prot · GR0987 · 2004-03-24 00:00:00 — Om en svensk producerar en film som får ett internationellt pris en i eller en i kan man räkna med att den filmen kommer att sändas på många olika ställen i världen, översatt och dubbad i , i och i . I samtliga dessa länder där det finns mycket pengar avbryts filmerna av reklam. Detta är alltså inte någon unik företeelse. I stället bör man koncentrera kraften på att reglera det som vi kan reglera i , och det tycker jag att vi har gjort på ett bra sätt, vilket uttrycks i det här utskottsbetänkandet. 47 () replik: bevekelsegrunder för att han inte vill gå i polemik mot mig och reservation nr 4 som kräver ett stopp för reklampauser i långfilmer och långa sändningar får stå för honom. Jag misstänkte kanske att han stod närmare vår reservation än han ville ge uttryck för. I sin argumentation hamnar på en linje som vi känner igen från barn i sandlådan: Om de andra inte har mössa på sig ska minsann inte jag heller behöva ha det. Om de andra får göra det här så får jag också det. Det är klart att har möjlighet att reglera de reklamfinansierade TV-kanalerna i på det sätt som vi anser vara lämpligt. Om vi anser det lämpligt att inte avbryta långfilmer, om vi vill visa respekt gentemot svenska upphovsmän, regissörer och skådespelare och se till att deras alster inte blir avbrutna av en ständig propaganda för att konsumera både det ena och det andra, ja, då kan vi visa den respekten. säger att det inte är så stor skillnad mellan utskottsmajoriteten och . Men det finns en klar och tydlig skillnad: Vi vill visa den respekten gentemot upphovsmän, skådespelare och regissörer. Vi vill inte att långfilmer eller andra långa sändningar ska avbrytas av reklampauser. Vi vill värna om konsumenternas rätt att få avnjuta ett TV-program i fred utan att bli tillsagda att köpa lättöl, blöjor eller en viss sorts tvättmedel. Det vill vi värna. Tyvärr har vi inte Socialdemokraterna med oss här, och det tycker jag är beklagligt. 48 () replik: Som ni förstår är denna fråga inte så enkel. Också vi har analyserat den noga. Det är många tittare som är irriterade över dessa avbrott. Men de avbrott som har accepterats ligger ändå inom rimliga gränser jämfört med hur det är i väldigt många andra länder jag nämnde , och som ju är de tre största televiserade länderna. Där har man betydligt tätare avbrott och betydligt mer reklam. När vi ändå har accepterat en reklamfinansierad television i det markbundna och det blir ännu mer i nästa steg då vi går över till digital distribution ska vi värna om den inhemska rätten att fastställa regler. Men dessa regler får inte vara av den arten att det över huvud taget inte går att sälja reklam. Produktionsbolagen är ju de facto reklamfinansierade. De är inte avgiftsfinansierade. Vi måste ändå acceptera vissa kommersiella villkor som utgör grundfakta när man ska producera och distribuera reklamfinansierad television. Om man nu inte tycker om reklam har tittaren också en möjlighet att välja och titta på något annat som det sänds reklam. Jag har respekt för ståndpunkt. Men jag tycker att det vore att återgå till en ordning som rådde tiden före det att vi accepterade TV-reklamsändningar. Redan från början hade vi här i kammaren möjlighet att reglera på det sätt som är ute efter, men det gjorde vi inte. Vi valde att sätta upp andra regler som accepterades av produktionsbolagen och som är ungefär likvärdiga med de övriga skandinaviska ländernas regler. De var till och med mer långtgående i skyddet för konsumenterna. Jag tycker nog att ni har hamnat på en alldeles för ålderdomlig ståndpunkt. 