prot · GS0951 · 2004-12-15 00:00:00 — var en demokrat som ledde den första Natoutvidgningen med de tre nya länderna, och han drev Big Bang, det vill säga att alla skulle bli medlemmar. Alla förstod att det är i en gemenskap med andra och genom att nå ut och räcka ut till andra länder som de demokratiska länderna kan stå starkare. Därför fick de här sju länderna medlemskap i . Allt detta har bidragit till att vår säkerhet har stärkts. Det beror på att länder inte längre förnekas rätten att välja sin säkerhetspolitiska hållning. Det är inte längre , och kommunistiska dekret som avgör i vilken riktning länder ska gå. Länder har blivit demokratiska och väljer fritt vilken säkerhetspolitisk hållning de ska ha. Jag gläds över att dessa länder har blivit medlemmar i unionen. Jag gläds över att dessa länder har blivit medlemmar i . Jag gläds också över att bibehåller sin handlingsfrihet, att vi själva bestämmer oss för vilken säkerhetspolitisk hållning och vilket vägval vi ska ha. Jag vänder mig mot allt resonemang om att vi snart är omringade av Natomedlemmar. Men var det inte just detta vi var överens om, att den största förändringen på vår kontinent är att varje land nu självt fritt avgör vilken säkerhetspolitisk hållning man ska ha? Men det finns röster även i den här kammaren som säger att nu måste vi anpassa oss efter de andra och att vi är omringade. Nej, den stora succén på vår kontinent är att länderna själva har valt sin säkerhetspolitiska hållning utan att lyda dekret från andra. Vår gemenskap i den europeiska unionen syftar till, som jag sade, att se till att det aldrig mer blir krig på vår kontinent. Jag vet att det ibland låter nästan löjligt att säga det, för alla tar det för givet. Men kom ihåg att vi för bara hade krig på , på vår egen kontinent. Det var folkmord och etnisk resning, och vi stod helt handlingsförlamade. EU har utarbetat en europeisk säkerhetsstrategi där det främsta målet är att se till att vi sprider demokrati och frihet i världen. Genom våra bistånd, genom diplomatiska kontakter, genom handel och genom alla möjliga åtgärder ska Europeiska unionen försöka se till att områden i världen blir säkrare. Genom att barns och kvinnors rättigheter tas till vara och genom att människor får leva i demokratier ska vi se till att deras rättigheter inte förtrycks. talade mycket vältaligt om i . Jag hade fördelen att vara där som valobservatör under den första rundan och se den mentala förändring som faktiskt har skett i . Jag måste säga att det rörde mig djupt att dagen efter detta valfusk gå ut på i och se alla människor, glada, arga och fast bestämda att ska bli ett demokratiskt land. Det finns gränser för hur mycket man kan lura människor. Den gränsen var nådd i . Det gläds jag åt. Därför är det oerhört väsentligt att den europeiska unionen faktiskt visar allvar och räcker ut handen till dessa länder som finns i vårt grannskap och inte reser nya murar och skiljelinjer. Om det är någonting vi ska vara väldigt aktsamma med är det att se till att det inte byggs nya skiljelinjer i . Jag vänder mig mot dem som talar emot ett medlemskap för och dem som säger att aldrig skulle kunna bli medlem i Europeiska unionen. De politiker som säger detta hänger sig åt en fullständig historielöshet. Det är en historisk utmaning för oss som är aktiva politiker att lyckas med den utvidgningen och behålla en öppenhet för de länder och de folk som vill vara medlemmar i vår gemenskap. Den dagen dörren stängs har vi gjort ett historiskt misstag. För att klara av denna europeiska säkerhetsstrategi och för att kunna arbeta på det här sättet när konflikter trots allt utbryter måste våra trupper vara samövade, ha bra materiel, ha ordentlig kapacitet och kunna diskutera, informera och samöva med andra länder. Detta sker inom ett stort samarbetsprojekt. Vi vet alla, oavsett vad en del tycker om Nato, att det är Natostandarden som är den internationella standarden. Ska vi ut med fredsframtvingande, fredsbevarande eller fredsskapande