prot · GR0992 · 2004-04-01 00:00:00 — Det är också viktigt att vi har ordning och reda på arbetsmarknaden. Jag fick en fråga tidigare om skattefusk, som ju är ett hot mot vår arbetsmarknad, vår ekonomi och våra skatter. På samma sätt är det viktigt att F-skattsedlarna är korrekt hanterade av dem som får dem. Vi har haft en glädjande utveckling då många företag har startats och många arbetsplatser kommit till. Men vi ser också att det finns en del problem med F-skattsedlar. Därför har regeringen gett ett uppdrag, som de redovisade i går, att se om man i fortsättningen kan hantera F-skattsedlarna på ett mer effektivt sätt, framför allt för att undvika problem i samband med övergången nu när de nya länderna kom in i EU . Då kan vi få ordning också på den här typen av insatser på vår arbetsmarknad. En bra kontroll på F-skattsedelsområdet är en bra insats också för företagen. 105 (): fanns ett väl underbyggt förslag om lokalisering av flygskolan till . Genom ett taktikspel i försvarsutskottet avstyrktes propositionen. F 16, som dåvarande försvarsministern och ÖB varit överens om skulle vara navet i flygvapnet, skulle helt plötsligt läggas ned. Majoriteten snickrade i stället ihop ett dåligt underbyggt förslag som sedan visade sig vara ogenomförbart. Det gick nämligen inte att förlägga flygskolan till någon av de kvarvarande flottiljerna. beslutade regeringen att flygskolan skulle förläggas till . Miljöprövningen, som skulle ha varit färdig , är ännu inte klar. Försvarsministern har i ett uttalande sagt att lokaliseringen av flygskolan till Malmen kommer att kosta , högst. Sedan kommer kostnader för flytten, har försvarsministern sagt. Min fråga är: Vad anser försvarsministern att det kommer att landa på totalt, inklusive flyttkostnaderna? 106 Försvarsminister (): Jag har inget annat underlag än det jag har lämnat till , nämligen att man bedömer att ombyggnader och de nybyggnader som behövs vid Malmen för att lägga flygskolan där skulle kosta och att vi därtill får flyttkostnader. Detta ärende har prövat noga, och har sänt tillbaka ett förslag som fanns i den förra försvarspropositionen. Efter beredning har vi till slut fastnat för att det enda ställe där det är möjligt att förlägga flygskolan är i Malmen. fullföljer vi det beslutet eftersom riskdagen inte godkände det förslag som regeringen kom med tidigare. 107 (): Det finns flera uppgifter om att det totalt kan komma att kosta mer än dubbelt så mycket, det vill säga uppemot 400 miljoner. har ju förut ändrat beslut när man sett att kostnaderna drar i väg. Vi står inför ett nytt försvarsbeslut. I har det funnits flygskolor . Kostnaden kommer att landa på ungefär 40 miljoner om man väljer att förlägga flygskolan där. Borde inte försvarsministern överväga att titta på möjligheten att förlägga flygskolan i ? Det borde finnas bättre sätt att använda pengarna på. ser vi också hur Försvarsmakten måste spara flera miljarder. Vore det inte rimligt att göra en besparing här på kanske uppemot en ½ miljard? 108 Försvarsminister (): Om det är någonting jag har lärt mig som försvarsminister är det att det finns många siffror som figurerar om vad saker och ting kostar när man ska ändra på någonting. Vad gäller många av de enheter vi har kvar är det fight om var vi ska förlägga olika verksamheter just därför att försvaret betyder mycket för de orter där det finns. Man ser också att det är en högteknologisk verksamhet som erbjuder utvecklingsmöjligheter i övrigt. Regeringen föreslog från början att flygskolan skulle ligga i . Detta godkände inte . Regeringen har i sitt beslut utgått från att det vore att obstruera om man återkom med förslag om samma lokaliseringsort som en gång har avvisat. pågår miljöprövningens slutskede, och jag förutsätter att de kalkyler jag har fått ändå ska hålla hela vägen ut. Förstärkning av de svenska trupperna i Kosovo 109 (): Min fråga är till försvarsminister . blossade åter oroligheter upp i Kosovo, med etnisk rensning och stora personliga tragedier som följd. Våra svenska Kfortrupper var i allra högsta grad inblandade i att hålla isär de stridande parterna. Bataljonchefen gjorde då den bedömningen att han behövde förstärkningar både materiellt och personellt. Denna begäran kom för sedan till departementet. Om jag är rätt informerad har det beslutats om förstärkningar. Flera Natoländer kom med sina förstärkningar som oroligheterna blossade upp. Ser försvarsministern någon möjlighet att , om vi råkar ut för sådana här situationer, hantera sådana här frågor snabbare för att trupperna ska kunna vara på plats fortare? 