prot · GR0954 · 2004-01-20 00:00:00 — Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2003/04:210 om ett fritt 58 Utrikesminister (): har frågat mig om jag avser att verka för att den syriska ockupationen av upphör och hur i så fall jag bedömer att och EU ska verka för detta så att en demokratisk utveckling i landet kan påbörjas. och EU erkänner som en självständig stat och stöder återupprättandet av suveränitet över hela dess territorium enligt FN:s säkerhetsråds resolution 520, 1982. Problemet i sammanhanget utgörs av den syriska närvaron och inflytandet i landet som tar sig uttryck på olika sätt. Närvaron inleddes i början av inbördeskriget 19751989 och består alltjämt. I och med att ett avtal om en så kallad nationell kompromiss ingicks i Ta'if i kom den syriska militära närvaron formellt att bygga på en inbjudan från den libanesiska regeringen. 1991 ingick och en gemensam försvarspakt som sanktionerade de syriska styrkornas närvaro i . Den syriska närvaron i landet brukar inte folkrättsligt betecknas som ockupation eftersom den äger rum med stöd av denna försvarspakt. Det bör också noteras att den syriska truppnärvaron i har minskat från ca 35 000 till 15 00016 000 man. Det finns dock krafter inom och utom landet som skulle vilja se den syriska närvaron avvecklad. Efter reträtt från södra har kraven från olika libanesiska grupper ökat på att de syriska styrkorna ska dras tillbaka, även om någon formell begäran härom aldrig gjorts av libanesiska regeringen. finns andra grupper som stöder den syriska militära närvaron och det syriska politiska inflytandet. grundposition är att det libanesiska folket själva i demokratiska former måste få bestämma om sitt lands framtid och relationerna till omvärlden. Vi välkomnar minskningen av den syriska truppnärvaron och anser att den bör följas av fortsatta syriska trupptillbakadraganden i enlighet med Ta'if-avtalet. Vad gäller den demokratiska utvecklingen är en parlamentarisk demokrati med den politiska makten fördelad på konfessionella grunder enligt landets konstitution. Självklart stöder en utveckling mot fördjupad demokrati och har uttryckt oro över de tendenser till kränkning av de mänskliga rättigheterna som har förekommit. En ökad möjlighet att utvidga samarbetet på olika områden, inklusive bevakningen av de mänskliga rättigheterna, skapas av det associeringsavtal mellan och EU som undertecknades 2002. Innan avtalet träder i kraft ska det godkännas av de avtalsslutande parterna, och så har ännu inte skett. har som en av de första EU-staterna ratificerat avtalet. Av väsentlig betydelse för demokratiska utveckling är att fred uppnås i landets närområde. EU har ofta framhållit att en fredlig lösning av den israelisk-palestinska konflikten måste kombineras med liknande uppgörelser mellan IsraelLibanon och IsraelSyrien. Det är särskilt angeläget att finna en lösning på det speciella problem som närvaron av några hundra tusen palestinska flyktingar utgör. 59 (): Jag ber att få tacka utrikesminister för svaret på min interpellation. Utrikesministern konstaterar i sitt svar att problemet med implementeringen av FN:s resolution 520 är den syriska närvaron och inflytandet i . Det är precis det som min interpellation om ett fritt handlar om. är ju ett litet land som tyvärr lätt kommer i skymundan. Folkrättsligt är det mycket möjligt att denna närvaro och dominans juridiskt inte kan betecknas som ockupation. Men de facto är militära närvaro helt att jämställa med en ockupation. Utrikesministern åberopar också den försvarspakt och de överenskommelser som ingicks 19891991 där president formellt sett begärde hjälp från . Men då måste man också betänka hur situationen såg ut i före och efter . var då hårt sargat av inre stridigheter. Den politiska situationen var kaotisk. Den legitime premiärministern general hade tvingats i exil av . Presidenten hade inte hårt trängd som han var inga större valmöjligheter. Därför kan man faktiskt ifrågasätta legitimiteten i denna begäran om