prot · GR0987 · 2004-03-24 00:00:00 — Sedan kan man naturligtvis, om inte det bästa förslaget kommer fram , se det som ett steg på vägen till något ännu bättre då man kanske också har fått i gång en tillväxt som skapar ännu större resurser. Per ser vissa problem med att det finns andra oformligheter i beskattningen som man i så fall också måste ta hänsyn till. Det får man ju göra, men det viktiga är att det nu kommer fram förslag med relativt stor skyndsamhet. Då kan jag gå över till den andra frågan som var uppe i repliken med Per , nämligen detta med tonnagebeskattningen. Det kommer att ske en utredning i . Men den utredningen sker ju mot bakgrund av att övriga berörda EU-länder har infört en sådan beskattning, att vi vet att det går att göra det, att beskattningen går att genomföra och att den blir konkurrensneutral. Den kan också vara statsfinansiellt neutral. Då har jag utgått från att vi gemensamt vill säkerställa att det kommer att föreläggas ett sådant förslag till så snabbt som möjligt. Jag uppfattade att Per slirade lite grann på den punkten och sade att nu är det en utredning och då får vi väl se om det kommer något förslag. Det är ju väldigt viktigt att utredningen, som rimligen kommer att visa att det här går att genomföra också i varför skulle det inte gå att göra det? resulterar i att det kommer ett utarbetat förslag till så att vi kan ta ställning till det här. 112 PER () replik: Jag tar det sista först, tonnageskatten. Jag hoppas att den här utredningen kommer till stånd väldigt snabbt och att det blir ett snabbt resultat. Det finns ju redan utarbetade förslag, som bland annat har kopierat från andra länder. Det är tolv av de femton EU-länderna som har infört det. Det är väl också en av anledningarna till att det här tillkännagivandet nu kommer. Man har sett att det har gått dithän i . Det blir en konkurrenssituation för svensk rederinäring. Jag tror att samtliga partier här i är väldigt intresserade av att ha en rederinäring i landet. Vi får se vad utredningen kommer fram till och framför allt hur det kommer att se ut statsfinansiellt och hur rederinäringen som sådan reagerar på de olika nivåer som den här tonnageskatten kommer att ha. Jag vet att rederinäringen som sådan är intresserad av en statsfinansiellt neutral beskattning. Jag tror inte att det ska bli några som helst problem ur den synpunkten. Det var intressant att konstatera att också inser att det finns vissa problem med det här enkelbeskattade utrymmet. Det är en sak som det kommer att blåsa till storm kring om man säger att man ska använda det utrymmet till någon form av finansiering. Här finns ju många som har varit väldigt gynnade. Men, som jag har sagt förut: Det har sällan nämnts i debatten att vi har en för vissa företag ytterst generös möjlighet att ta ut. Det är inte bara fråga om huruvida det är kapitalbeskattat. Det är enkelbeskattat, det vill säga icke beskattat i mottagarledet över huvud taget. Det är naturligtvis taktik från dem som driver de här frågorna att inte nämna detta. Det vill man inte göra, för man vill både ha kakan och äta den. Man vill göra en generell förbättring i 3:12-regelsystemet men man vill också behålla det enkelbeskattade utrymmet. Där tror jag att vi får fundera på om det över huvud taget är rimligt. 113 (): Ledamöter och åhörare! Jag får ofta frågan hur det är att vara riksdagsledamot, om man kan påverka något. Som ledamot i ett parti i opposition tvingas jag erkänna att min roll mycket är opinionsbildande. Jag får inrikta mig på att skriva reservationer och arbeta för ett maktskifte. håller jag alltid öppet för att det finns en möjlighet för mig att påverka om jag har goda, underbyggda argument. är det en sådan dag. Jag är väldigt glad över att det finns en majoritet i utskottet som ställer sig bakom min motion om att utreda införandet av tonnagebeskattning för svensk sjöfart. Det är, som antytts tidigare i debatten, ett förslag som har lagts fram . Jag står överst på den här motionen . Jag vet inte