110 Försvarsminister (): tar upp en allvarlig fråga, nämligen hur vi så långt möjligt ska kunna säkra förhållanden för den utländska trupp som vi har i internationella fredsfrämjande uppdrag när situationer förändras mot vad som är planerat. Det som har hänt i Kosovo är i och för sig ett allvarligt bakslag i arbetet. Där fungerade Kfors och Natos planer. De förstärkningar som fanns från andra Natoländer flögs in för att stabilisera och säkra läget. Den framställning som regeringen fick från Försvarsmakten kom förra torsdagkvällen. Den krävde viss beredning . Överbefälhavaren försäkrade mig om att man skulle kunna avvakta med ett beslut till . På första regeringssammanträdet har vi alltså tagit det beslutet. Vi har också bett om att man ska titta på möjligheten att bemanna en sådan förstärkt insats. Jag anser att vi har snabba processer för att kunna hantera allvarliga lägen. 111 (): Min följdfråga blir följande: Ser inte försvarsministern något behov av att ta fram en strategi eller en plan för hur vi ska hantera våra insatser så att vi snabbt kan sätta in nya trupper och även har en allmän plan för var vi ska satsa och hur mycket? 112 Försvarsminister (): Vi ska noga utvärdera det som har hänt i Kosovo. När deltar i en internationell insats är det inte bara en svensk insats för att förstärka som det handlar om, utan det handlar också om hur alla länder som ingår i operationen samarbetar. Vi ska noga gå igenom den här situationen och se om vi behöver ändra och förbättra några rutiner, men i huvudsak tycks rutinerna ha fungerat bra. Det är också viktigt att se till att har relevant information om säkerhetsläget för vår trupp. Det är nog den punkt där jag är mest angelägen om att få tillbaka ett bra underlag. 113 TREDJE VICE TALMANNEN: Detta fick bli den sista frågan i frågestunden. Vi tackar närvarande statsråd. 11 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte i 114 Statsminister (): i visade upp en enighet och en beslutskraft som bådar gott för det framtida samarbetet. En ambitiös tidsplan för avslutningen av förhandlingarna om ett nytt konstitutionellt fördrag sattes upp, en handlingsplan för kampen mot terrorism lades fast, ett tydligt åtagande att leva upp till Lissabonstrategins målsättningar gjordes och ett antal viktiga utrikespolitiska frågor fick en ordentlig genomlysning. En bidragande orsak till att toppmötet kunde nå så många konkreta resultat var att det förberetts väl av ett kompetent irländskt ordförandeskap. enades om att förhandlingarna om ett nytt konstitutionellt fördrag ska vara avslutade senast vid toppmötet . Ordförandeskapet fick i uppdrag att fortsätta sina konsultationer med enskilda medlemsländer, så att regeringskonferensen kan återuppta sitt formella arbete . Jag förutser att utrikesministrar och chefsförhandlare får arbeta hårt som återstår innan de svåraste frågorna läggs fram för en slutlig diskussion på högsta nivå . ansåg att det fanns enighet kring att en slutlig uppgörelse måste respektera principen om en kommissionär per land samt innehålla någon form av så kallad dubbel majoritet som formel för ett beslut i rådet. Intrycket från diskussionen vid toppmötet är att det nu finns en politisk vilja att nå ett slutligt resultat. ska man inte underskatta svårigheterna i att finna en lösning på de kvarstående makt- och sakfrågorna. Detta handlar inte bara om att finna en lösning på hur röstviktningen i rådet ska se