hjälp från sida. Enligt fredsplanen 1989 skulle dra tillbaka sina över 30 000 soldater från . avtal tar inte upp någon tidsplan. militära närvaro finns alltså kvar efter alla dessa år. Utrikesministern noterar med tillfredsställelse att den syriska militära närvaron i stort sett har halverats. Men 15 00016 000 soldater från ett dominerande grannland i ett litet land som är fortfarande att jämställa med en de facto-ockupation. Enligt UD:s angående 2002 är Libanonpolitik oförändrad. politiska och militära närvaro i stora delar av landet fortgår. Den syriska säkerhetstjänsten agerar i vissa fall oberoende av libanesiska myndigheter, vilket medför att rättskipningen delvis ligger utanför landets egen kontroll. Politiskt aktiva som har agerat offentligt mot den syriska militära närvaron har arresterats, och bland dem finns också journalister. Det finns uppgifter fortfarande enligt UD om att har arresterat ett antal libaneser i och fört dem till syriska säkerhetsfängelser. har kontroll över gränsbevakningar och har också kontrollen över all telekommunikation. Vad är allt detta om inte bevis på en syrisk de facto-ockupation av ? Jag finner tyvärr inget konkret svar från utrikesministern om var, hur och när regeringen avser att verka för att lämnar . Jag hoppas att utrikesministern kan utveckla sin inställning lite närmare här . Det är inte bara jag utan det finns många libaneser här i som ser fram emot ett svenskt agerande. 60 Utrikesminister (): och EU väntas att ha avslutat förhandlingarna om ett associationsavtal av liknande slag som finns med de tolv partnerländerna i . Ett sådant avtal gör det möjligt att utvidga bevakningen från EU:s sida av vad som sker i och också av Libanonpolitik. Det ger möjligheter att bevaka de mänskliga rättigheterna och efterfråga och genomföra politiska samtal i olika politiska frågor. Det gäller naturligtvis inte minst frågan om Libanonpolitik och dess närvaro av militär i . Avsikten med associationsavtalet är ju inte bara att öka frihandel och stimulera ekonomisk utveckling, utan det handlar också om att från EU driva på ett reformarbete och sådant som har att göra med att fördjupa demokratin och öka respekten för de mänskliga rättigheterna. Det är naturligt för EU att i dessa sammanhang även ta upp de frågor som tar upp här. 61 (): Det finns ett starkt tryck från människor i och utanför som vill se den siste syriske soldaten lämna . Utrikesministern säger i sitt svar, som tidigare redovisats, att det också finns grupper som vill ha kvar syrisk närvaro och syriskt inflytande. Naturligtvis finns det människor i som är beroende av syriskt stöd för att ha och behålla politisk makt, eftersom de inte är säkra på att få ett folkligt och demokratiskt stöd. Men jag tycker att det vore mycket cyniskt att ta detta som motiv från svensk sida för att inte göra så mycket som är nödvändigt att göra. framförde ett kraftfullt krav på att lämna . Och i går talade jag med den landsflyktige, tidigare premiärministern, general , som befinner sig i . Han bekräftade att den franska nationalförsamlingen nu avser att agera kraftfullt för att FN:s resolution 520 ska verkställas. Det ger ju goda möjligheter, om viljan finns, att nu också ta initiativ både i FN och i EU. Utrikesministern nämnde partnerskapet mellan EU och länderna kring . Det anser jag också kunde vara ett mycket lämpligt och effektivt forum för att förmå att lämna . Jag tror att vi är överens om att bör återfå sin självständighet. folk måste själva få bestämma om sitt lands framtid i demokratiska former. Det skriver också utrikesministern i sitt svar att vi är överens om. Men det finns också många problem att lösa i regionen. Det är vi alla väl medvetna om. Ett av de stora problemen är den syriska närvaron, militärt och politiskt, i , och det verkar vi också vara helt överens om. Jag hoppas nu att utrikesministern kommer att utnyttja alla möjligheter som finns att lägga handling och kraft bakom orden, så att suveränitet och verkliga demokrati kan återupprättas . Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2003/04:180 om Campus Telge 62 Utbildningsminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att säkra Campus Telges framtid och när jag avser att behandla högskolas universitetsansökan. Högskoleverksamhet på bedrivs bland annat av , Kungl. Tekniska högskolan och i , och . På Campus Telge, som invigdes , har etablerat sig med lärarutbildningar såväl som med utbildningar inom humaniora och ekonomi. Tekniska högskolan bedriver utbildningar inom teknik. har med sin mångvetenskapliga profil goda förutsättningar att attrahera studenter med många olika bakgrunder och intressen. kommer hälften av studenterna från södra . I en utvärdering av lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald, har lyft fram som ett av sju lärosäten som lyckats väl i sitt arbete med att rekrytera studenter från studieovana miljöer och studenter med invandrarbakgrund. har framgångsrikt arbetat för att rekrytera disputerade lärare. Universitet och högskolor har uppdraget att bedriva utbildning som motsvarar både studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. I detta uppdrag ingår också att samverka såväl med det omgivande samhället som med andra lärosäten. Genom att förstärka och utvidga pågående samarbeten mellan olika lärosäten och discipliner ökar möjligheterna att erbjuda slagkraftiga alternativ som en högskola kanske inte förmår att ordna på egen hand och därigenom rekrytera fler studenter. De svenska lärosätena har en mycket stor frihet och starkt självstyre. Med stor frihet följer också ett stort ansvar, som innebär att högskolan ska använda de resurser som står till förfogande på effektivast möjliga sätt i sin planering. Det gäller vilken utbildning som ska ges, i vilken form och var den geografiskt ska bedrivas. har ett högskolelandskap med ett antal universitet med generell examensrätt för forskarutbildning samt några högskolor som tilldelats vetenskapsområde, det vill säga rätt att utfärda examina i forskarutbildningen inom ett avgränsat område. Därutöver har vi ett antal högskolor som inte har rätt att självständigt bedriva forskarutbildning eller examinera inom denna. Dessa lärosäten har dock fasta forskningsresurser. Detta högskolelandskap är ett uttryck för regeringens strävan att skapa minst en stark högskola i varje län. Som jag tidigare framhållit bland annat här i kammaren föregås beslut om att inrätta nya universitet eller tilldela en högskola ett vetenskapsområde av en noggrann kvalitetsgranskning som genomförs av . Ett lärosäte måste ha grundutbildning och forskning av sådan kvalitet och omfattning att forskarutbildning kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. Men som regeringen uttalade i den forskningspolitiska propositionen för kan en högskola tilldelas vetenskapsområde enbart om det, förutom att kvalitetskriterierna är uppfyllda, finns statsfinansiella förutsättningar för detta samt att det ligger i linje med regeringens forskningspolitiska bedömning. Samma sak gäller för inrättandet av nya universitet. Då hade framställt interpellationen hon tjänstgjort som ersättare för ledamot som därefter återtagit sin plats i , medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 63 (): Jag vill börja med att på vägnar tacka för svaret, i och med att själv inte kan vara här och ta emot svaret. skäl för att ställa den här interpellationen var att Campus Telge och är en oerhört viktig satsning för den södra delen av . Campus Telge är, som utbildnings- och forskningsministern varit inne på, också ett samarbete med flera olika campus och består av KTH och . Lokalisering finns i , och . Målsättningen med har varit att höja den andel av ungdomar som går vidare till högre studier. Det har varit en oerhört viktig målsättning i och med att andelen som har högre utbildning på är betydligt mycket lägre än i övriga delar av . Exempel kan vara och , där andelen är , medan den är i , i , i , i och och i . Därför har det