om det var det som föll majoriteten i smaken, men det känns ändå glädjande. Jag hoppas att regeringen tar till sig det här tillkännagivandet från utskottet om att snabbt utreda frågan. För det är drag i svensk rederinäring. Man konkurrerar med kvalitet. Man konkurrerar med säkerhet och miljötänkande. Att införa en tonnagebeskattning innebär att svenska rederier får bättre möjlighet att planera investeringar i nya fartyg och försäljningar av gamla. Som regelsystemet är är det skattemässigt mest gynnsamt om man säljer det gamla och köper det nya vid samma tillfälle. Då får man ingen reavinstskatt. Problemet är att detta inte stämmer överens med ett rederis verklighet. Det kanske är gynnsamt att sälja ett fartyg en viss del av året och att köpa en annan. Sedan är det kanske långa leveranstider på ett nytt fartyg. Att införa en tonnagebeskattning gör att det går bättre att planera förändringarna, förnyelsen, av tonnaget. Det påverkar ju. Nytt tonnage innebär bättre miljö och bättre säkerhetsarbete. Vi stimulerar på så sätt ett arbete som pågår. Jag vill särskilt rikta ett tack till , som jag har haft ett väldigt gott samarbete med både vad gäller motionen och i utskottets arbete. Man hör på Per ändå lite njugga inställning till det här att har dragit ett tungt lass. Så ett särskilt tack till dig! som tonnagebeskattning är ett exempel på ett ställningstagande som gynnar en bransch i , i svenskt näringsliv, gör utskottet en lång rad ställningstaganden i det här betänkandet som gör att vi bildar en majoritet som hindrar en positiv utveckling av företagandet. Den fråga som näringslivet, ett enigt näringsliv, sätter allra högst på dagordningen är just frågan om att lösa den diskriminerande beskattningen av fåmansföretagare. Det har diskuterats tidigare. beskattas ägare till fåmansbolag hårdare än små ägare i stora bolag. Det som ligger bakom detta är att dagens regel om utdelning för fåmansbolag tar sin utgångspunkt i historien, i hur stort kapital som man en gång förde in i företaget. I reservation 5, som jag här kan passa på att yrka bifall till, lyfter vi fram ett alternativ från de fyra borgerliga partierna som just handlar om att gynna tillväxt, att det fulla värdet av det egna kapitalet ska kunna vara underlag för kapitalutdelning. Det är också det förslag, som har kallats för BEK-modellen, som ett enigt näringsliv har ställt sig bakom. En annan del i betänkandet gäller beskattning av allmännyttiga och ideella föreningar och stiftelser. har vi diskuterat att utskottets majoritet sällan har en åsikt om vad man vill göra, utan mer en åsikt om vad man inte vill göra. I betänkandetexten kan man faktiskt ana antydan till en åsikt. Utskottet skriver: Det kan enligt utskottets mening inte bestridas att lagregleringen ger ett splittrat och otidsenligt uttryck. Det syftar alltså på regleringen kring beskattning av allmännyttiga föreningar och beskattning av stiftelser. Jo, jag vill mena det. Det är precis så. De här reglerna ger verkligen ett splittrat och framför allt otidsenligt intryck . Det handlar om ändamålskrav för vilka stiftelser och fonder som ska anses allmännyttiga och därmed skattegynnade. Det är ändamålskrav som formulerades och därmed andas den tidens syn på vad som är allmännyttigt. Det pratas om att man ska ha en skattegynnad situation om man främjar svenskt försvar eller nordiskt samarbete. Det moderna som vi betraktar som allmännyttigt hade varit att prata om fredsarbete och internationellt samarbete. Miljöarbete finns över huvud taget inte med i den lista på ändamålskrav som finns i inkomstskattelagen och som styr vilka fonder och stiftelser som ska betraktas som allmännyttiga. Det finns en katalog som man kan komma med i. Där finns bland annat och . Det är totalt ett femtiotal. Det har varit diskussion om den här katalogen. har sagt att det är en pervers form av lagstiftning där man uttryckligen namnger olika skattesubjekt i lagen i stället för att jobba med generella regler. Det är det reservation nr 8, som