49 (): Det här ärendet innebär ett totalt genomslag för kristdemokratisk politik. Det var nämligen en kristdemokratisk motion som i ledde fram till ett tillkännagivande som i sin tur ledde fram till en reservation och det här betänkandet. är det inte en så våldsamt ideologisk fråga utan det är mer en praktisk fråga, men det är ändå en framgång. Jag vill peka på att det förekommer ett förfärligt oskick i den här kammaren och hos de politiska partierna. Så fort en fråga har anknytning till ett EG-direktiv väcker man motioner med krav på förändringar eller avskaffande av direktivet, och det värsta är att den typen av yrkanden accepteras. Man kan inte hålla på så här. Det förlänger debatterna och ökar dessutom pappersförbrukningen. Men den frågan får jag kanske driva i andra sammanhang. Det finns i den moderata ståndpunkten ett slags logik. Man vill inte ha avreglering på den här punkten därför att man vill ha en total avreglering, och det kan jag förstå. Eftersom vi nu har en viss reglering skulle man kunna tänka sig att göra den så flexibel som möjligt. Det vore också logiskt. Men vad som förvånar mig oerhört mycket är att och nu vill avskaffa EG-direktivet. De vill inte förändra direktivet utan de vill avskaffa det. Jag kan ha förståelse för att man har synpunkter på detta med reklamtiderna och den europeiska kvoten. Men det finns ju så mycket annat i det här direktivet. TV-sändningar är en gränsöverskridande tjänst, och de faller inom rörligheten för varor och tjänster inom EU-området. Det är alltså ganska naturligt att det finns ett direktiv. Jag skulle vilja ställa en fråga. Det nämns som exempel att man inte får göra reklam för tobak eller receptbelagda mediciner. Det finns också regler för sändningar av pornografiska program. Är det detta ni nu vill ha helt oreglerat, så att ett annat land ska kunna sända program med tobaksreklam, reklam för medicinska produkter och sända pornografiska program på eftermiddagstid i ? Man skulle kunna tänka sig att företag som sänder från skulle, om inte det här direktivet fanns, kunna sända pornografiprogram på eftermiddagstid okodat. Är det detta ni vill ha till stånd genom avskaffandet av direktivet? Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet. 50 (m) replik: Först och främst handlar EG-direktivet också, som antydde, om gränsöverskridande tjänster i form av satellitsända televisionsprogram. Men det är inte bara detta det handlar om. Det handlar också om nationella TV-sändningar, där TV-direktivet minimireglerar vad som får förekomma. Vi har hört det tidigare i debatten här. Vi säger i reservation nr 3 om har läst den noga att med respekt för och med hänsyn till de yttrandefrihetsrättsliga lagar som gäller inom respektive land kan vi avstå från TV-direktivet. Det får regleras på nationell nivå. Det tycker vi inte är så konstigt. Vi tycker inte att det är skäligt att EG ska lägga sig i allt, och EG behöver inte lägga sig i den här frågan heller. Det finns andra frågor som vi tycker att EG bör ta bort tassarna ifrån och koncentrera sig på det som har att göra med att främja de fyra friheterna inom den inre marknaden. Som sagt reglerar de yttrandefrihetsrättsliga reglerna i till exempel tobaksreklam, pornografi och så vidare. Det finns ett skydd där. 51 () replik: Ja, visst, om det var så enkelt att televisionssändningar inte var gränsöverskridande utan bara var nationella, skulle man enkelt kunna lösa det på det sätt som föreslår. Men är televisionssändningar gränsöverskridande. är inte med i EU, men många norrmän kan se svenska sändningar. Så TV-sändningarna är gränsöverskridande. Det är därför som man behöver ett EG-direktiv. Till exempel sänder och Kanal från ett annat land och utifrån andra regelverk. Man kan tänka sig att de har totalt annorlunda regelverk. Man har direktivet för att det ska finnas en samstämmighet. Om inte enligt svensk lagstiftning får sända tobaksreklam kan andra sändare som riktar sig till göra det, om man inte har det här direktivet. Jag tror att kan ha förståelse för de synpunkterna. 