prot · GR09109 · 2004-05-05 00:00:00 — Sedan över till själva debatten. Vi kommer ju att besluta att ska upphöra och att en ny statlig myndighet med namnet ska bildas. I den kommer dagens 21 självständiga försäkringskassor att ingå. Vi får en samlad socialförsäkringsadministration. Den här frågan har ju ältats , och argumenten både för och emot den här organisationsförändringen har ständigt funnits i debatten. Å ena sidan har man argumenterat för behovet av en tydlig statlig styrning i en samlad organisation med alla möjligheter det innebär till samordning, effektivisering och rationalisering. Å andra sidan har det talats om vikten av en lokalt och regionalt förankrad socialförsäkring med förtroendevalda som förvaltar och värnar socialförsäkringens roll i samhället. Förenklat skulle man kunna säga att å ena sidan finns behovet av en enhetlig statlig struktur med samlad statlig styrning och ledning, å andra sidan behovet av en försäkring som är demokratiskt förankrad och har förutsättningar att kunna anpassas efter de lokala och regionala behov som finns utan att man för den skull äventyrar kravet på en likvärdig prövning. Regeringens förslag, som vi socialdemokrater ihop med och tycker är alldeles utmärkt, är en bra avvägning av båda dessa riktningar. Där finns kombinationen av en tydlig statlig styrning och ett utvecklat förtroendemannainflytande i försäkringen. Visst är det så att det finns behov av en samlad socialförsäkringsadministration. Rent principiellt kan man säga att verksamheten är lagreglerad och finansierad via statsbudgeten, så i den meningen är det ganska rimligt att den inordnas under regeringens styrning. För några egna medel, som den gamla kassarörelsen hade, finns ju inte längre inom försäkringskassorna. Däremot har styrningen av resurserna varit föremål för debatt . Till skillnad från vad som gäller i vanlig statlig verksamhet har ju de självständiga kassorna haft eget utrymme för prioriteringar. Jag kan nog ändå säga att för verksamheten som sådan har det inte alltid varit enkelt. Behovet av en samlad styrning och ledning där nationella politiska prioriteringar får genomslag i hela organisationen har uppmärksammats vid flera olika tillfällen. Vi ser att det är angeläget att man också får en sådan organisation. I det här sammanhanget ska vi också komma ihåg att det har varit svårt, inte minst för , att ibland utkräva ansvaret för den samlade administrationen. Är det försäkringskassornas fel att rehabiliteringsarbetet inte fungerat fullt ut som det ska göra eller att arbetsskadeärendena avgörs på olika sätt i olika delar av landet? Eller är det som har brustit i sin uppföljning, sin tillsyn eller för den delen sin normering av arbetet? Eller är det regering och riksdag? Ungefär så har ju debatten varit . Med en samlad socialförsäkringsadministration kan vi faktiskt utkräva fullt ansvar. Det är nog viktigt, inte minst i då socialförsäkringarna och hela socialförsäkringsadministrationen utsätts för stora påfrestningar. Därför är det viktigt att göra förändringar och effektiviseringar , för det är just nu som det är viktigt att vi har en väl utbyggd organisation och en fullfjädrad organisation som klarar den anspänning som finns. Det förslag som vi är överens om innebär att vi får en samlad organisation. Den kommer att ledas av en styrelse med fullt ansvar. Därunder finns en myndighetschef, generaldirektören, som har ansvar för den löpande verksamheten i enlighet med styrelsens direktiv och riktlinjer. På det sättet får vi faktiskt en modern ledning med en tydlig relation mellan myndighetens och dess styrelses ansvar å ena sidan och regeringen och å andra sidan. Vi får som sagt en styrelse med fullt ansvar till skillnad från den verksstyrelse som vi har i . En tydlig styrning och ledning innebär ju också att man faktiskt ökar möjligheten att ha en tydlig ansvars- och beslutsordning i organisationen. Det tror jag också är viktigt om vi vill ha ett mer enhetligt agerande inom organisationen. Genom det här