styrkor måste våra trupper kunna kommunicera och samarbeta med andra, och då är det Natostandard som gäller. Därför är det så oerhört väsentligt att är en god medlem i Euroatlantiska partnerskapet där vi kan samarbeta, samöva och diskutera med Nato. Därför är det bra att vi övar inom Partnerskap för fred. Det är utmärkt att Europeiska unionen har gjort överenskommelser som den så kallade Berlin-plus och Pragöverenskommelsen för att kunna utnyttja Natos resurser för att EU ska kunna göra just det där som var så viktigt och aldrig mer stå handlingsförlamat och utan kapacitet att förhindra folkmord, etnisk rensning, konflikter och krig. Vårt säkerhetspolitiska läge är gott, men det finns nya hot. Flera talare har redan tidigare nämnt saker som hiv/aids, brist på vatten, miljöförstöring, stora flyktingströmmar och sårbarheten i vårt samhälle, IT-samhället. Allt detta är naturligtvis riktigt, men jag skulle vilja ägna uppmärksamheten åt några andra frågor. Den första är spridningen av massförstörelsevapen. Se hur det ser ut i där länderna närmast tävlar om att utveckla nukleär kapacitet och kärnvapen. Man struntar fullständigt i internationella överenskommelser för att man vill ha status som kärnvapenmakt. Se hur den globala terrorismen växer sig starkare. Det stora hotet är kopplingen mellan massförstörelsevapen och globala terrorister. Vi vet att globala terrorister försöker lägga händerna på massförstörelsevapen. Det må vara svårt för dem att klara av detta, men det är inte svårt för globala terrorister att få tag på anrikat uran och kunna tillverka så kallade smutsiga bomber. Man tar utrustning som kanske har använts i fyrar eller i sjukhusutrustning och får en radioaktivitet som man sätter på en bärare. Så sprängs den över en stad, och det sprids ut ett radioaktivt ämne i hela staden. När vi sitter här och diskuterar pågår detta arbete bland terrorister. Jag tycker ibland att det finns en naivitet i den svenska debatten där vi tror att vi är helt skyddade från detta. Så är icke fallet. Det kommer att ske en sådan terroristattack . Vi i vårt öppna samhälle måste göra allt vi kan inom lagens råmärken och med respekt för mänskliga rättigheter för att hindra att dessa globala terrorister kan lägga händerna på dessa vapen. I det arbetet har den absolut avgörande rollen beroende på att de är universella. Alla länder är med FN, och på det sättet har man en betydligt större och starkare legitimitet än någon annan organisation. Därför är det väsentligt, precis som flera andra talare har varit inne på, att FN reformeras för att kunna möta framtidens hot. Det handlar om responsibility to protect, alltså ansvaret att skydda. När människor slaktas och dödas i stor skala och när det pågår folkmord och annat kan inte FN längre vara handlingsförlamat. Vi har ju sett exempel på hur medlemsländer i använder sitt veto för att hindra att FN agerar. är ett bra exempel. ska dock inte slå sig för bröstet. Vi hade kunnat göra mer där också. Vi bodde i när det skedde på , och vi gjorde ingenting i början utan först när det egentligen var . Vi måste lära av detta. Det är viktigt att FN klarar sin reformering. FN måste vara relevant. Finns inte denna organisation råder kaos i världen. Om inte lag och ordning styr det internationella samhället är det den starkes rätt som bestämmer. Jag vill inte efterlämna till mina barn en värld där den starkes rätt, den starka nationen och militärt muller avgör vem som har rätt i världen. Men har man sagt det måste man också vara medveten om att FN måste vara relevant och göra just de förändringar som krävs för att möta framtidens hot. Flera av er har diskuterat Nato och den militära alliansfriheten. Till alla åhörare som lyssnar på den här debatten skulle jag vilja säga: Läs betänkandet så kommer ni att få se att det finns en betydligt större samstämmighet mellan partier än vad det låter som från den här talarstolen. Egentligen är det väl som sticker ut med ett Natomedlemskap , eller helst i går, eller . I övrigt