påminna om att vi kristdemokrater i vårt budgetalternativ föreslog att stödet till kulturtidskrifterna skulle öka med , bland annat för att även de mindre tidskrifterna skulle få möjlighet att utvecklas. Majoriteten i utskottet avstod dock från denna förstärkning. skriver utskottsmajoriteten att den idéburna organisationspressen inte automatiskt utestängs från stöd. Det låter faktiskt inte särskilt övertygande. Vi vet också att det i praktiken finns en mängd idéburna organisationstidskrifter som helt saknar stöd. Vi kristdemokrater vill därför ha en översyn av de idéburna organisationstidskrifternas villkor och av möjligheterna att genom statligt stöd säkerställa en kvalitativ utveckling av dem. Men inte ens det orkade utskottsmajoriteten ställa sig bakom inte ens en översyn av hur förhållandena ser ut för de idéburna organisationstidskrifterna! Jag hoppas att jag får en bra redogörelse för och förklaring till varför man inte kan tänka sig en utvärdering och utredning om detta. 78 (): Det är hög tid att ta tag i frågan om ägarkoncentrationen inom medievärlden. Det behövs en ny pressutredning som tar upp såväl stödet till dagspressen som det jag tänker betona i det här sammanhanget, nämligen kulturtidskrifternas situation. Och duger det inte att backa eller ducka, för att travestera en annan diskussion, när de som känner den egna maktpositionen hotad och går till motattack och börjar prata om att vi inte ska lägga oss i hur ägarstrukturen ser ut på medieområdet. Det är ganska svårt att reda ut vem som äger vem. Det påminner till stor del om försvarsindustrin med en massa korsvis ägande, där man äger allt från produktion till distribution, som jag återkommer till . Här handlar det faktiskt om att stå upp för demokratin och värna om det offentliga samtalet och yttrandefriheten. Här gäller det att säkerställa mångfald i stället för enfald och att möjliggöra för även små och oberoende tidskrifter att distribueras, exponeras, efterfrågas och försäljas ut till kund. har även tidigare påtalat de stora brister som finns i distributionen och försäljningen av kulturtidskrifter, även om dessa är många till antalet just . Tidskriftsmarknaden domineras av ett fåtal stora aktörer som ställer höga krav på upplagor, kräver höga avgifter och så vidare, vilket gör det mycket svårt för många tidskrifter att nå ut till bokhandeln eller andra försäljningsställen. och Norgeägda Inter-Press drar åt tumskruven alltmer för de mindre och obundna tidskrifterna. har Inter-Press och Press funnits som en räddningsplanka för att kunna nå ut med sin lilla tidskrift om man inte platsat i Tidsams profil. ägs dock Inter-Press av Reitangruppen som också äger som i sin tur äger Pressbyrån som äger Press-Stop. är trenden att antalet Press minskar stadigt, och resten kommer sannolikt att uppgå helt i Pressbyrån. Vi kan till exempel se på utvecklingen i , där Press har försvunnit. Här i har också ett antal Press försvunnit. Den här koncentrationen till ett fåtal aktörer som fullständigt dominerar marknaden leder till krav på nya och dyrare avtal som gör att ännu fler tidskrifter slås ut och hamnar i kylan. Trots att det ges ut intressanta tidskrifter blir dessa inte efterfrågade eftersom människor helt enkelt inte vet att de finns eller var de kan köpas. Till saken hör också att det inte är speciellt billigt att skicka tidskrifter via post. Även där finns alltså ett stort problem. Vi tycker att det krävs kraftåtgärder en pressutredning och eventuellt ny lagstiftning för att bryta den här negativa spiralen. Vi yrkar därför bifall till vår reservation 5 under punkt 10. har i motion 2002/03:Kr241 efterfrågat en nationell bibliotekspolitik och också framhållit bibliotekens betydelse som strategisk resurs i samhället. Eftersom ambitionsnivån när det gäller biblioteksverksamheten varierar mycket stort i de olika kommunerna menar vi att ansvaret för helheten och samordningen måste tas på nationell nivå. Vi har dock avstått från att yrka bifall till vår motion eftersom departementsskrivelsen Om biblioteksverksamheterna, Ds 2003:66, och utredningen ett nav i kunskapssamhället, SOU 2003:129, som i vissa delar tar upp just diskussionen om en nationell bibliotekspolitik, nu bereds inom . Vi följer noga resultatet av detta arbete och förväntar oss att det leder till konkreta förslag i syfte att utveckla en framåtsyftande nationell bibliotekspolitik som utgår från den kompetenta personal som bär upp verksamheten vid våra bibliotek samt att säkerställa en