sättet ökar vi möjligheten att få gemensamma arbetsätt, gemensamma rutiner, vilket ökar möjligheten att faktiskt behandla olika försäkrade på ett rättvist och likartat sätt. Dessutom kan man väl hävda att vi också får bättre möjligheter att arbeta med kvalitetssäkring i organisationen. Det här innebär för den skull inte, jag vill säga det eftersom några anmärkte på det tidigare, att vi får en ökad centralisering eller koncentration av verksamheten. Den bedömning vi gör är att ärendehandläggningen mycket väl fortsatt kan vara decentraliserad och att beslut faktiskt bör och ska delegeras så långt ut som möjligt i organisationen med hänsyn till effektiviteten. Vi har också avstått, och det har säkert en del noterat i debatten, från att nu föreslå förändringar i ärendehanteringen, koncentration av arbetsskador eller liknande, både med hänsyn till den omställning som det skulle innebära i verksamheten och också med hänsyn till att det kanske är rimligt att myndigheten och dess styrelse själva får uppgiften att avgöra detta framöver, givetvis i samråd med regering och riksdag. På motsvarande sätt har vi också sett på socialförsäkringsnämnderna. I den utredning som föregick propositionen föreslogs ju en annan, annorlunda modell för förtroendemedverkan. Jag kan väl säga att det inte riktigt var det utvecklade förtroendemannaskap som jag tyckte att man skulle vilja se framöver. Av det skälet valde vi att avstå från att göra någon förändring. Vi har kvar socialförsäkringsnämnderna som de är. Jag tycker att det är viktigt att vi har det förtroendemannainflytandet i försäkringen. som vi får en samordnad statlig socialförsäkringsadministration med allt vad det innebär i ökad möjlighet till samordnad styrning och ledning vill jag betona vikten av ett utökat förtroendemannainflytande i socialförsäkringen. Vi har därför valt att förstärka och jag hävdar att det är en förstärkning det länsvisa förtroendemannainflytandet, inte genom att bibehålla de gamla kassastyrelserna utan genom att förnya förtroendemannarollen. Vi kommer att kalla dem försäkringsdelegationer. De kommer att ha i uppgift att bevaka att myndighetens verksamhet bedrivs effektivt och att länets invånare och dess företag får ett bra bemötande. De iakttagelser och utvärderingar man gör ska man också redovisa direkt till regeringen, vilket jag tycker är oerhört viktigt. När det gäller samverkansfrågor har vi sett det som väldigt angeläget att försäkringsdelegationen får ett direkt ansvar, inte minst mot bakgrund av erfarenheterna av försöksverksamhet inom Socsam, Frisam och Finsam tidigare. Det faktum att förtroendevalda från försäkringskassa, kommun och landsting har kunnat samverka har ökat möjligheten att få en bra verksamhet. har vi fått en permanent lagstiftning om finansiell samordning. Då tar vi givetvis med erfarenheterna från samverkan med förtroendevalda. Det är viktigt att de av sjukpenningsanslagen som man får använda till finansiellt samordnad rehabilitering fullt ut får tas i anspråk av delegationerna så att man har goda förutsättningar att se till att vi får en bra finansiell samordning. Jag förutsätter att vi både här i och hos de olika delegationerna följer upp på vilket sätt man får en lyckad finansiell samordning med försäkringskassa, länsarbetsnämnder, kommuner och landsting. Vår uppfattning är att den här organisationsmodellen ökar det reella förtroendemannainflytandet i försäkringen. Det kan knappast vara avgörande att lägga kraften i förtroendemannainflytandet på det som har att göra med personalärenden eller interna organisationsstrukturer. får vi kraften i förtroendemannainflytandet till hur försäkringen fungerar, hur den uppfattas av medborgare och företag och hur vi ser till att den är ett verkningsfullt medel för att skapa trygghet för medborgarna, skapa förutsägbarhet och stimulera till att man kan komma tillbaka i arbete. Vi har fått detta bekräftat under hela den process som förevarit propositionen när vi träffat förtroendevalda och tjänstemän