52 (m) replik: Problemet är bara det att den tittare som sitter i och ser en satellitkanal som sänder svenska program har väldigt liten glädje och nytta av det svenska språket, liksom i det omvända förhållandet. Däremot ska vi kanske vara glada över att det finns möjlighet för svenskar i utlandet att se svenskproducerade TV-program, likaväl som det finns medborgare som bor i som kan ta del av sina hemländers TV-program. Det är, menar vi, ett uttryck för en onödig klåfingrighet att gå in och i detalj reglera reklamsändningarnas längd och hur de ska placeras i programutbudet, som TV-direktivet också tar sikte på att reglera. Det är framför allt det som den här propositionen handlar om hur reklamsändningarna ska undantas från nuvarande regler och förlängas och hur man ska få en ökad möjlighet att få placera reklamen lite annorlunda än vad som har varit fallet. Det är det som den här propositionen tar sikte på. Vi tycker att vi i konsekvens med denna reglering kan ta bort EG-direktivet. 53 () replik: Problemet är att inte är konsekvent. Om han hade varit konsekvent skulle han ha begärt förändringar i EG-direktivet just när det gäller reklamreglerna. Men det gör han inte, utan han vill avskaffa hela direktivet. Det är en mycket vidare fråga än reklamförbudet. har inte längre någon replikrätt, men han kan begära ordet på nytt om han vill. Tycker verkligen att och Kanal ska ha rätt att sända pornografiprogram på eftermiddagarna riktade till ? Tycker han att det är rimligt? Föredrogs betänkande 2003/04:KU16 Reklamtid i TV (prop. 2003/04:66). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 11 § Nya rösträttsregler i 54 (): Det här betänkandet handlar om att vi ska godkänna ett internationellt avtal. beslutade på stats- och regeringschefsnivå att ändra artikel 10.2 i ECB-stadgan, som är ett protokoll till EG-fördraget. ECB-stadgan står för stadgan för Europeiska centralbankssystemet och . Beslutet betyder ett nytt rösträttsförfarande i , som är det högsta beslutande organet. Motivet är att behålla beslutseffektiviteten när EU och valutaunionen utökas med nya medlemsländer. Ändringen kan träda i kraft när samtliga medlemsstater godkänt den. Ratificering bör ske . De nya rösträttsreglerna och det nya rotationssystemet kommer att införas när 16 medlemsländer infört euron. Först kommer centralbankscheferna att indelas i två grupper, som ska dela på de 15 rösterna. När fler än 21 medlemsländer infört euron kommer centralbankscheferna att delas i tre grupper. Av propositionen framgår att en utvidgad valutaunion leder till ett behov av att reformera beslutsordningen i . Vid en sådan reform måste ett antal mot varandra stående intressen lösas genom en kompromiss. ståndpunkt har varit och är att alla medlemmar i alltid ska ha rätt att närvara vid alla möten och ha rätt att framföra sin åsikt, även om de för tillfället inte har rösträtt. Den här principen har stor betydelse, eftersom normalt inte voterar utan resonerar sig fram till sina penningpolitiska beslut. Den rösträttsordning som har föreslagits tillgodoser enligt regeringen krav. har också ställt sig bakom det här synsättet och tycker att det är viktigt att kan fatta beslut på ett effektivt sätt, även när antalet medlemsländer som infört euron ökar. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på den reservation som finns. 55 (): Först kan jag inte låta bli att kommentera avsaknaden av debattörer från finansutskottet och andra engagerade riksdagsledamöter i detta ärende. Det verkar som att majoriteten inte vill ha någon offentlig debatt, utan denna ändring, mer makt åt de stora EU- och EMU-länderna, ska genomföras i det tysta. Ärendet är enligt mig av stor principiell vikt. Det som regeringen nu föreslår att ska godkänna är en ändring i artikel 10.2 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och . Ärendet berör inte direkt , eftersom folkomröstningen om ett svenskt EMU-medlemskap innebar ett rungande nej till detta medlemskap. Därmed är vi ju inte heller med i ECB. Dock är ändringen principiellt viktig utifrån frågan om hur mycket makt de stora medlemsstaterna i EMU ska ha kontra de små staterna. Förslaget innebär ju att de stora länderna i EMU får rösta betydligt oftare i Europeiska råd gällande de penningpolitiska besluten. Effekten av detta blir ju att till exempel skulle få delta i omröstningarna i av fallen medan länder