finns det en ganska bred enighet. Det är klart att det mullrar lite extra när vi ska besluta om en försvarspolitisk proposition som handlar om regementen och annat. Det finns ett behov hos partierna av att visa på en splittring. Men läs betänkandet, och ni ser att det säger om att det har funnits ett gott samarbete och ett gott samförstånd faktiskt är riktigt. Den militära alliansfriheten har tjänat väl. Jag är övertygad om att den militära alliansfriheten kommer att tjäna väl. Vi har alltid varit en aktiv partner i världen för att förhindra och förebygga krig. av befolkning har deltagit i FN:s fredsbevarande operationer. Vilket annat land kan visa på denna solidaritet? Vilket annat land kan visa på en sådan aktivitet för att förhindra krig i världen? Och det är väl detta det handlar om. Det handlar om solidaritet med andra människor och kommande generationer. Med detta, herr talman, skulle jag vilja yrka bifall till utskottets förslag och avslag på alla reservationer. 11 () replik: Jag vill fråga utrikesutskottets ordförande om han anser att det stärker svensk säkerhetspolitik att Socialdemokraterna lämnar den blocköverskridande enigheten för ett ytterst bräckligt stöd från . 12 () replik: Jag förstår inte riktigt frågan, om jag ska vara ärlig. diskuteras en försvarspolitisk proposition som bygger på att vi gjort en budgetöverenskommelse med och . Jag tycker att det är väldigt mycket muller för den lilla skillnad som det ändå ärligt talat handlar om mellan det borgerliga förslaget och det som den socialdemokratiska regeringen har lagt fram, men vad har det med säkerhetspolitiken att göra? är med på den säkerhetspolitiska doktrin som vi har utarbetat här, och jag kan inte se att det skulle i något avgörande avseende innebära ett avsteg från den säkerhetspolitiska doktrinen när ni föreslår några hundra miljoner mer i budgeten. Försök nu inte så för mycket split i den här debatten! Säkerhetspolitiskt försöker vi skapa breda allianser i riksdag. Det här betänkandet är ett gott exempel på det. Det är ett fåtal reservationer, och dessutom har väl inget parti frångått den breda partiöverenskommelse som har gjorts om den säkerhetspolitiska doktrinen. Låt oss gärna diskutera och fajtas om försvarsuppgörelsen. Det är väl varje försvarsministers förbannade plikt att råka ut för detta varje gång vi träffar en försvarsuppgörelse, för det finns väl ingenting som är så kärt för oss riksdagsledamöter som att slåss för vår hemort, eller hur? Vi är alla vid vissa tider bypolitiker, och det är väl det som vi ser ett resultat av . 13 () replik: Jag vill också fråga utrikesutskottets ordförande om det är en rimlig ekonomisk politik att ca 1 miljard är prislappen för att förlora ett brett folkligt stöd för säkerhetspolitiken det är ju vad som sker . 14 () replik: Jag tycker att tar stora ord i sin mun när han säger att man förlorar det folkliga stödet för säkerhetspolitiken. Vi behandlar precis just nu ett betänkande som en bred majoritet står bakom. Det är och som skiljer ut sig från den säkerhetspolitiska doktrinen. De andra partierna ställer upp. Du har också varit väldigt starkt engagerad i att ta fram det här betänkandet. Du vet liksom jag att det finns en bred enighet. Men låt mig understryka för jag tror att det är det som du egentligen är ute efter att vi socialdemokrater strävar efter breda allianser. Vi eftersträvar inte att ha så små allianser som möjligt, utan i säkerhetspolitiken är det viktigt att kan visa upp en enad attityd utåt. Det har alltid varit vårt , och det kommer alltid att vara så. 15 () replik: Det är lite svårt att börja den här repliken. Jag skulle egentligen behöva ställa en mängd frågor till , men jag ska uppehålla mig vid alliansfriheten och neutraliteten. Som jag sade i mitt tal anser jag att faktiskt har lämnat den vägen och att socialdemokratin inte vill ta den debatten. Jag vill ändå till ställa en fråga om solidaritetsdeklarationen, som regeringen redan har skrivit under, men också om solidaritetsklausulen