varit ett mycket medvetet mål att öka andelen högskolestuderande, inte minst bland befolkningen med invandrarbakgrund. Kommunerna har gjort betydande investeringar och byggt upp infrastruktur som stärker högskolans attraktionskraft och möjligheter att expandera. Och man har visat mycket goda exempel på Campus Telge, där exempelvis maskiningenjörsutbildningarna också har fått ett genomslag sett till kön, där man har kvinnor på en av utbildningarna och där satsningarna har lyckats. Men hela högskolas ekonomiska utveckling är mycket bekymmersam och besvärlig. Den ekonomiska osäkerheten är mycket stor. Man har lämnat in en universitetsansökan , och fortfarande väntar man på en behandling från regeringens sida. Vi i menar att ansökan ska prövas på vetenskaplig grund. Uppnår man då de fastställda kriterierna och den akademiska nivån, bör det rendera i att ges universitetsstatus. Det tycker vi är viktigt. har ställt frågor till utbildnings- och forskningsministern: Vad avser ministern att göra för att säkra Campus Telges framtid? När avser ministern att behandla högskolas universitetsansökan? Svaren från ministern är att det är en fråga om forskningspropositionen, att det är en fråga om hur det ekonomiska läget är i statsfinanserna med mera. Här skulle jag ändå vilja ge möjligheten till utbildnings- och forskningsministern att ge ett tydligare besked. Det är en mycket, mycket angelägen fråga, och det är många som väntar på att få en lösning på den. 64 Utbildningsminister (): Det var intressant att höra inlägg, därför att det skiljer sig från den traditionella folkpartistiska politiken. Det är utan tvekan så att har ett engagemang för högskolorna och inte bara för de traditionella universiteten. Annars har ju profilerat sig just som ett parti som bara värnar och tänker på de gamla universiteten. Kanske är det en skiftning på gång där. För oss har det varit ett av de viktigaste projekten att bygga upp en stark högskola i södra delen av , som i stort saknar akademiska traditioner. Den här högskolan har etablerat sig som en mycket fin högskola med hög kvalitet och en väldigt hög andel disputerade lärare. Man utmärker sig på det sättet att man har lyckats väldigt väl med rekryteringen av mycket duktiga lärare, som också bedriver egen forskning. utmärker sig också genom att man har relativt stora forskningsresurser, eftersom vi har avdelat fonder till enbart . Det innebär att de har större forskningsresurser än till och med de nya universitet som vi nu bygger upp i , och . utmärker sig även för att den redan från start, vid uppbyggnaden av en ny högskola, har haft idealet att kombinera akademisk excellens med ett socialt engagemang, med att rekrytera nya grupper till högre utbildning. Det har man verkligen lyckats med. Det man är på väg att skapa, och har kommit långt med att skapa, är ett cityuniversitet som har den puls som finns i ett storstadsområde, ett mångfaldsuniversitet med mängder av begåvade ungdomar med vitt skilda bakgrunder socialt, etniskt och beroende på vilken tradition de kommer från. Detta är i sig på väg att förändra södra delen av . Det här har varit ett väldigt viktigt socialdemokratiska projekt, stött och fött av ett engagemang från den socialdemokratiska regeringen men också av ett väldigt starkt engagemang i den här delen av . Jag förutser att de också har fina år framför sig. Regeringen har dessutom under uppbyggnaden vid ett flertal tillfällen stött ekonomiskt utöver det resursfördelningssystem vi har. Alla högskolor får samma ersättning för samma utbildning, men vi har gjort särskilda insatser för just för att när man bygger upp en ny högskola kan man också behöva lite extra resurser för att klara ekonomin. har kravet från oss varit mycket tydligt: Det måste bli ordning och reda i ekonomin. Där har man kommit långt. Det såg mycket värre ut . Styrelsen har också gjort ett bra jobb och har regeringens förtroende. När det gäller frågan om att bli universitet känner ju, tror jag, till att det finns en