av storlek endast skulle få vara med i av omröstningarna. Mindre länder än skulle få rösta vid ännu färre tillfällen. Utvecklingen att de stora länderna får mer inflytande än de små länderna är något som vi kan se i hela EU-arbetet. Jämför till exempel med det nya förslaget till . Det är samma sak där. De stora länderna ska få större inflytande medan små länder som kommer att få mindre inflytande till exempel i ministerrådet med tanke på röstreglerna där. Att nu också formellt inrättar sig i denna ordning anser vara helt förkastligt. är ett litet medlemsland i EU och måste därför motverka alla förslag som resulterar i mindre inflytande för små stater och därmed för oss själva. Meningen med att gå med i EU, och i EMU enligt dess få anhängare, var ju att vi skulle få sitta med vid bordet när besluten fattades. Med detta förslag avsäger vi oss själva inflytande. Jag reagerar också mycket starkt mot det argument som både regeringen och utskottsmajoriteten för fram för att godkänna denna förändring av maktbalansen i . I betänkandet finns en mening från utskottsmajoriteten om varför man ska godkänna förändringen. ställningstagande är: Enligt utskottets mening är det viktigt att kan fatta beslut på ett effektivt sätt även när antalet medlemsländer som infört euron ökar. Det är den enda argumenteringen från finansutskottets majoritet. Det är alltså frågan om effektivitet som ställs på sin spets. Då är första frågan: Har effektiviteten blivit lidande i Europeiska råd? Jag har aldrig hört den diskussionen vara uppe i till exempel som jag har suttit där, alltså att det skulle vara en springande punkt enligt finansministern. Nej, vad det går ut på är givetvis att de stora länderna i EMU vill ha kvar sin makt. Så är det också i EU-sammanhanget. Det är de stora länderna som ska se till att de får behålla det stora inflytandet över EU och inte behöva bekymra sig över de många små länder som finns med. När EU utvecklas från 15 till 25 länder är det de stora EU-länderna som ska ha kvar sitt inflytande. Ska då effektiviteten överordnas demokratin? Nej, det tycker inte jag. Jag anser inte att detta är ett hållbart argument i den här frågan. Att man i praktiken inte röstar så ofta i rådet utan resonerar sig fram till beslut, och att alla länder har fortsatt yttrande- och närvarorätt är, för regeringen och utskottsmajoriteten bestående av , , , och , det absolut viktigaste. Detta argument är ytterst märkligt eftersom det först och främst visar att man i kontroversiella frågor faktiskt måste rösta i . Och det är ju just i dessa fall, när man ska rösta för att man inte kommer överens om frågor, som det är viktigt att ett litet land har en rösträtt och kan agera utifrån sin rösträtt. Det är det ju inte i de frågor där man kan resonera sig fram till en gemensam ståndpunkt. Då är det ointressant med rösträtten. Men i de frågor där man måste komma fram till ett beslut är det jäkligt viktigt att man också har en röst med sig vid bordet. Det är den principen som nu avsäger sig. Det betyder att riksdagsmajoriteten slår fast att små länder i EMU inte ska ha samma möjligheter till inflytande som de stora EMU-länderna trots att besluten torde beröra alla länder lika mycket. Mot bakgrund av det ovanstående anser att regeringens proposition om ändring i stadgan för ska avslås i sin helhet. Jag yrkar därför bifall till reservationen i betänkandet. Föredrogs finansutskottets betänkande 2003/04:FiU25 Nya rösträttsregler i (prop. 2003/04:52). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 12 § Allmänna motioner om inkomstbeskattning 56 (): Kammaren ska bland annat debattera tre av skatteutskottets betänkanden. Det första är Allmänna motioner om inkomstbeskattning. Inkomstbeskattningens utformning, dess icke vara eller rejäla sänkningar av den har av en del partier länge förts fram som en högprioriterad fråga. Man kan tydligt se de politiska skillnader som finns mellan partierna och mellan höger och vänster i politiken i just den här frågan. I skatteutskottets betänkande angående allmänna motioner om inkomstbeskattning behandlar utskottet motioner om inkomstbeskattningens utformning som anknyter till de förslag om förändringar i beskattningen som lagts fram av de borgerliga oppositionspartierna under höstens budgetbehandling. I motionerna finns förslag om bland annat skatteskalan för förvärvsinkomster, resor till och från arbetet, arbetsrum i bostaden, värdering av förmån av fri bil, förtroendevaldas pension, hobbybiodling och plockning av bär, svamp och kottar. Man kan verkligen säga att det finns bredd i motionsfloran! Vidare finns det förslag om skattereduktion i den kontroversiella frågan om hushållsnära tjänster samt avdrag för gåvor till olika former av ideell verksamhet. Jag vill med detta överlämna förslaget till debatt, en debatt som säkerligen kommer att bli både intensiv och intressant att följa. 57 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1, som jag kommer att ta rösträkning på. Jag vill klargöra att vi moderater givetvis också står bakom övriga reservationer i betänkandet som vi har skrivit under. Det höga skattetrycket i slår hårt mot alla inkomsttagare men känns hårdast för dem som har låga inkomster. Många låginkomsttagare i betalar av sina inkomster i skatt. Dessutom tillkommer ofta marginaleffekter eftersom bostadsbidrag med mera är inkomstprövat. kom det en rapport om att en miljon svenskar inte gick till tandläkaren för att de inte ansåg sig ha råd. Det om något, , borde vara en väckarklocka för oss politiker. Det är inte ovanligt att familjer får vända på varenda krona i väntan på lön eller barnbidrag. Det finns faktiskt föräldrar som tvingas tömma frysboxen i väntan på avlöningen. På samma sätt kan det inträffa att ett barn som behöver nya skor får beskedet: Vi får vänta tills barnbidraget kommer. Vilken dag avlöningen eller barnbidraget betalas ut på märks på så sätt att det är mer än dubbelt så många kunder på de olika köpcentrumen. De höga skatterna har också medfört att det är mer lönsamt att göra skatteavdrag eller arbeta svart än att göra en extra arbetsinsats. Jag ska redovisa ett konkret exempel. För att en bilmekaniker ska få behålla netto får samhället i skatt och arbetsgivaravgifter. Bilmekanikern, som reparerat ett enklare fel, har i det här fallet skrivit en räkning på . När bilmekanikern betalat momsbeloppet, betalat sin arbetsgivaravgift samt betalat sin inkomstskatt återstår det bara . Problemet för kunden som ska betala de här är att hon gör det för redan skattade pengar. Hennes arbetsgivare har betalat för att hon netto ska få i lön. Mot bakgrund av detta är det många som ställer sig frågan om det är rimligt att en person som utför en tjänst får ett litet belopp netto medan samhället får nästan 4,4 gånger så mycket. Detta förhållande har givetvis i allra högsta grad bidragit till att många jobbar svart. Inte minst gäller detta inom området hushållsnära tjänster. Totalt är nästan vart fjärde hushåll i intresserat av hjälp ibland eller regelbundet. Vi vet dock att det som hindrar efterfrågan och utbud att mötas på en vit marknad är det höga skattetrycket. En undersökning visar att så gott som alla hushållstjänster som städning, fönsterputsning eller barnpassning utförs mot betalning i svarta pengar. undersökning visar att skatt på oredovisade inkomster uppskattas till ca . Det är ingen tvekan om att hushållsnära tjänster utgör en betydande del av dessa miljarder. Mot bakgrund av detta föreslår vi att en skattereduktion på införs för privatpersoners betalning av arbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster som utförs i det egna hemmet, . Skattesänkningar är i grunden en fråga om människors frihet och rätt att bestämma över sina egna liv. Det är otillständigt att det finns människor som trots att de arbetar heltid tvingas leva på bidrag på grund av att vi betalar så mycket i skatt. De höga skatterna är också ett av de viktigaste tillväxthindren här i landet. behöver en inkomstskattereform som gör att