i den nya konstitutionen. Jag vet att och regeringen står bakom den nya konstitutionen. Vilken skillnad ser att det är mellan den försvarsförpliktelse som finns i konstitutionen och den försvarsförpliktelse som finns i Nato? Båda försvarsallianserna ger ju en möjlighet för medlemsländerna att faktiskt avstå från enskilda aktioner, på samma sätt som den nya konstitutionen och dess solidaritetsklausul ger. Vilken är den avgörande skillnaden för , att det ena skulle vara att ingå i en försvarsallians med försvarsförpliktelser och att det andra egentligen inte innebär någon förändring av svensk säkerhetspolitik när det gäller alliansfrihet och neutralitet? 16 () replik: Först skulle jag vilja säga att neutralitetspolitiken är död. Den begravde Socialdemokraterna när vi antog ett program om utrikespolitiken. Vi nämnde inte ordet neutralitet, för i och med att föll samman och kommunismens ok lyftes av från medborgarna i och i det forna ägde det så att säga inte längre någon giltighet. Det som du tar upp är faktiskt en ganska intressant fråga, för det som du egentligen gör är att du visar att har bytt fot. När vi har haft debatter om Natomedlemskap och om artikel 5 i Natostadgan har det från alltid låtit som att detta är en klausul som slår till med automatik. Är man med i Nato ska man alltid ställa upp när beslutet väl är taget. Jag tycker att det är intressant att se att det har skett en förskjutning i retorik, där man säger: Egentligen är det väl ändå så att även om landet är medlem i Nato har det, som du sade tidigare i debatten, en möjlighet att avstå från att delta. Jag måste säga att det är ett ganska rejält avsteg. Jag är inte själv beredd att gå så långt. För mig är det nämligen så att om man aktivt söker medlemskap i hamnar man i en försvarsallians med främsta syfte att medlemsstaterna ska försvara varandra mot militära attacker. Det är inte den främsta uppgiften för Europeiska unionen långt därifrån, men det är den främsta och egentligen enda uppgiften för Nato. Jag tycker att det vore väldigt märkvärdigt om man i ett sådant sammanhang gick med i en försvarsallians och sade: Nej, egentligen menar vi ju inte direkt allvar, för vi kan alltid strunta i det om det blir ett skarpt läge. Jag utgår från att de som är Natomedlemmar faktiskt menar allvar och att de har gått in i denna försvarsallians för att man, om artikel 5 utlöses, ska ställa upp. Men jag noterar att här har gjort en avsevärd retorisk förändring i sin diskussion om Nato. Inte ens jag är beredd att gå så långt som . Det är mitt svar på frågan när det gäller EU. Nato är en helt annan organisation. 17 () replik: Jag kan instämma i att Nato är en helt annan organisation och att man går in i den enbart med ett syfte. Där kan vi vara helt överens. Men jag fick inget svar på vad det egentligen är för skillnad mellan den solidaritetsklausul som finns i konstitutionen och som berör exakt det här området, där man faktiskt kan jämställa Natoåtagandet och den solidaritetsklausulen. Det handlar ju inte om att detta är EU:s enda syfte, men den här klausulen handlar just om den uppgift som Nato har. Vad skulle skillnaden där vara? Det ena som angav som svar var att om man går med i Nato förbinder man sig faktiskt att ta uppgiften på allvar och att delta om någonting sker, även om det finns en möjlighet att avstå. Men det är ju exakt det som uttalas i betänkandet, att detta inte är en försvarsallians. Men man skriver också att man inte kan se framför sig att om något annat land blir attackerat inte skulle delta. Det uttrycks ganska tydligt i ett par meningar i betänkandet att det vore självklart att faktiskt skulle vara berett att agera till försvar och skydd för andra EU-länder, precis som man också räknar med att då skulle få det skyddet. Det finns alltså egentligen ingen skillnad, och jag känner att jag fortfarande inte har fått något svar från på vad som skulle vara den avgörande skillnaden ur alliansfrihetens perspektiv. 