god arbetsmiljö och tillräckliga resurser. I då antalet biblioteksfilialer fortsätter att minska hade vi 1 670 biblioteksfilialer i och hade vi 1 116, alltså en minskning med ungefär 500 biblioteksfilialer bör målet vara att utveckla bibliotekslagen, inte att avveckla eller upphäva den vilket de borgerliga partierna ständigt återkommer med så även i en gemensam reservation. För egen del har vi svårt att förstå argumentationen om att lägga ett golv. I så fall hjälper det ju inte att säga att man ska ha ett bibliotek i varje kommun. Om man inte ska ha det här golvet kan man, om det är det man är ute efter, komma med förslag på preciseringar av hur man vill att bibliotekslagen ska utformas så att man säkerställer ett bredare utbud, till exempel vad gäller filialverksamhet. I stället kör man den vanliga nyliberala varianten: Om vi marknadsanpassar även biblioteksverksamheten kommer det att stå en massa hugade spekulanter och vilja driva bibliotek på ett sätt som är till fördel för läsandet och läsarna. Vi har svårt att förstå denna argumentation. Vi är inte övertygade den här gången heller och kommer därför att rösta mot den reservationen. Däremot tycker vi att förskolebarnens behov av bibliotek ska läggas in i en utvecklad bibliotekslag så att även deras krav på resurser tillgodoses och utvecklingen i den verksamheten säkerställs. Detta bör man beakta vid en översyn av bibliotekslagen. Vi vill också kortfattat betona bibliotekens roll i främjandet av de nationella minoritetsspråken. Här finns det mycket att göra på bibliotekssidan, liksom på många andra områden. menar i en reservation att någon form av följdupphovsrättslig ersättning för kulturtidskrifter och deras medarbetare bör övervägas när det gäller kulturtidskrifter som läses på bibliotek. Exempelvis kan en honorarfond vara ett sätt att organisera ett sådant stöd. Jag står förstås bakom samtliga v-reservationer i betänkandet men nöjer mig av tidsskäl med att yrka bifall till reservation 5. 79 () replik: togs stödet till organisationstidskrifter bort helt. Det var ganska mycket pengar, . som det här skedde tillförde man endast till stöd för just kulturtidskrifterna. När jag lyssnade på , fru talman, kunde jag konstatera att han inledde sitt anförande med att säga att det var angeläget att säkerställa de små tidskrifternas situation. Han talade sig varm för de mycket små tidskrifterna. Det var ju det jag tog upp i mitt anförande. Jag ägnade nog större delen av mitt anförande åt just behovet av att ge de små idéburna kulturtidskrifterna ett stöd. Vad är det då som gör att avvisar förslag att få en översyn av just de idéburna organisationstidskrifternas villkor för att se om det skulle vara nödvändigt att ge ett statligt stöd till dessa? 80 () replik: Kortfattat vill jag säga att delar majoritetens förslag och uppfattning i den här frågan, nämligen att det inom ramen för gällande kulturtidskriftsstöd finns möjlighet för organisationstidskrifterna att få stöd. Man skriver lite kryptiskt: Vi utesluter inte möjligheten. Den möjligheten finns. Men jag måste vara ärlig och säga att om jag måste välja, med tanke på den lilla mängd pengar som står till förfogande, tycker jag att det är de små oberoende, ofta de kanske mer provokativa tidskrifterna skrivna av ungdomar som i främsta hand behöver stöd och inte de som har stora organisationer som står bakom. De borde kunna gå in med en större del av finansieringen. Men, som sagt var, om det är små organisationer med små ekonomiska medel finns det fortfarande möjlighet att få stöd och hjälp från kulturtidskriftsstödet, vilket framgår tydligt av betänkandet. 81 () replik: Svaret jag får är att det egentligen räcker som det är. Det är ganska hyfsat. Det är bra. Man säger att det inte automatiskt är så att de små tidskrifterna utestängs från stöd. Det står ju i direkt konflikt med det som jag uppfattade att sade i sitt anförande. Det var mycket viktigt att de mycket små tidskrifterna fick sitt stöd. Om man skulle få till stånd en sådan här översyn skulle den också kunna se till den del av tidskrifterna som anförde i sitt repliksvar till mig, de små tidskrifter som skrivs utifrån idéer som ungdomar står bakom. De skulle ju komma fram i en sådan utvärdering. Det är precis det vi är ute efter, att få fram vilket stöd som skulle krävas och vad är det som vi politiskt vill värna. Vad gör för att leva upp till den ambition jag ändå tycker att försöker visa? Vi kristdemokrater vill ha ett konkret svar och ni säger nej till