ut . Bakom denna mycket diskuterade konflikt finns också andra frågor som kanske ännu inte fått sin lösning eller kanske ännu inte synts. Regeringen kommer att fortsätta att driva en linje som syftar till att både bevaka viktiga svenska intressen och säkra den europeiska beslutskraft som behövs i en union med 25 medlemmar. Vi eftersträvar ett fortsatt nära samråd med i vad som förhoppningsvis är slutfasen av förhandlingarna. Kampen mot terrorismen stod på dagordningen under toppmötet. Förutom att vi alla uttryckte vår solidaritet med det spanska folket, kunde vi enas om en deklaration som ska styra unionens arbete på området. Betoningen ligger på effektivare genomförande av fattade beslut, bättre samarbete mellan nationella myndigheter och ett högt tempo i det lagstiftningsarbete som pågår i rådet. En ny antiterrorismsamordnare med placering i rådssekretariatet utsågs. görs till en minnesdag för offren för terrorismen i . Jag gav mitt stöd till alla dessa åtgärder och underströk vikten av att allt som görs av EU på detta område vilar på rättssäkerhetens grund. Lissabonstrategin blev föremål för en ordentlig diskussion. Tillsammans med många andra gav jag uttryck för en optimism om möjligheten att nå många av de mål vi satt upp. Många av de reformbeslut som fattats kommer först att synas i form av högre tillväxt och fler jobb när konjunkturen vänder uppåt. finns det givetvis anledning till självkritik. Många länder har inte gjort sin hemläxa och genomfört de beslut man varit med om att fatta på europeisk nivå. Denna självkritik gäller också , även om vi ligger i topp vid de flesta jämförelser som görs inom ramen för strategin. sker en halvtidsöversyn av arbetet. Det finns då anledning att se om formerna för strategin är de optimala. Jag gläder mig särskilt över att vår betoning på hållbar utveckling och miljöfrågor nu har givit resultat. Handlingsplanen för miljövänlig teknik ger en bra grund att arbeta med ett viktigt framtidsområde för europeisk industri. Klimatfrågornas prioritering bekräftas. Ett mål för högre energieffektivitet slås fast på svenskt initiativ. Den svenska synen att livslångt lärande är en nyckelfråga för ökad produktivitet och mer flexibla arbetsmarknader återspeglas väl i slutsatserna från toppmötet. Ett EU-program för livslångt lärande ska antas , och nationella strategier ska finnas klara . Jag påpekade också de problem som finns med det förslag till tjänstedirektiv som kommissionen presenterat. Handeln med tjänster är en viktig del av den inre marknaden och inrymmer stora tillväxtmöjligheter. Men jag kommer inte att medverka till att ett direktiv antas som ruckar på den ordning som det finns ett brett stöd för i vårt land och som visat sig mycket effektivt. Det gäller framför allt det faktum att vi har avtal mellan arbetsmarknadens parter som är en viktig del i hur tjänster utförs. Men det gäller också det särskilda sätt som vi organiserat vissa tjänster på, till exempel , läkemedels- och alkoholförsäljning. Jag bad också kommissionen att kartlägga konsekvenserna av det regelverk som finns på det europeiska planet och som påverkar arbetskraftens rörlighet. Inte minst diskussionen i vårt eget land har visat på flera oklarheter om vilka effekter regler, direktiv och inte minst domstolsutslag har för enskilda länder. Jag tror att ett klarläggande av regelverket kan bidra till att de övergångsperioder som införs i de nuvarande medlemsländerna blir så korta som möjligt. En rad viktiga utrikespolitiska frågor diskuterades också. Läget i Kosovo analyserades noga på basis av en rapport från den utrikespolitiske talesmannen . Enighet rådde om att EU måste vara fortsatt aktivt i sina ansträngningar att säkerställa en fredlig utveckling på västra . Situationen i , och diskuterades ingående. Vi fick också en redovisning av läget i Cypernsamtalen, som är inne i ett viktigt skede. En diskussion fördes om läget i EURyssland-samtalen om utsträckningen av det så kallade partnerskaps- och samarbetsavtalet med anledning av . Detta är en av många viktiga frågor inför . Processen är av särskilt intresse för vår region. Jag och mina fem nordiska och baltiska kolleger enades därför vid förra veckans statsministermöte om att intensifiera samarbetet som ett led i förberedelserna för det kommande toppmötet med . Det är, fru talman, i korthet min rapport från det toppmöte som avhölls det gångna veckoslutet i . 