i organisationen. Vi gör dock en korrigering i betänkandet i jämförelse med propositionen. Vi gör markeringen att vi tycker att det är viktigt att delegationens sammansättning ska utgå från riksdagsvalet snarare än landstingsvalet. Det är en nationell försäkring vi pratar om. Delegationerna ska ansvara för att bevaka och samverka kring denna. Det är inte en verksamhet som landstingen har något direkt inflytande över eller ansvar för. Det är en nationell försäkring. Därför har vi gjort den korrigeringen. Remissinstanserna har över lag varit väldigt positiva till den förändring som genomförs. Sedan propositionen redovisades har det inte heller varit några större stormande debatter. Man kan möjligtvis säga att den till en början lite tveksamma inställning som fanns hos en del som arbetar och är förtroendevalda inom kassarörelsen har bytts till en förväntan och ett engagemang för den nya organisationen i kraft av att vi haft en process som gjort att vi fått ett gemensamt ställningstagande kring en ny organisation. Personalrepresentanterna de fackliga representanterna har verkligen välkomnat förändringen och inte minst poängterat vikten av en snabb förändring. Jag noterar att oppositionen kritiserar detta. Det har varit ett mycket starkt önskemål från alla som arbetar med detta att det ska vara en snabb organisationsförändring. Segdragna långdragna organisationsförändringar skadar verkligen produktiviteten. I den meningen blev jag lite förvånad när jag läste oppositionens motioner. Det gäller kanske inte så mycket . De ställer sig helt och hållet vid sidan av det som händer. Det finns bara en moderat motion, och det är från en enskild partimedlem. Från , och som ändå har en tradition att vara aktiva och värna försäkringen kommer disparata synpunkter som i huvudsak tar sikte på att kritisera tidpunkten för reformeringen. Man kan ändå notera att man har klagat på brister i socialförsäkringen. När regeringen väl tar initiativ och vi med förslag i får möjlighet att åtgärda en hel del av de bristerna klagar man på att det går för fort. Samtliga tre partier hävdar att organisationsförändringen i sig inte innebär några stora minskningar av antalet sjukskrivna. Givetvis är det så. Det är ingen som har hävdat det. Det är ingen som har hävdat att en organisationsförändring i sig innebär att vi bryter utvecklingen mot ett ökat antal sjukskrivna. För att göra det krävs andra typer av insatser, allt från förändrad sjukskrivningsprocess till förebyggande arbetsmiljöarbete till satsning på rehabilitering och ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare. Faktum är att vi nu kan se att kurvan bryts och att allt färre är sjukskrivna. Det är ett nog så viktigt kvitto på den politik som vi har bedrivit under . Oppositionen har andra svar på hur man ska göra detta. vill sänka sjukpenningen för dem som inte har några barn. vill minska sjukpenningen och införa karensdagar. vill spara 9 miljarder, oklart på vilket sätt. är som vanligt värst när det gäller ett sänka sjukersättningar och se till att förtidspensionärer får en 60-procentig ersättning. Det är förslag som handlar om ohälsoarbetet. Dem debatterar vi dagligdags. Administrationen är naturligtvis en viktig förutsättning för att vi ska kunna arbeta med alla dessa olika förslag. och en del andra har väl till och med önskat att man gör en organisationsförändring just för att få ett bättre bemötande från försäkringen och för att få en tydligare organisation. Det finns alltså ett önskemål även från samhällets andra aktörer att vi genomför en organisationsförändring. Den fråga man ska ställa om nu , tycker att tidpunkten för förändring är olämplig är: När tycker ni att vi ska göra en organisationsförändring? Ni hänvisar till en översyn av socialförsäkringarna. Det är en viktig utredning som kommer att arbeta . Jag föreställer mig att det blir samma process som när det gällde pensionsfrågan. Som ni vet var det en flerårig process. Man kan dessutom notera att pensionöverenskommelsen