medborgarna får behålla en större del av sin inkomst. Vi har i vårt moderata budgetalternativ föreslagit en reform i fyra delar. Skatten på den först intjänade delen av inkomsten sänks för alla. Syftet med detta är dels att alla ska kunna leva på sin lön, dels att minska marginaleffekten för de lägsta inkomstgrupperna. Detta åstadkoms genom att grundavdraget höjs till för alla. Beloppet utformas som ett månatligt avdrag. Beskattningen ska utformas så att fler motiveras att arbeta. Vi vill därför införa ett förvärvsavdrag för pensionsgrundande inkomster. Förvärvsavdrag ska såväl som grundavdrag göras mot den kommunalt beskattningsbara inkomsten. Ett förvärvsavdrag i den kommunala beskattningen på av den pensionsgrundande inkomsten införs. Brytpunkten för statlig inkomstskatt höjs och den så kallade värnskatten avskaffas. På så vis minskar marginalskatterna i de högre inkomstskikten vilket också stimulerar arbetsutbudet och förbättrar avkastningen på utbildning. Det är orimligt att skattesystemet inte tar hänsyn till försörjningsbördan. Det är framför allt barnfamiljer som har svårt att få ekonomin att gå ihop. För att lätta på försörjningsbördan införs ett extra grundavdrag på per barn och år som gradvis ökas . Med dessa förändringar blir det lönsamt att arbeta och ta risker. Förutsättningarna för en öppen arbetsmarknad med tillträde för alla förbättras och olika inlåsningseffekter försvinner. Några särregler för utländska nyckelpersoner behövs inte, och idrottsmän och andra som har höga inkomster under får en mer rättvis beskattning. Det är viktigt att sänka skatterna för både lättrörliga skattebaser och för låg- och mellaninkomsttagare. I dagens värld då både människor och kapital är lättrörliga riskerar man annars att allt högre skatter måste tas ut på allt färre skattebaser. blir låginkomsttagare, nödvändig konsumtion och fastigheter det enda som är möjligt att beskatta, vilket vore minst sagt förödande för . Långsiktigt bör skatterna sänkas åtminstone till samma nivå som i andra jämförbara industriländer. Vårt moderata mål är mycket tydligt: skattetryck måste ned. Det måste ske bit för bit och i takt med att utrymme skapas genom reformer och tillväxt. ska i moderat tappning på nytt bli en tillväxt- och företagarnation. 58 (): Det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker. Jag ska ge ett exempel som är mer än . När jag slutade mitt arbete i för att flytta till skulle jag ta ut all övertidsersättning jag inte hade hunnit ta ut i kompensationsledighet i rena pengar. När jag såg lönebeskedet sade jag mig själv att aldrig mer ska jag jobba övertid i den utsträckningen och offra fritid och familj. Jag fick en femtedel kvar. Det kan man kalla marginalskatt. Så illa är det inte . och Socialdemokraterna genomförde 1990 och skattereform just under devisen: Det måste löna sig att arbeta och man ska ha hälften kvar. Vi är på god väg tillbaka till den verklighet som rådde . Socialdemokraterna har gjort det ena avsteget efter det andra från överenskommelsen. Enligt P.-O. Edins skattebasutredning är det 250 förändringar fram , alltså ett riktigt lapptäcke. Med samma takt borde lapptäcket ha 350 lappar . En del lappar är stora, en del är mindre. De är i många färger. Det är ett ganska rörigt lapptäcke, alltså. Lapptäcket får inte bli större. anser att det behövs en rejäl översyn av skattesystemet. vill därför ha en ny skattereform. I den nya skattereformen ska det åter löna sig att arbeta, spara och ta risker. Alla talar om tillväxt. Vi behöver arbeta fler timmar för att vi ska få den tillväxt vi behöver för att få den skola och omsorg vi vill ha. Men då måste det också finnas en morot som gör att småbarnsmamman kan tänka sig att jobba extra för att hinna färdigt det jobb som ska levereras . Hon får offra med familjen, men hennes extrainsats kanske är avgörande för att företaget ska behålla kunden och få fler order. Det minsta man kan begära är väl att hon åtminstone får behålla hälften av det hon tjänar på att jobba extra .