115 (): Detta är ju en återrapport, och jag vill knyta an till de frågor som och jag reste i offentliga utfrågning. I rapporteringen från toppmötet har statsministern, som han också nämnde, tagit upp frågan om att klargöra rättsläget beträffande arbetstagarbegreppet, den så kallade tiotimmarsregeln, och riktat frågan till kommissionen. Så min första fråga är: Vad var kommissionens reaktion på denna propå, offentligt och underhand? Och hur kommer statsministern och att följa upp den här begäran? Kommer regeringen till exempel att resa ut till huvudstäderna och till kommissionen för att presentera den svenska positionen, det svenska dilemmat, för att följa upp den här frågan? Min andra fråga gäller något som statssekreterare , och kanske också statsministern, har tagit upp i medierna, nämligen samma fråga i regeringskonferensen, alltså att den här frågan även måste lyftas fram där eftersom bland annat de här domsluten, som statsministern vet, delvis är en återspegling av fördragstexten. Kommer regeringen att resa ut till de olika huvudstäderna, där den här författningsdiskussionen nu förs, för att på plats med statsråd och statssekreterare ta upp den här frågan, förklara, informera och argumentera för önskemål om att få en ändring till stånd av tiotimmarsregeln och arbetstagarbegreppet? Vilka andra aktiva initiativ tar nu regeringen för att lyckas få till stånd en de facto-ändring av den här regeln i fördraget? : Hur vital och viktig är denna fråga i de fortsatta fördragsförhandlingarna för och ? 116 Statsminister (): Jag skulle nog missleda kammaren om jag sade att det här blir en stor fråga i slutförhandlingen av fördraget. Jag tror inte det även om vi naturligtvis ska göra vad vi kan för att lyfta in den. Vi har inga som helst problem med förståelsen för det här resonemanget bland de befintliga medlemsstaterna. Det tror jag inte. Möjligen kan man stöta på ett motstånd bland de nya medlemsstaterna, som ju också deltar i de här samtalen. Sedan är det på det viset att reaktionen från kommissionen kunde ju inte avläsas på toppmötet. Kommissionen företräddes som vanligt av sin president , och han yttrade sig inte i den här frågan. Däremot vet vi av underhandskontakter med kommissionen att man har stor förståelse för att vi har lagt kraft och tid på att se till att svenska och europeiska regelverk fungerar ihop när vi nu genomför den här öppningen av arbetsmarknaden. Det finns förståelse för det i . Det är knappast något land av de nuvarande 15, möjligen och kanske något till, som inte inför övergångsregler. Dessutom var detta ingen fråga som diskuterades av de tio nya medlemsländerna på toppmötet. Jag tror att någon hade ett inlägg som beklagade att man inte direkt öppnade upp överallt. Det här är i sin tur länder som har egna övergångsregler, fast på andra områden, som en illustration till att det är svårt att smälta samman ekonomier och en arbetsmarknad som ser så olika ut som de här gör. Vi har i Coreper tagit upp frågan igen för att där ytterligare understryka nödvändigheten av en ordentlig genomgång så att vi vet exakt vad det är som gäller. Vi fick också i slutsatserna från toppmötet ett välkomnande till en översyn av det här direktivet, för det ska bidra till rörlighet inte hindra rörlighet. Vi planerar ingen särskild rundresa så här sent inför slutförhandlingarna i just den här frågan. Jag bedömer inte det som meningsfullt. Vi bygger de allianser vi kan och ska bygga på plats i men också i samband med andra kontakter som vi har. Jag skulle tro att vi kommer att lyckas få till stånd en vettigare ordning. Det skulle