rad högskolor som önskar bli universitet. Alla högskolor vill säkert bli universitet. Väldigt många har ansökt om att få bli det. Men en klok forskningspolitik kan ju inte ha som syfte att alla högskolor ska bli universitet. Vi är ett litet land. Vi måste också se till att de universitet vi har är av yppersta kvalitet. Så när säger att det ska finnas en automatik, att den som söker alltid ska prövas och, om det godkänns, bli universitet undrar jag om det verkligen är politik. Det vore att inte ha någon styrning alls när det gäller hur många universitet vi ska ha i . Jag har redovisat den procedur vi har. När vi bedömer att det finns utrymme för ett ytterligare universitet har redan ganska många universitet med tanke på vår storlek som nation då gör vi kvalitetsprövningar. är det inte aktuellt med några nya universitet. 65 (): Det som är väldigt viktigt att få från utbildnings- och forskningsministern är just ett besked. har jag uppfattat utbildnings- och forskningsministern så att det inte kommer att bli ett universitet av . Det är ju nämligen så att de åtta Södertörnskommunerna har tillskrivit regeringen och frågat varför beskedet dröjer. Deras brev är också fyllt av ganska mycket förtvivlan. Det är visserligen intressant att höra hur ministern beskriver framtidsmöjligheterna för och Campus Telge. Men tar man del av detta brev kan man konstatera att svårigheterna är mycket omfattande. är ambitionerna väldigt högt satta. Någonstans ser man framför sig vikten av att få den vetenskapliga höjden prövad. Jag kan säga att i det här brevet till regeringen står det sist: Mot bakgrund av ovanstående vädjar vi till regeringen att behandla högskolans ansökan och i det fall ansökan om universitet inte kan bifallas åtminstone tilldela ett eller två vetenskapsområden. Vad vi i menar är att det ska ske en prövning på vetenskaplig grund, det vill säga en prövning av kvalitetskriterierna. Det är oerhört väsentligt, liksom att man också kommer fram med ett besked. Det har också visat sig att just och Campus Telge har lyckats med mycket av det som är regeringens ambitioner. I de nationella utbildningsmålen är en ambition att öka andelen så att av varje årskull ska gå vidare till högre studier. Det talas också om specifika satsningar för att man ska få en rekrytering från bland annat grupper med invandrarbakgrund. Tar man del av det här brevet och de bekymmer som högskolan står inför vill man ändå någonstans få en bild av vad det är som är haken. Om man nu uppnår alla formella kriterier, vad är det då som förhindrar att man går vidare i processen? Framför allt är det också ett problem att det inte kommer ett svar. Det har funnits en ansökan . Man har avvaktat och väntat på att få ett besked från regeringen. Det har ytterligare försvårat omständigheterna. Det ska också sägas att redan när man startade verksamheten 1996 var avsikten att man skulle få en ansökan behandlad så att skolans status skulle förändras . Det var en ambition som man hade satt upp. är man väldigt besviken i de här kommunerna och naturligtvis i , som också har varit engagerat i detta, när man inte kommer längre och får frågan prövad. Det finns de som säger att det här skulle vara ytterligare ett tecken på regeringens Stockholmsfientlighet. Här gör man inga satsningar. Det räcker inte att nå de här höjderna utan det är andra faktorer som påverkar. Det vet inte jag. Det blir intressant att kanske få en kommentar från ministern i den frågan. Oavsett detta är det här väldigt angeläget. Det hjälper inte att höra om alla de goda ambitionerna och att man, som ministern säger, har lyckats väldigt väl här. Faktum är att man har stora utmaningar . Man behöver det här beskedet. 