jag passar på att yrka bifall till, handlar om. Det gäller en nödvändig översyn av regelverket kring hur allmännyttiga och ideella föreningar och stiftelser ska beskattas. En sådan översyn skulle kunna uppdatera det jag gav exempel på: I stället för att prata om att de som gynnar svenskt försvar ska vara skattebefriade borde man tala om dem som sysslar med fredssamarbete. I stället för att prata nordiskt samarbete ska man prata internationellt samarbete. Man bör naturligtvis också lyfta in miljöfrågor. Det finns en allmän opinion för att den som sysslar med miljöfrågor gör ett allmännyttigt arbete. 114 (): Tack för de vänliga orden. Eftersom det är en så viktig sak kommer jag först att prata en del om tonnageskatten. Jag är ju från . Sjöfartsfrågorna och rederierna ligger därför väldigt nära mig. Tonnageskatten tycker jag är viktig. Som vi har hört har många länder infört tonnageskatten. Man betalar ju skattebelopp som är direkt relaterat till tonnage som är i trafik. Jag minns att Per sade att man skulle jämföra det med att införa tonnageskatt på alla bilar. Läs förra årets protokoll. Det här är ingen ny skattesats, utan det är skatteberäkningen som ändras. Det innebär att rederiet faktiskt får betala skatt antingen det är vinst eller förlust. Tonnageskatten innebär säkert många fördelar för rederierna. Det innebär inte att skatteintäkterna för staten minskar. De kan till och med öka när fler fartyg inflaggas och tonnaget därmed ökar och breddar skattebasen. Med tanke på frågan om den ökade arbetslösheten vill jag säga att man beräknar att varje sjöjobb ger cirka sex landjobb. Det kan behövas nu när vi har hört att regeringen räknar med att arbetslösheten kommer att öka mer än vad man trott. I fick man nya fartyg inflaggade och tonnaget gick upp när man införde tonnageskattesystemet. Vi har ca 250 svenskflaggade fartyg men vi vill ha lika många eller fler under annan flagg. Ett litet fartyg ökar ju skatteunderlaget med ca 100 000 och med större fartyg blir det ju mer. Det är viktigt att det blir internationellt konkurrenskraftigt att segla under svensk flagg. Vi har så höga kvalitetsnormer i att det innebär en högre säkerhet och högre miljökrav. I går det in väldigt många risiga fartyg. Vi är rädda för att de ska läcka olja. tar in olja med fartyg som är nästan upprostade. Det är viktigt att vi gör detta. Jag är väldigt nöjd med att utskottet ger tillkännagivandet till regeringen att låta utreda förutsättningen för att införa en tonnageskatt. Jag hoppas, fru talman, att detta sker , eftersom utskottet anser att det är angeläget att göra det, och att det resulterar i att man kan införa en tonnageskatt. Det är väl det som är meningen med utredningen, hoppas jag. Det finns en reservation från som gäller att införa ett etableringskonto för företagare och löneanställda som innebär att det ska vara möjligt att skattefritt spara till start av företag. Det är något man har i . Vi vill att regeringen ska titta på vad det skulle kosta att genomföra ett sådant kontosparande och titta på vad som har hänt i . Jag vill yrka bifall till reservation 4 under punkt 6 om ett etableringskonto. Flera har talat om ideella föreningar. Det är viktigt att frågan kommer fram så att den får en bra lösning . Jag känner mycket för att det inte ska bli momsbelagt. 115 PER () replik: Jag vet inte om det är jag som ska läsa föregående års protokoll. var lite oförsiktig. Jag kan naturligtvis aldrig ha sagt att det skulle införas på alla bilar. Däremot skulle åkerinäringen kunna kräva samma sak för sin bilpark. De transporterar ju också. Det handlar ju om att man byter en form av beskattning nuvarande företagsbeskattning mot någon form av tonnageskatt. Jag vill bara göra klart att jag aldrig på något sätt har påstått att det skulle gälla samtliga bilar. Det handlar om att jämföra rederinäringen med åkerinäringen. De skulle kanske också vara intresserade av att få någon annan typ av beskattning. Jag ville bara göra det klart för kammaren. 