18 () replik: Jag hann i min första replik inte med att ge hela svaret på frågan, så jag förstår att du saknade en del där. Låt mig säga att det i den solidaritetsdeklaration som har gjorts och den klausul som finns i det konstitutionella fördraget tydligt framgår att det är medlemsstaterna själva som avgör om, när och hur man vill bidra med den här hjälpen, om det sker en terroristattack eller om någon blir angripen. Det är viktigt att slå fast det. Avgörandet ligger här. I det konstitutionella fördraget finns det också ett antal andra meningar som nogsamt undviker. Natoländerna själva skriver där ungefär att det här naturligtvis inte inverkar på vårt Natomedlemskap utan att det är där som den här försvarsalliansen ska användas. Dessutom står det att detta inte påverkar de länder som har en annan säkerhetspolitisk tradition, det vill säga . Jag står alltså här med ett gott samvete och kan säga att det inte finns någonting i det konstitutionella fördraget som minskar vår militära alliansfrihet. Vi är militärt alliansfria, men vi finns i en gemenskap som präglas av solidariteten i Europeiska unionen, och vi väljer själva hur vi ska bidra med hjälp om någon blir attackerad eller, vilket naturligtvis är troligare, om det skulle ske något terroristattentat. Men det intressanta i dagens debatt med är att hon desperat försöker måla upp fiendebilder och argumentera mot någonting som inte existerar. Jag bara uppmanar dem som läser protokollet eller lyssnar på debatten att läsa det säkerhetspolitiska betänkande som vi behandlar . har här målat upp bilder av att vi nu ger oss i väg från FN-mandatet och säger att det inte längre krävs något sådant. Men på s. 33 står det minsann att det vilar på principer. Enligt skall beslut om fredsframtvingande insatser, dvs. sådana insatser som kan innebära våldsanvändning utöver vad som kan anse vara självförsvar, fattas av . Vi skriver detta, men vi låser inte igen stenhårt. Det kan förekomma nödsituationer i världen där man faktiskt måste kunna agera. Jag måste säga att personligen är jag övertygad om att delar min uppfattning. Men är i en desperat jakt på fiendebilder. Det är lättare att kritisera fiendebilder som man målar upp själv än den faktiska verkligheten. 19 () replik: Det var mycket intressant att lyssna på när han stod i talarstolen och omhuldade handlingsfrihet. Han lät nästan som en miljöpartist som inte vill se fördelarna med EU-samarbetet. Det låter tyvärr inte bättre när du säger det. Den handlingsfrihet har och har haft har vi använt för att samarbeta med andra. Vi ställer faktiskt upp mer på Natos visioner runtom i världen än många Natomedlemmar, och vi får beröm för det. Det vore förödande om alla länder skulle omhulda handlingsfriheten och därmed inte vara medlemmar i något samarbete. Då skulle vi inte ha Nato. Vi skulle inte ha närvaro i . Och vi skulle inte ha någon solidaritet över huvud taget mellan länder. Den bidrar i och för sig inte vi till, eftersom vi står utanför. De här tre sakerna, Natoutvidgningen, Natos närvaro i och att och samarbetar, omhuldar och . Ändå står du här och pratar om handlingsfrihet som en miljöpartist. Du sade också att det är viktigt att vi är med i EU-samarbetet därför att vi påverkar mer. Det är ett av de viktiga argumenten för , som vill gå med i Nato. Vi är med och påverkar beslut i de missioner där vi deltar. Vi är med och påverkar de viktiga diskussioner som förs i Natohögkvarteren om och . Ett av de viktigaste argumenten är också att kunna vara med och påverka vad som händer inom EU. Det finns länder som vill att EU ska bli en försvarsallians. I är Socialdemokraterna och alla vi andra överens om att vi ska verka för en öppen telefonlinje mellan och . Varför vill inte gå med i Nato och se till att vi kan påverka så att vågskålen inom faller över för den transatlantiska länken? 