inte i sig ledde till att fick omorganiseras eller göras om. Man ska inte överdriva behovet av stora omorganisationer. Frågan är: När tycker ni att det är lämpligt att göra någon omorganisation? Av anförande kan man få intrycket att i princip tycker att man aldrig ska göra någon omorganisation. Det måste vi ändå konstatera att det finns goda skäl att göra, just för att få en effektiv organisation. Jag konstaterar att vi, till skillnad från oppositionen, har mäktat med att göra det. I samverkan med alla dem som arbetar inom försäkringen, med dem som är förtroendevalda och ihop med och har vi lyckats få fram ett förslag som har bred acceptans och som successivt har förutsättningar att genomföras om vi fattar ett klokt beslut i och ser till att vi får en organisation med tydlig styrning och ledning och ett utvecklat och utökat förtroendemannainflytande. Det är bra för socialförsäkringen, och det är bra för . 135 () replik: Det var ganska tuff och massiv kritik mot att vi inte tyckte precis som regeringspartiet i den här frågan. Jag ställde en fråga i mitt anförande om när vi får se förslaget till en parlamentarisk utredning av socialförsäkringssystemen. Under en lång rad av år har förordat att vi ska se över de sociala trygghetssystemen. Jag nämnde också vilka delar vi tycker att man ska undersöka om man kan föra samman för att vi ska slippa att man faller mellan stolar eller pendlar mellan olika trygghetssystem så att vi har en arbetslivsförsäkring där man får ersättning oavsett om man är sjuk, är arbetslös eller har en arbetsskada. När får vi se ett förslag från regeringen om att vi ska tillsätta den utredningen? Tror verkligen att det är som är skulden till att vi har de höga sjuktalen ? Det tror inte vi i . Vi tror att det är helt andra faktorer som spelar in när det gäller detta. Om vi hade fått möjlighet att i större omfattning än vad vi kan göra införa både Socsam- och Frisamförsöken är vi övertygade om att det hade bidragit till en helt annat utveckling inom det här området. Frågan är: Varför vill inte regeringspartiet ge verksamheterna ute i landet möjlighet att bedriva denna verksamhet som har visat sig vara framgångsrik? 136 () replik: Jag svarar på det sista först. Vi har faktiskt sett till att det är en försöksverksamhet. Det är en permanent verksamhet med en permanent lagstiftning som ger försäkringskassa, länsarbetsnämnd, kommuner och landsting möjlighet att använda av sjukpenningsanslaget för gemensamma, samordnade rehabiliteringsinsatser. Till skillnad från en tillfällig verksamhet har vi nu alltså permanenta möjligheter. Jag hoppas att alla lokala centerpolitiker, folkpartister, kristdemokrater, socialdemokrater och andra som tror på tanken om samverkan arbetar lokalt för att se till att detta också blir verklighet på fler ställen i landet. När det sedan gäller utredningen arbetar man väl om jag kommer ihåg rätt sakta men säkert på direktiv. Jag tycker att det viktiga är att man får ett bra direktiv och att man sedan ser till att få en bra process kring de framtida socialförsäkringarna. Vi är nog överens om att det är viktigt att föra den debatten. Men det är klart: När vi nu ser budgetförslag från där man bryter mot de grundläggande principerna i försäkringen genom att säga att är du barnlös ska du ha sämre sjukersättning blir jag lite oroad. Det är ju i princip det som nu föreslår: Är du barnlös ska du ha sämre sjukersättning. Jag måste säga att det är en väldigt underlig princip att ha i ett framtida socialförsäkringssystem. Jag väntar mig svar både på detta och på när och i så fall tycker att vi ska göra en förändrad organisation. Jag tolkar det ändå som att kan tycka att det är angeläget att omorganisera försäkringskassorna och . 