66 Utbildningsminister (): Det är mycket intressant att höra . Det bildar ett mönster. har ju som politik, det vet alla vi som har upplevt högskolefrågor , att ständigt vara emot nya universitetsetableringar. Man har profilerat sig som det parti som mycket tydligt säger att vi inte ska ha fler universitet. Vi är ett för litet land för att ha fler universitet. När vi har etablerat i , och , och etableras som universitet , har stått på barrikaderna och sagt nej. Det är politiken. Men i interpellationsdebatter i kammaren möter jag då och då folkpartister förankrade i en lokal valkrets där man har en högskola. Där vill representanten för just den valkretsen att just den högskolan ska bli universitet. Det har jag stor respekt för. Det är till och med, tror jag, en naturlig del av uppdraget. Men det stämmer ju inte överens med politik. Därmed tror jag att vi lätt kan se mönstret. har varit emot ambitionen att bygga ut högskolan och ha minst en stark högskola i varje län. Det är i södra delen av , , , och rader av andra orter som vi har fått starka högskolor som är med och förändrar kulturerna, rekryterar nya studenter, nya grupper, och skapar en akademisk tradition. Detta driver till syvende och sist också på en ekonomisk utveckling. Det ser vi också i södra delen av . Det är roligt att det uppstår ett och annat ljus i , men det har ännu inte avspeglats i den totala politiken. Vi investerar mycket stora belopp i att bygga upp en stark högskola i södra delen av och har gjort det ända sedan etableringen . Vi har gjort det konsekvent, och vi har stöttat också vid ekonomiska problem. Men att, som gör, antyda att ekonomiska problem ska vara en orsak till att bli universitet så bedriver vi inte forskningspolitik. Det handlar om när vi bedömer att nationen behöver ytterligare ett universitet. har vi ett framför oss, , . Det handlar om när vi bedömer att vi behöver fler som ska ha forskarutbildning för att klara de nationella behoven och att den högskola som blir universitet kan vara med och konkurrera på en internationell arena där universiteten konkurrerar med varandra. Det är då vi tar steget att göra kvalitetsutvärderingarna. Det är väldigt viktigt. Det är en skarp akademisk kontroll. Sedan släpper vi fram och låter ytterligare en högskola bli universitet. har vi framför oss. ska vi se till att det blir ett bra universitet. Vi bygger också upp i , och . Jag utesluter inte ett framtida universitet, men är det inte aktuellt. Det finns många högskolor som har stort intresse av att ta det steget. Det återkommer vi till. Men syn på högskolepolitiken stämmer inte alls överens med de vackra ord som levererar här i kammaren. 67 (): Jag diskuterar väldigt gärna synsätt och politik. Det gör jag med glädje. uppfattning är att man ska få sin ansökan prövad. Det är linje, oavsett vilken folkpartist ministern kommer att möta i debatterna. Det är det som vi måste fokusera på . Det är syftet med interpellationen. Varför ger inte regeringen ett svar? Det har gått . Utbildningsministern förstår också att när man har satt upp väldigt höga mål och ambitioner för sin verksamhet och om siktet är inställt på att försöka nå det högsta målet gör man en rad investeringar. Man måste åtminstone någonstans på vägen få veta vartåt det lutar. Har man nått de högt uppsatta kvalitetsmålen? Vad har regeringen för grund för att besluta i en eller annan riktning? Om jag uppfattar det rätt är det de statsfinansiella förutsättningarna som är utbildningsministerns grund för att göra en annan bedömning. Regeringen arbetar övervägande i enlighet med den forskningspolitiska bedömningen. Men oavsett detta har vi och Campus Telge som har satt ribban högt, som strävar efter ett högt mål och som egentligen just nu bara vill ha ett besked, ja eller nej. Vilka möjligheter finns? Jag har inte på något sätt velat framhålla att det skulle vara någon form av ekonomiska problem som är skäl till att man ger universitetsprägel. Det förstår säkerligen också utbildningsministern. Detta handlar om en ansökan som inte är behandlad. Det finns tendenser till Stockholmsfientlighet men det är upp till andra att bedöma. 68 Utbildningsminister (): Jag tycker det positiva i den här diskussionen är att se att en enskild folkpartist visar ett engagemang för utbyggnad av högskolan.