116 () replik: Jag är införstådd med att det gäller åkerierna. Jag nämnde bilar, men sade inte vilka bilar. Jag tror inte att det är lika angeläget som frågan om tonnageskatten. Per var ju väldigt osäker när det gällde tonnageskatt men kanske är lite säkrare . Vi vill gärna ha det statsfinansiellt neutralt. Det säger man också, men jag tycker inte att det behöver stå i tillkännagivandet. 117 PER () replik: Det har dessutom hänt en hel del sedan detta behandlades förra gången. Ett flertal EU-länder har infört tonnageskatt. Det gör att det av konkurrensskäl finns all anledning att se över detta. Hur det slutgiltigt kommer att se ut och om det kommer att genomföras eller ej återstår att se. Om man kommer fram till att rederinäringen kommer att gynnas konkurrensmässigt och att det är statsfinansiellt neutralt då ser jag inga som helst hinder att införa en tonnageskatt. Men det måste till en utredning först. Men, som sagt, att vi har en annan uppfattning nu beror på att det har skett så mycket så snabbt när det gäller andra länders agerande att vi också måste anpassa oss efter det. 118 () replik: Det som Per säger verkar bra, och jag har inget emot det som han säger. Det handlar självklart om att konkurrensen är viktig. Jag välkomnar det, och jag hoppas att utredningen kommer i gång. 119 (): Jag ska börja med att säga något om tonnageskatt. Det är ett enigt skatteutskott som rekommenderar att göra detta tillkännagivande. Finansministern har sagt i ett frågesvar, tror jag, att detta är något som regeringen är intresserad av att titta närmare på just med tanke på att det är någonting som har genomförts i så många andra EU-länder. Vi beskattar ju inte människor och företag för nöjes skull eller för att skapa jobb i skatteförvaltningen. Skatternas stora värde ligger ju i vad de används till och vilka resultat den användningen leder till. När fattar beslut om pengar till sjukvård, utbildning, barnbidrag och andra viktiga saker behandlas skattepolitikens andra sida. Dessa två sidor går inte utan vidare att skilja åt. Men det är just vad de borgerliga ledamöterna i skatteutskottet brukar göra. Och huvuddelen av den här debatten har också handlat om själva skatterna. Inte många ord sägs om den nytta skatterna gör på andra håll i samhället i form av gemensam välfärd och ökad jämlikhet. Det kanske ligger lite grann i sakens natur med tanke på hur arbete är ordnat. Men jag tror ändå att det kan vara bra att inleda med några ord om detta. Skattesystemet ska inte bara finansiera den gemensamma välfärden. Det ska dessutom utformas på ett sådant sätt att det stimulerar till arbete och investeringar och bidrar till en uthållig tillväxt. Och inte minst viktigt är att skatterna ska göra klyftorna i samhället mindre. Därför accepterar vi inte att de som har det bäst i samhället får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vården för de sjuka, på bekostnad av kvaliteten i skolan för barn och unga, på bekostnad av kvaliteten i omsorgen om gamla eller på bekostnad av rättvisan. Där skiljer vi oss från de borgerliga partierna, eller i vart fall från nästan alla borgerliga partier. Deras skattepolitik har en dålig fördelningspolitisk profil. För att tala klarspråk leder den till nya klyftor och ökade orättvisor. För oss är det inget nytt att det blir resultatet av en borgerlig skattepolitik. Det är någonting som vi har hävdat . Det nya ligger möjligen i att även några av de borgerliga partierna nu tycks erkänna att det blir resultatet av den egna politiken sedan har fått titta närmare på hur det skulle bli. Från sägs det att granskningen ska resultera i någon form av omläggning av skattepolitiken. Det ska bli intressant att se vilka skattesänkningar som är god moderat politik. har jag faktiskt inte hört många ord om vilka skattesänkningar som har avförts från den moderata agendan för att de är för orättvisa. Vi kanske får höra det längre fram. För är det oerhört viktigt att näringslivet har förmågan att skapa starka, livskraftiga och dynamiska