137 () replik: Jag tror att den omorganisationen kommer, men vi vill då se den i ett större paket där vi ser över hela systemen. Då ska den inkluderas i detta. Sedan ska vi väl vara ärliga när det gäller remissvaren på betänkandet. Jag fick mig tillsänt ganska många från olika kassor ute i landet, och alla var absolut inte positiva som ordföranden sade i sitt anförande. Dessutom har även socialdemokrater varit mycket besvikna över det förslag som man såg framför sig skulle komma från regeringen i de sammanhang då vi har träffat människor som suttit i olika kassastyrelser och annat. Jag vill sedan komma tillbaka till detta med ersättningen vid sjukdom som har med i sitt budgetförslag. Det vi tycker är viktigt är att den person som har försörjningsansvar inte ska fråntas möjligheten att verkligen fullt ut kunna ta det ansvaret. Man ska inte försämra för människor som har familjer. Det kostar ju rätt mycket att ha barn. Därför har vi pratat om, och det är ingen nyhet, att man ska ha en grundtrygghet. En grundtrygghet kanske inte alltid ser exakt likadan ut för alla, men det är viktigt att ett förslag inte ska innebära att en person kommer att behöva uppsöka en kommuns socialtjänst för att få till sitt uppehälle. Vi menar att detta ska vara relaterat till det försörjningsansvar man har som individ. 138 () replik: När det gäller försörjningsansvaret håller jag med om att det ska vara goda ekonomiska villkor inte minst för barnfamiljer. Därför har vi en generell familjepolitik med bra barnbidrag som vi höjt under ett flertal år och säkert fortsatt kommer att höja. Men att som princip i socialförsäkringarna märka ut de barnlösa och säga att de inte ska ha samma inkomstbortfallsprincip och samma trygghetssystem tycker jag är ett anmärkningsvärt principbrott. Jag är lite nyfiken på att senare i debatten få höra hur andra partier ställer sig till denna ganska underliga konstruktion för socialförsäkringar. När det sedan gäller remissvaren noterade jag i mitt anförande den kritik som fanns mot . Det var många som gillade reformeringen över huvud taget, men kritik kom framför allt från de förtroendevalda i försäkringskassorna. Där tog vi på oss ansvaret att inleda en process. Jag har träffat inte alla men väldigt många förtroendevalda i försäkringskassorna, och att döma av de signaler jag nu får har de korrigeringar vi gjorde i jämförelse med där vi förstärkte förtroendemannainflytandet inte minst kring samverkansfrågorna lett till att väldigt många nu uppskattar detta och tycker att det är en mycket positiv förändring. Jag känner mig alltså trygg i den proposition vi har lagt fram och det ställningstagande som kommer att göra. Jag kan dock beklaga att ännu inte har kunnat ge något besked om när man för sin del kan tänka sig att vilja ha en reformering av försäkringen. 139 () replik: hade ett antal frågor i sitt anförande, bland annat när vi tycker att det skulle vara lämpligt med en omorganisation. Först vill jag dock ansluta till din fråga om vad som händer nu och synpunkterna kring vad som leder till en förbättring. Vår uppfattning är att om inte den socialdemokratiska regeringen hade förbjudit den riktiga Finsam hade vi haft goda möjligheter till en bättre utveckling på ohälsoområdet, framför allt på kostnadssidan. Vi ser också hur Socsamförsöket i , som har varit lyckosamt och som borde ha fått föras vidare ut över landet, nu försöker anpassa sig till den mycket begränsade arbetsform som den nya Finsam har blivit. Jo, vi tycker visst att det kan finnas tillfällen för omorganisationer. Vi anser, precis som vi har skrivit i motionen, att det skulle göras i samband med en ny socialförsäkringsreform. Vi tror inte att en sådan ska behöva ligga så förfärligt långt fram i tiden. Det hade man kunnat vänta på. Det finns dock en invändning, och där vill jag ställa samma fråga till som jag ställde till . En omorganisation leder till ett bortfall av kraft i en organisation. Jag tycker inte att det verkar som om Socialdemokraterna tar det riktigt på allvar. 