det. 82 () replik: Om vi skulle fatta beslut om en översyn jag har ingenting emot en översyn, men allting kostar pengar ligger det i sakens natur att i slutet av röret så att säga förväntar sig de som har den här typen av tidskrifter att det händer någonting, nämligen att vi inför ett nytt stöd, alltså ett stöd som vi har tagit bort. När jag då säger att vi måste prioritera vårt stöd väljer vi från Vänsterns sida framför allt de oberoende kulturtidskrifterna som inte har stora organisationer bakom sig. Samma sak gäller om jag pratar om ideella föreningar. Jag kan tycka att det finns andra ideella föreningar som har större behov av samhällets stöd om det ska till extra pengar än till exempel politiska partier. Det finns de som har mycket mindre resurser att klara sig med. Jag har alltså principiellt ingenting emot att organisationstidskrifter kommer ut och att de omfattas av stödet. Vi har sagt att det är ganska små pengar det handlar om, och då skäms inte jag för att säga att jag tycker att den prioritering som görs är rimlig. Problemet ligger snarare på distribution och möjlighet till försäljning av de små tidskrifterna. Det är det som är det stora problemet. 83 () replik: Låt mig börja med att säga att jag givetvis står bakom alla de reservationer som har i betänkandet. Jag tror att jag begränsade mig till nr 1. När det är sagt skulle jag vilja fråga lite grann om bibliotekslagen. Hur noga vill reglera det kommunala självstyret? Är det så att han kanske tänker sig att staten ska ta över det kommunala självstyret med detaljregleringar helt och hållet, så att man inte alls kan upphandla bibliotekstjänster och funktioner, så att man inte kan tänka sig nya driftsformer och så vidare? Jag skulle helt enkelt vilja att förtydligar för mig och för kammaren på vilket sätt bibliotekslagen ska fungera för litteraturens främjande. Som det är nu tas filialer bort, som själv har påpekat. Hur ska lagen fungera? 84 () replik: Jag tycker att det är fantastiskt att alltid har så stor tilltro till att vi vänsterpartister ska kunna förklara unika och svåra sammanhang på . Det jag sade var att om vi tycker att en lag inte fungerar vi kan tänka oss andra lagar i samhället, till exempel vissa trafiklagar som är svåra att upprätthålla brukar vi inte dra slutsatsen att vi ska ta bort den lagen. Då bör vi i stället fundera på hur vi ska utveckla och precisera lagen för att den ska uppfylla sitt syfte. Jag tror att det i det här fallet handlar om hur vi ska säkerställa en rimlig nivå på biblioteksverksamheten runtom i landet. Jag tycker inte att det är tillräckligt för till exempel en kommun uppe i norra där man har in till centralorten att ha ett bibliotek just i centralorten. Det är lite lite. Det är inte helt orimligt att det finns biblioteksfilialer även ute i de mindre byarna. Däremot krävs det av respekt för den kommunala självständigheten att det, om vi vidtar den typen av skärpningar, också tillförs pengar. Om vi kan hitta den nivån, att vi inte vill att det här ska vara något slags minsta nivå som alla ska lägga sig på, alltså ett bibliotek i varje kommun, finns det någonting att diskutera utifrån för att kunna rätta till det här. Men jag har en känsla av att när säger detta är det ett svepskäl. Man använder alltid detta som argument. Titta hur illa det har gått! har vi bibliotekslagen, nu läggs ett antal biblioteksfilialer ned. Vad finns det för garanti för att inte vissa kommuner skulle sakna bibliotek helt och hållet om vi inte hade en bibliotekslag? Så ser faktiskt den ekonomiska verkligheten ut i många fattiga kommuner runtom i landet där man har svårt att upprätthålla verksamheten i ett bibliotek. 85 () replik: Det här tycker jag är ganska kul. Här talar om att trafiklagarna skulle fungera på ett visst sätt. Det är klart att de fungerar för det allmänna bästa och för människors säkerhet. Parallellen är ju absurd. Skulle bibliotekslagen fungera så skulle den främja människors läsande och ge en blomstring. Filialer skulle inte stängas utan det skulle etableras nya, om lagen fungerade. Men gör den inte det. Lagen fungerar som en stopplag i praktiken, hämmar kreativitet och nytänkande och fungerar på ett sådant sätt att de arbetslösa i inland, som talar om, faktiskt förhindras att driva bokbuss på entreprenad och på annat sätt. Man kan inte upphandla tjänster på samma sätt, utan detta är i praktiken en stopplag. Det är bara att beklaga att har anslutit sig till den. 86 () replik: Stopplag uppfattar jag här som att