20 () replik: I sitt tal i talarstolen säger hon att EU redan har blivit denna försvarsallians och att Socialdemokraterna därför duckar för frågan, att detta egentligen inte är någonting att snacka om för vi har ju redan gått med på en massa sådana här förbindelser. Och säger hon att hon vill hindra dem som vill att EU ska utvecklas till en försvarsallians. Det är intressant. Jag skulle vilja påpeka ett par saker. I sitt anförande säger att det pågår arbete nere i för att möta de terrorgrupper som förbereder sig för attacker och att vi skulle gå med i Nato för att kunna bidra med detta arbete. Jag bad en av mina kolleger ringa upp Per Anderman, som är vår Natoambassadör, och fråga om det finns någon Natooperation i . Har det någonsin funnits någon Natooperation i ? Svaret är nej på alla frågor. Nato har inte gjort någonting i . Det har aldrig funnits någon Natooperation i . Däremot har vid ett flertal tillfällen bett Nato om hjälp för att göra saker i . Och varje gång har svaret varit nej. När står här och säger att det pågår ett arbete i som gäller terrorgrupper och annat och att vi därför måste vara med i Nato för att kunna arbeta med det här vill jag gärna ha svaret . Vilket arbete gör Nato för att möta dessa terrorgrupper nere i ? Är det inte så att det gör är betydligt mer intressant, med det bistånd vi ger till för att förhindra fattigdom och umbäranden på kontinenten? Vi arbetar för kvinnors och barns rättigheter, verkar för demokrati och frihet i de länderna. deltar i militära insatser i under FN-mandat. Vi kommer dessutom att förlänga den insatsen. Vi har i EU-regi tillsammans med gjort en förnämlig insats i . Men vad har Nato gjort i ? Svaret är: ingenting. rycker i vartenda halmstrå för att få något slags trovärdighet bakom sitt vurmande för Natomedlemskap. 21 () replik: Jag förstår inte varför frågar mig vad Nato gör i när han precis har fått någon att ringa upp vår Natoambassadör. Nato gör ingenting i . Det vet jag. Det var inte det jag sade i mitt tal. Det jag sade i mitt tal var att i laglösa områden i har terrorister nu hittat nya träningsområden. Där övar de för att slå till på nytt mot och mot . Vi måste möta de här hoten tillsammans med andra. Då vill bakbinda . Jag tycker att det är utmärkt att vi är med i FN och arbetar mot terrorism. Vi är med i och vi är med i EU. Och vi ska använda bistånd och alla möjliga åtgärder. Men vi ska inte utesluta den sista organisationen, där vi inte ännu är med, och det är Nato. Nato är också ett verktyg för att bekämpa terrorism. Vi är till exempel i med Nato. Det är det som det handlar om. Vi måste se att vi påverkas av vad som händer på jordklotet. Vi påverkas av vad som händer i . Och det bästa sättet att möta de här hoten är att samarbeta med andra, så också i Nato. sade tidigare i sitt tal: Vilket land har större solidaritet än ? Vem ställer upp mer än vi? På rak arm kan jag faktiskt säga det. gör det, gör det, gör det och gör det. är det land i som har minst trupper ute i internationella fredsuppdrag 700 ynka personer är vad ni kan ställa upp med. Vi i den borgerliga alliansen avsätter mer pengar för att kunna göra mer för freden i världen. Jag vill avsluta med att ställa en fråga till . 100 000 människor sitter fängslade i . Tortyr, mord och avrättningar sker . ska fatta beslut om att häva vapenembargot mot . Är regeringen beredd att använda det yttersta instrumentet och stoppa detta beslut genom att lägga in ett veto ? 22 () replik: Det här betänkandet behandlar över huvud taget inte handelsembargot mot . Jag förstår ärligt talat inte varför den debatten ska föras . Den får ni ta senare i . Jag skulle ändå tycka att det vore intressant att reda ut ett par saker. hade jag en debatt med , som är vice partiledare i . Han ville att vi skulle skicka trupp till . Han var arg för att inte genast meddelade att vi var beredda att sända trupp till för att störta . Jag hade jättedebatter med honom i radio om detta. Men det blev inte ens Nato. Inte ens Nato har skickat trupper till . Men har en fantastisk förmåga just nu att vilja sticka ut i utrikespolitiken, främst vad gäller Natomedlemskapet, att vara mer trigger happy och liksom vilja använda resurser överallt.