företag. Vår skattepolitik måste därför utformas på ett sådant sätt att den inte hindrar utan så långt möjligt i stället bidrar till en sådan utveckling. En viktig sak för att så ska vara fallet är att skattesystemet är neutralt och likformigt, vilket betyder att det behandlar olika företag och företagsformer på ett sätt som inte leder till att konkurrensen snedvrids. Skattesystemet måste dessutom upplevas som rättvist av de människor som arbetar i företagen. Det var också utgångspunkten skattereform, denna mytomspunna händelse som jag knappt kommer ihåg, men som jag har läst en del om. Med denna skattereform fick en bra och internationellt konkurrenskraftig företagsbeskattning. Det innebär inte att uppfann det skattesystem som skulle gälla för tid och evighet. Tvärtom måste man alltid göra justeringar i takt med att omvärlden och förutsättningarna förändras. En av skattedebattens stora frågor är beskattningen av småföretag, vilket vi har hört här tidigare. Från borgerligt håll låter man ibland göra gällande att ingenting har hänt. Så är givetvis inte fallet. har en rad förändringar gjorts för att göra det mer gynnsamt och mindre krångligt att driva företag. Flertalet av stoppreglerna som tidigare fanns för fåmansföretagen har avskaffats. Möjligheterna till avsättningar i periodiseringsfond har utvidgats, vilket i praktiken innebär lägre skatt. Deklarationen för fysiska personer som driver enskild näringsverksamhet har förenklats. kan skjuta upp sin inbetalning av preliminärskatt . Vi har infört skattefrihet på kapitalvinster och utdelningar på näringsbetingade andelar. Och i den senaste budgeten avsattes för skattesänkningar för småföretag när arvs- och gåvoskattereglerna förändrades för att underlätta generationsskiften, och klyvningsräntan i de så kallade 3:12-reglerna höjdes, vilket innebär att utrymmet för hur mycket en fåmansföretagare kan ta ut och beskatta som inkomst av kapital ökar. Vi är självklart beredda att fortsätta diskussionen om förändringar och förbättringar i skattesystemet. Regeringen bereder exempelvis ytterligare de frågor som den så kallade 3:12-utredningen har presenterat. Varken jag eller utskottets majoritet vill föregå den beredningen. Men jag vill ändå säga några ord om detta. Det är inte utan en viss förvåning som man har kunnat följa den helomsvängning som de borgerliga partierna har gjort när det gäller fåmansbolagen. Helt plötsligt är den så kallade BEK-modellen god moderat politik. I motsvarande debatt sablade representant fullkomligt ned modellen som småföretagarfientlig och förtalade både BEK-modellen och den utredning som lade fram förslaget. Och det var som den moderata ståndpunkten här i kammaren var att det var befängt att över huvud taget diskutera klyvningsregler. är det hastigt och lustigt god moderat politik. Så kan det gå. Möjligen med undantag från , som var snabbt ute på banan, gäller samma kraftiga omsvängning också de andra borgerliga partierna som har föreslagit en normallönemodell för beskattning av småföretag men som plötsligt accepterar att det inte är möjligt att utgå från en sådan. Här har det inte gått riktigt lika fort. Det är som den borgerliga regeringen under slog fast att den principen var omöjlig att genomföra i praktiken. Det är därför bra att ni tar reson. Som jag sade tidigare får vi anledning att återkomma till debatten om fåmansbolagens beskattning eftersom 3:12-utredningens förslag bereds i . Detsamma gäller för ytterligare några intressanta områden som också har varit uppe till diskussion här , exempelvis när det gäller schablonbeskattning som vi också är intresserade av att titta närmare på. Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 120 () replik: Först vill jag ändra ett yrkande. Av misstag yrkade jag bifall till reservation 8. Det är i stället reservation 5 som jag yrkar bifall till. Det handlar om punkt 8. Jag håller inte med om att vi bara talar om skatter. Detta är en skattedebatt, och därför blir det så att huvuddelen av det som vi diskuterar är skatter. Vi kan inte få den välfärd som vi vill ha om vi inte får en tillväxt. Och för att få en bra tillväxt måste vi ha ett företagande som stimuleras. Där spelar skatter en stor roll. De skatter som belastar företagen måste vara så konstruerade att de bidrar till att företagen kommer att överleva och växa och även att man vill starta nya företag. Vid presentationen av regeringsförklaringen talade statsministern om tillväxt och att man skulle satsa 1 miljard på att göra det bättre för småföretagare. Men när sedan budgetpropositionen kom hittade vi bara 30 miljoner. Det saknas alltså en stor del pengar innan man är uppe i denna miljard. Dessa pengar skulle satsas på förbättringar av 3:12-reglerna. Kommer Socialdemokraterna nu att hänvisa till att detta bereds? I utskottets betänkande och i budgetpropositionen står det att det ska komma förslag och att de ska träda i kraft . 121 () replik: Vi har ingen annan ambition än att det ska bli precis som det står. Det är lite märkligt med denna besatthet av skatter när det gäller tillväxt. Vi har haft en bra tillväxt i sedan vi tog över regeringsmakten . Vi spöar både EU i euroområdet och . Vi ligger i princip på samma nivå som . Det har vi gjort med de skatter som ni vill sänka. Uppenbarligen finns det någonting annat, precis som sade tidigare, som också spelar roll för tillväxten, någonting som uppenbarligen är mycket viktigare än skatter. Jag tror till exempel att små klyftor och en gemensam välfärd i sig är tillväxtdrivande. Det handlar också om att vi har en väl utbyggd barnomsorg som gör att man kan delta i arbetskraften på ett bra sätt. Det tror jag är oerhört viktigt. Många andra länder tittar också på just de delarna i den svenska politiken. Från har man varit här och tittat på just de sakerna. Utbildningsfrågor är naturligtvis också oerhört väsentliga. 122 () replik: Jag vill inte påstå att vi är besatta av skatter. Men det vi pratade om i samband med det förra betänkandet var att det ska löna sig att arbeta. För företagare är det viktigt att man stimulerar företag att växa, att de kan få pengar över, att det ska löna sig att ta risker. Jag kommer tillbaka till detta med risker, Per . Däremot håller jag med om att välfärd och tillväxt hör ihop. När det gäller tillväxt är det också viktigt att det finns en bra barnomsorg och en bra vård för gamla och sjuka. De faktorerna hänger ihop, det håller jag med om. Det finns också andra saker som är viktiga när det gäller företagande. Det är bland annat att ändra attityderna. Det ska vara fint att vara företagare. uppfattas det nästan som något skämmigt, som man säger i . Det är också viktigt med infrastruktur, det håller jag med om. Till syvende och sist kommer man tillbaka till skatterna. Genom 3:12-reglerna tvingas man betala alldeles för mycket skatt och kan inte sätta in pengarna i företaget. Det är viktigt att de ses över. Jag undrar fortfarande om det kommer något förslag i vårbudgeten. 123 () replik: Om det kommer i vårbudgeten vet jag inte. Däremot gäller naturligtvis de tider som varit förutskickade tidigare. Det kan mycket väl komma i budgetpropositionen , åtminstone de konkreta förslagen. talar om att det inte ska vara fult att vara företagare. Jag har aldrig någonsin hört någon säga att det är fult att vara företagare eller mött den attityden. Jag har bara hört borgerliga politiker som säger att det är så. Det finns en risk för att företagarna upplever att det är på det sättet, om ni fortsätter att säga så. Jag vill hävda att det verkligen inte är på det viset. Tvärtom tycker jag att mycket av politiken handlar just om att göra det lättare att driva företag. Jag nämnde i mitt anförande flera saker som också har gjorts för att så ska bli fallet. gäller det generationsskiften, 3:12 och annat. Där har vi gjort en del, bland annat genom att anvisa 1 miljard i skattesänkningar som var med i budgeten. Det finns vissa fördröjningseffekter. Det har bland annat att göra med när man säljer sitt företag.