man inte får inrätta fler biblioteksfilialer, och det är knappast problemet. Om man tittar sig omkring i landet ser man inte att den ena efter den andra står i kö och vill starta biblioteksfilialer, vare sig drivna i regi eller på annat sätt. Utgångspunkten hos er borgerliga politiker är att ni tror att allting som sköts privat sköts bättre. Jag kan dela uppfattningen att vissa saker, hör och häpna, kan skötas bättre privat än offentligt. Men jag tror inte att det gäller biblioteksverksamheten. Jag tror inte att någon kan se den vinstmöjlighet som skulle göra att man lägger ned tid och resurser på att driva just den här typen av verksamhet i privat regi. Jag tycker att det i så fall vore ärligare att säga att vi vill avreglera det här därför att vi av ideologiska skäl vill avreglera även denna lilla sektor. Kommunen ska bara vara något slags nattväktare och sköta vissa saker, eventuellt skolan och äldreomsorgen. Jag vet inte vad ni har för uppfattning om vad som ska ingå här. Men vår bestämda uppfattning är att det här ska vara ett golv. Sedan ska vi jobba uppåt och inte liksom ta bort. Jag tycker inte alls att det var ett långsökt exempel. Om vi har andra lagar som vi ser inte håller måttet ändrar vi dem, skärper dem, utvecklar dem. Vi säger inte bara att vi ger upp, avskaffar dem och hoppas att marknaden fixar resten. Så brukar vi faktiskt inte resonera här i kammaren. 87 (): Ett tack vill jag rikta till för den allsidiga information som vi fick om boken och biblioteken. Det framförde i sitt anförande var värdefullt. har väldigt lite av sin litteraturpolitik i det här betänkandet. Anledningen är att vi hade en hel del om litteratur och bibliotek i vår budgetmotion. Vi har lyft fram detta i både kultur- och utbildningsmotionerna. Vi ser att det finns ett stort behov av skolbibliotek. Barnen behöver ha tillgång till ett stort utbud av litteratur redan i tidig ålder. Av den anledningen har vi avsatt extra pengar till läsutveckling i skolan. Det finns med i vår utbildningsbudget. Vi skriver bland annat att skolbiblioteken måste få resurser som gör att de kan spela en vital roll i skolarbetet. finns skolor som inte har resurser till att ha ett väl utbyggt skolbibliotek, och inte heller finns det något folkbibliotek i närmiljön. Målsättningen måste vara att alla våra skolbarn ska ha tillgång till ett stort utbud av litteratur. har väckt en motion om upphävande av bibliotekslagen. Den motionen stöder . Vi har tidigare i denna kammare debatterat för att vi vill avskaffa den lagen. har vi också hamnat i den diskussionen. Anledningen till att vi i inte har väckt en egen motion är att vi väntar och väntar på regeringens förslag. Det är det utlovades ett förslag. Men det är kanske för en gångs skull bra att vi får vänta. Det kanske betyder att förslaget om att skärpa bibliotekslagen har slängts i papperskorgen. Vi anser att det är bra att har aktualiserat frågan om bibliotekslagen. Med den lag som finns har jag upplevt det som skriver om i sin motion, nämligen att man ute i kommunerna inte vill förnya eller prova alternativa driftsformer. För tänkte min hemkommun lägga ned ett folkbibliotek i en av stadsdelarna. Naturligtvis blev protesterna många, inte minst från de äldre som bodde i den stadsdelen och som såg att de skulle få problem att ta sig in till folkbiblioteket i centrum av kommunen. Det ledde till att ville ta över driften av . Det fanns alltså hugade spekulanter, . Jag tror att skulle ha skött bra. Det var ju faktiskt som startade biblioteken . Men vad hände? Jo, då reagerade majoriteten i kommunfullmäktige. Slutet blev i för sig gott för kommuninvånarna i stadsdelen; de fick behålla sitt bibliotek fortfarande i regi. Men jag tror att det hade kunnat fungera minst lika bra om hade fått ta över ansvaret. Jag yrkar bifall till reservation nr 1, fru talman. Språklig mångfald i den offentliga miljön är också ett område som har lyfts fram i detta betänkande. Det är en viktig fråga . Vi ser hur vi mer och mer översköljs av låneord. Vi kan se att det börjar uppstå domänförluster inom en del områden. Datavärlden är det mest tydliga området. Jag märker själv hur jag lätt ramlar in i datavärldens engelska ord och säger till exempel mail i stället för det svenska e-post. Vi har alla ett stort ansvar för att värna vårt eget svenska språk så att det inte försvinner helt. Vi kommer snart att få en proposition om detta, Mål i mun. Vi som har suttit med i utredningen har tagit upp hur viktigt det är med den språkliga mångfalden i den offentliga miljön. Jag vet inte hur regeringens proposition kommer att se ut, men om man inte har tillgodosett kravet på språklig mångfald i den offentliga miljön hoppas jag verkligen att det väcks motioner på området. Även när det gäller public service-företagen kommer kommittén som ser över det nya sändningstillståndet att bevaka frågan om språklig mångfald. Jag kommer att göra det, och jag tror att alla andra partiers företrädare också kommer att göra det. Det är viktiga områden. 