förvåna mig annars. Att slänga in det i den intensiva slutfasen som en fråga om att anta eller förkasta fördraget gör vi inte. Det är inte seriöst. Men det innebär inte att det ändå inte kan öppna sig tillfällen då vi kan ta upp en diskussion. Det är vi också beredda att göra. 117 (): Jag förstår naturligtvis att detta inte är en fråga som antar eller förkastar fördragsförslaget på. Men om man verkligen ska lyckas tycker jag nog ändå att det här med att resa runt är ett sätt att knyta kontakter, att möta beslutsfattarna i de olika huvudstäderna ansikte mot ansikte. Det är ju där fördragsförhandlingarna, eller de ståndpunkter som man har, i första hand måste förankras. Så jag skulle nog för mitt partis räkning vilja uppmana statsministern att göra en sådan här rundresa kanske inte statsministern personligen men statsråd och statssekreterare i regeringen för att på plats argumentera, förhoppningsvis effektivt, och förklara den svenska ståndpunkten just därför att det tyvärr är så sent påkommet. 118 Statsminister (): Det är ju det normala i en statsministers vardag att resa ohyggligt mycket. Jag har suttit i mycket långa överläggningar med den tyske förbundskanslern. Där finns det naturligtvis en mycket stor förståelse för att vi i tycker att det här kan vara ett problem. Tyskarna var ju de som först lyfte fram den här frågan. Jag har ingeting emot uppslag att söka vidare kontakter i huvudstäderna. Men jag kan kvittera förtroendet genom att säga att det finns ju en och annan liberal premiärminister ute i också som säkert med stor glädje tar emot som partivän. Hjälp gärna till. Vi har ju ett slags samsyn i den här frågan. Det kunde kanske vara angeläget att försöka bereda marken på flera håll. Jag tackar för den hjälpen. 119 (): Först vill jag ta upp en fråga som statsministern gick hastigt förbi. FN:s generalsekreterare har lagt fram slutförslag om . Det innebär att det kan finnas en chans för en stor framgång för EU, att få denna konflikt att upphöra. Det viktiga nu är att med all kraft uppmana ledarna för de två cypriotiska delarna att se till att hela ön kommer in . De har ett stort ansvar för att se till att den folkomröstning som ska ske går väl. Jag tror att det är viktigt med signalen från alla EU:s medlemsländer i den delen. Låt mig också säga att det är mycket glädjande om det kan bli en återupptagen regeringskonferens som klarar av sin viktiga uppgift . Då vill jag också erinra statsministern om tydliga ställningstaganden i de olika frågorna. Jag förlitar mig på att statsministern och regeringen nu kraftfullt för fram de ståndpunkter som har enats bakom. När det gäller Lissabonprocessen, slutligen, finns det tyvärr anledning att vara ganska bekymrad. Jag har sett att det väl bara är och som har vuxit i närheten av de gångna åren. Det är märkbart hur trögt utvecklingen ändå går i . Det stora problemet är ofta protektionismen både mot omvärlden, medlemsländerna sinsemellan, vilket gör att man inte fullföljer de åtaganden man bör fullfölja, och internt. Därför oroas jag mycket när statsministern talar om offentliga monopol. Hela idén är ju ändå att vi ska avveckla monopol och konkurrensutsätta verksamheter. Det är ju det som är den starkaste välståndsbildande kraften. Därför blir jag oroad när statsministern säger sig slå vakt om offentliga monopol. 120 Statsminister (): Jag delar Lennmarkers syn på . Där står vi samlade i unionen. Vi hade också i den diskussionen ett konstruktivt bidrag från den turkiske premiärministern på plats vid middagen . Visst vore det fantastiskt om vi kunde hitta en förhandlingslösning på en av de konflikter som har varat i , en förhandlingslösning som var fredlig. Det skulle betyda oerhört mycket, inte bara för , inte bara för , utan för hela . Så det är klart att det är väldiga förväntningar som förknippas med den folkomröstning som strax ska hållas baserad på FN:s generalsekreterares förslag. Den uppfattningen delar jag helt. När det gäller synen på offentliga monopol skiljer vi