140 () replik: Jovisst tar vi det på allvar. Vi tar det på allvar att vi har en organisation med otydligt ledningsansvar och med otydliga riktlinjer för hur man ska normera arbetet. Jag tror att det är oerhört viktigt för att försäkringsadministrationen fortsatt ska ha kraft att jobba med den stora utmaning man har att man får en tydlig struktur. Det är därför vi åtgärdar detta. Med sätt att argumentera är det ju aldrig lämpligt att genomföra någon omorganisation eftersom det alltid kommer att leda till att det tar kraft från organisationen. Jag tror att just nu är alldeles rätt tillfälle. Vi har inte råd att ha en organisation som är ineffektiv. Vi måste se till att reformera och försäkringskassorna, och det är det vi passar på att göra. Sedan tyckte jag inte att jag fick något riktigt bra svar på när tycker att vi ska göra denna omorganisation. I min värld föreställer jag mig att diskussionerna om de framtida socialförsäkringssystemen är djupa, ideologiska och principiella och kommer att ta tid att genomföra. Innebär det att det är om fyra man i så fall ska genomföra en omorganisation, eller vilket tidsperspektiv har ? Detta är inte minst intressant när det gäller ett parti som föreslår att man relativt snart ska genomföra besparingar på i sjukförsäkringen för att kunna spara på de sjuka, om det nu är så man ska tolka budgetalternativet. 141 () replik: Det finns mer eller mindre lämpliga tider för en omorganisation. Det är sant att en omorganisation alltid tar kraft från organisationen, men frågan är om man ska utsätta organisationen och dem som är beroende av en fungerande organisation för detta i ett läge där man ställer de allra största tänkbara krav. Vi vet att försäkringskassorna inte har fått de resurser de behöver. Vi har en sjukskrivningsnivå hos kassorna, refererad i årsredovisning , på . Vi har nya krav som sannolikt kommer att ställas på kassorna redan från årsskiftet. I det läget måste man fråga sig: Finns det ingen hänsyn till att omorganisationer tar kraft? Ni har ju själva målet, som vi i och för sig delar, att så fort som möjligt men ha halverat sjukskrivningstalen. Med den takt det har gått i kommer inte det målet att uppnås. Kommer då att ha råd att tappa ytterligare kraft för att genomföra arbetet? Vi menar, och det skriver vi också i motionen, att mycket av det som ni efterlyser och vill uppnå med omorganisationen skulle man kunna uppnå om det gavs tydliga direktiv från regeringen, från och från . Detta har ju också börjat, med en hel del möjligheter att göra kassornas hantering effektivare. 142 () replik: är det ändå så att jag har ganska stor tilltro till dem som arbetar inom organisationen. Vi konstaterar ju, och det sade jag också i mitt anförande, att inte minst personalorganisationerna har välkomnat omorganisationen och till och med bett regeringen att skynda på den så att den blir snabb. Det torde väl ändå vara personalens representanter som bäst känner till den arbetssituation de har just nu och vikten av att just därför få en snabb omorganisation med tydligare organisationsstruktur och mindre frustration över de oklarheter som finns i organisationen. Jag känner mig väldigt trygg i detta. Jag känner mig snarare mer oroad över väldigt stillsamma sätt att se på behovet av en omorganisation. Jag noterar att jag inte får svar på när tycker att det är rimligt att genomföra någon organisationsförändring. I ett folkpartistiskt styrt riskerar det snarare att bli så att vi framöver får leva med brister i organisationen. Jag konstaterar att vi mäktar med det som inte gör, det vill säga att både klara av en offensiv politik mot ohälsa med ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare och att klara av att ge grundläggande trygghet för människor i försäkringen med höjd SGI och annat. Men framför allt klarar vi att göra en vassare och bättre lämpad organisation som kan hjälpa medborgare men också företag med den svåra uppgiften att få tillbaka tusentals människor till arbetsmarknaden. 143 () replik: Jag får väl börja med att besvara frågan, . Jag anser att en omorganisation ska göras . Men naturligtvis borde vi invänta den seriösa utredning som man talar om, eller hur? Ponera , , att den här utredningen kommer med andra idéer, tankar och förslag.