88 () replik: Bibliotekslagen är en ramlagstiftning som handlar om att det i varje kommun måste finnas ett folkbibliotek. Den ska garantera avgiftsfrihet. får man uppfattningen att det är totalt omöjligt för eller idrottsrörelsen i en mindre by eller stor kommun att gå in med ideella krafter och upprätthålla verksamheten i en filial. Det är inte min bild. Här handlar det om frågan om det är rimligt att ska gå in och ta över det centrala folkbiblioteket, alltså inte ha någon som helst biblioteksverksamhet. Det är vad detta handlar om. Jag ser inga problem att kombinera ideella krafter med kommunalt huvudansvar. Vi pratar här om att all biblioteksverksamhet i en kommun ska bedrivas enbart av privata eller ideella krafter. Det är vad vi avvisar. Vi måste diskutera skärpningar i stället för att ta bort en botten. Det är märkligt att har denna ståndpunkt. borde ha kännedom om de problem som finns i många kommuner. Vi säger inte att kommunerna ska fixa detta själva. Om en sådan lag skärps för att det betraktas som en viktig åtgärd för att upprätthålla verksamheten på ett vettigt sätt måste det tillföras extra medel. 89 () replik: Det var intressant att höra att tycker att det inte är omöjligt att lägga ut verksamheten på andra intressenter. Det öppnar för den fortsatta beredningen att lägga fram ett nytt förslag till bibliotekslag. Vi ser möjligheten att få stöd från att ändra på det vi anser vara fel . Jag känner till de problem i glesbygden som tog upp tidigare i debatten med . Det gäller till exempel problemen i inland. Men vad är det som säger att inte en privat intressent klarar det minst lika bra som kommunen? Vi har inte sagt att kommunen inte ska ha ett ansvar. Det behövs ingen bibliotekslag som styr upp detta. När lagen kom tolkade en del kommuner den, precis som sade i sitt anförande, som att det räcker med att ha ett bibliotek. Vi vill ha valfriheten. Konkurrens skapar bättre förutsättningar för större variation och fler idéer. talade i sitt anförande om att ha bibliotek till exempel i kyrkan. Det är väl en god framtidsvision i vårt land när vi snart står med tomma kyrkor? 90 () replik: För mig får man ha bibliotek precis var som helst, bara man kallar dem bibliotek och de lever upp till de krav som finns, bland annat avgiftsfrihet. Jag har lite svårt att förstå detta. Privat verksamhet för mig är att jag lever på mina egna meriter. Hur ska jag kunna bedriva en privat biblioteksverksamhet och inte ta ut några avgifter? Det innebär att jag ska gå in som privat entreprenör och få statligt och kommunalt stöd och leva helt och hållet på det. Jag får inte ta betalt av dem som lånar böcker; då lever jag ju inte upp till de krav som finns på biblioteksverksamhet. Vi måste reda ut begreppen. Vad menar vi med privat verksamhet eller entreprenör i det här sammanhanget? Jag tycker fortfarande inte att vi ska misstolka kommunpolitikerna, det vill säga att de av ren elakhet skulle dra ned verksamheten till ett bibliotek. För det mesta handlar det om snäva ekonomiska resurser. Då är det här en yttersta garant att säkerställa att det åtminstone ska finnas ett bibliotek i varje kommun. Låt oss titta på hur vi ska utveckla verksamheten framåt och inte hävda att det stora problemet är en bibliotekslag som säkerställer att det finns ett bibliotek i varje kommun. Därför ska all den verksamheten läggas ut på privat entreprenad, som i sin tur ska vara beroende av offentliga medel vilket för mig inte är privat verksamhet. Då snyltar man på offentliga medel, och det är inte bra för den offentliga eller privata verksamheten. 91 () replik: Jag är av uppfattningen att lagar inte ska styra allt i samhället. Det känns som att det ska läggas på lag på lag. Vi misstror liksom hela samhället. Låt oss lära av sådana som har försökt. Till exempel Åre kommun hade ett försök . Låt oss lära av det och se vad som är bra och dåligt. Samhället och marknaden kommer att klara av att anordna biblioteksverksamhet utan att den behöver vara i regi.