oss åt. Det handlar då om det så kallade tjänstedirektivet. Jag är inte på något sätt ensam om att hävda den här uppfattningen i . Det finns flera premiärministrar och till och med en fransk president som har en likartad uppfattning. Det är väl uttryck för att marknaden inte klarar allt. I vissa lägen är vi i en situation då vi faktiskt får reglera vissa saker. Vi handlar inte hur som helst med läkemedel, sprit och andra produkter som vi tycker är skadliga. Det är inte marknaden som bestämmer sådant. Det gör vi tillsammans. Vi sätter upp regler för detta. Jag varnar för en utveckling där man tror att tjänsteproduktion och tjänsteservice bara handlar om marknadslösningar. Lyckligtvis är människovärdet fortfarande mycket större än marknadsvärdet. Det kräver en och annan gång en politisk lösning på vissa marknader. Dem tänker vi slå vakt om. 121 (): Jag hoppas att statsministern i förhandlingarna i regeringskonferensen anstränger sig att föra fram dokumenterade position. När det gäller monopolen vill jag säga att den stelhet vi ser inom den europeiska ekonomin väl ändå har stora nackdelar. Mycket av det beror på offentliga monopol och andra protektionistiska åtgärder. Hela lider av de tidigare offentliga monopol som skapade den fattigdom som vi ser där. Det ska regleras. EU har ju reglering av marknaden. Det är ju en av EU:s centrala delar. Men det innebär inte att man därför ska ha monopol. Man ska se till att man på de villkor och med de spelregler som ska gälla på en marknad har möjlighet att starta initiativ och ha konkurrens för att på bästa sätt just fullfölja de spelregler som vi gemensamt kommer fram till på våra marknader. Det är absolut ett stort bekymmer inom EU. Den protektionism som vi ser offentliga monopol är en del av den är det största hotet mot ett dynamiskt och Lissabonprocessen. 122 Statsminister (): Jag är mycket mer rädd för de privata monopolen. Det är märkligt att inte ser hur näringslivet utvecklas mot allt färre och allt större aktörer, ofta gående över nationsgränser. Det är märkligt att det aldrig tas upp i diskussionen. Vi ska förbättra konkurrenspolitiken, säger vi. Den rår vi ju inte på. På ett fåtal områden säger vi: Stopp och belägg. Där finns det folkhälsoargument och andra sociala motiv som säger att vi inte vill ha in marknadskrafterna. Det är inte vinsten som ska vara drivkraften. Det är andra saker som ska styra detta. Vi har ju av avreglering bakom oss. På vissa områden har det varit bra. Det vill jag tillstå. På andra områden har det inte varit fullt så bra. Varför nu då kliva vidare på områden där vi har ett starkt folkligt motstånd och där det finns starka sociala motiv för att behålla en politisk styrning? Ägna tid och kraft åt de privata monopolen. De blir fler. De är farliga både för ekonomin och för vår förmåga att utvecklas och växa. 123 (): Det känns lite märkligt att en person som , som har piskat upp stämningen så mycket kring potentiellt bidragsfusk, inte har mer att återrapportera till än att diskussionen har landat i en begäran om att redovisa konsekvenserna av vissa regelsystem. Nog vet vi mer än så, . Det är väl väldigt tydligt att den fria rörligheten öppnar för tillkomst till vissa bidragssystem på ett sätt som den nationella välfärdsstaten inte hade tänkt. Vi har 1408 med regler kring hur mycket man ska arbeta och tillgång till familjebaserade bidrag. Det hade ju känts välkommet att få en mer noggrann redovisning av inte bara initiativ utan också en påbörjad process med en tidtabell i akt och mening att få till stånd förändringar. Jag tror att det myckna talet om dessa bidragssystem har väckt stora förväntningar i den riktningen. Här blev vi helt utan svar. Det bidrar till den bild av med två ansikten som vi känner i den här debatten: en som pratar om bidragssystem i , en annan som här hemma mer tydligt talar om arbetsmarknadsregleringar, facklig kontroll, myndigheters möjligheter att sätta stopp för fri rörlighet och människors rätt att komma hit och arbeta.