prot · GR09120 · 2004-05-24 00:00:00 — Det är ju ett avsevärt antal nedlagda i det digitala nätet . Det hör man ingenting om från och sida. Vad ska man göra med det digitala nätet, om det är så fruktansvärt värdelöst som ni säger? Då borde ju yrkandet här vara att ska besluta att stoppa den fortsatta utbyggnaden, avveckla det digitala marknätet och övergå till himmelriket i dubbel bemärkelse, satellitsänd TV, därför att då tycks ju allting positivt i denna världen kunna inträffa. Jag vill alltså fråga meddebattörerna här: Varför yrkar ni inte på att ska riva upp beslutet om att det ska finnas ett digitalt marknät? Det vore ju det logiska beslutet. Och så borde ni tala om vilka pengar som staten i så fall, och andra, skulle kunna spara på det här området. Syftet med den socialdemokratiska politiken och den politik som de andra fyra partierna vill föra på det här området är ju att garantera yttrandefrihet, mångfald och massmediernas oberoende och också att försöka begränsa TV-sändningars skadliga effekter. Jag tycker att det är en bra målsättning, men den tar ju och avstånd ifrån. I praktiken i orden, och de kostar ju ingenting bekänner man sig till samma tankar, men man vill överlämna till marknaden att bestämma det här. Inte är det väl så naivt att man tror att när vi övergick från grammofonskivor till discar var det ett våldsamt rop från oss konsumenter på att vi ville ha discar så att vi fick köpa nya maskiner för att kunna spela grammofonmusiken? Det var naturligtvis marknaden som bestämde att man skulle gå över till den här tekniken. Jag har ingen invändning emot det. Tvärtom är det ju väldigt bra. Det är ju lättare med den här spelaren i bilen nu än att ha en gammal radiogrammofon där, jag håller med om det, men visst var det väldigt mycket styrt av dem som producerar själva tekniken i det här sammanhanget. Jag har försökt beskriva några utgångspunkter kring marksänd digital-TV. får anledning att återkomma, därför att precis som har sagt saknas det beslut i några delar som är nödvändiga för att få hela det här systemet att fungera. kommer att få ta ställning till det vid senare tillfälle. Av det som i övrigt har tagits upp i den här debatten tycker jag mig kunna säga att många av frågorna är föremål för utredning eller för beredning i . En del är också under remiss för att regeringen ska kunna fånga in olika synpunkter på fortsatt digitalradio, för att ta ett exempel, och andra väldigt viktiga massmediefrågor. Jag ska på den korta tid som återstår säga två saker. Genmälesfrågan tycker jag stupar på det faktum att utgivaren har ensamrätt eller ensamansvar för att bestämma vad som ska stå i tidningen. Det tycker jag är problemet med genmälesrätten. Jag vill också säga ett par ord om massmediekoncentrationen. Den marksända digitala TV:n är väl ett exempel på att staten försöker begränsa koncentrationen på TV-området, bland annat därför att övergången till digital TV faktiskt innebär att det blir fler kanaler och ökade möjligheter att sända marksänd TV i . När det gäller tidningsområdet har jag stort intresse för att arbeta vidare med de frågor som bland annat har tagit upp. Det är klart: Skulle hamna i den situationen att man bara har en enda morgontidning är naturligtvis koncentrationsproblemen avsevärda i . Jag vill med det här, fru talman, yrka bifall till propositionens förslag om utbyggnadsnivån på digital TV och avslag på de motioner som är behandlade. 22 () replik: Det var ett mycket spännande anförande som höll. Det väcker en hel del frågor. frågar om satellitdistribution alltid är bättre. Nej, det måste den inte alltid vara. Den intressanta frågan, som jag har ställt upprepade gånger till både och de andra som företräder majoriteten i den här frågan, är: Varför måste den digitala tekniken distribueras via marknätet i hela landet, när det är så att regeringens egen expertmyndighet, , säger att det sättet att bygga ut digital TV inte är ekonomiskt försvarbart? Det är inte ekonomiskt försvarbart, säger . säger: Använd gärna satellit eller andra distributionsformer så blir det billigare, och så kan man ändå sätta upp målen för digitalisering och sätta upp olika regler som är viktiga för att alla ska ha tillgång till bra TV. Men varför måste allt vara marksänt? Det är det som är en intressant fråga. Kan svara på den? säger att det är viktigt att värna public service. Jag håller med om det. Men varför stöder då en politik som enligt innebär att miljoner efter miljoner tas från dokumentärfilmer, naturfilmer och från andra angelägna public service-uppgifter? Det är ju det som sker . Hur kan å ena sidan säga att han värnar public service, och å andra sidan stödja den miljonrullning som sker? Sedan frågar : Vad finns det för bevis för att det här kostar pengar? Jag trodde i och för sig att det var rätt uppenbart att den här typen av omställning kostar pengar. Men titta på de återkommande tillfällen då har hört av sig till regering och riksdag och sagt: Vi måste ha lån. Vi måste ha fördelaktiga garantier. Vi måste ha ekonomiska tillskott för att vi ska klara vår verksamhet. Där har vi ett bevis för att den här satsningen är ett ekonomiskt fiasko och har kostat för skattebetalarna. Där har du kostnaderna, ! Det är också så att Statskontoret ifrågasätter om staten över huvud taget ska äga den här typen av nät. Det finns alltså ytterligare remissinstanser som pekar mot din uppfattning. 23 () replik: Det är självklart att en utbyggnad kostar pengar. Det och hävdar är att det är skattepengar insatta i detta system. Det var den frågan jag ställde till , och det kommer inget svar på den utan bara olika resonemang kring hur det förhåller sig med garantier och annat. Det behöver vi inte tvista om, för det har vi beslutat här i . Vad försöker inbilla åhörare och sina riksdagskolleger är att det har satts in direkta skattepengar i detta. Varför det ska vara marksänd digital TV har ju klarats ut av flera av mina meddebattörer. Därför har jag väl ingen förhoppning att just mina förklaringar ska kunna accepteras av . Det ska vara digital marksänd TV för att vi ska nå hela landet. Vi ska göra det på ett säkert sätt, och digital marksänd TV ger bättre total säkerhet. Vi har också detta digitala marknät som en del av infrastrukturen i . Att övergå till satellitsändningar innebär väl antingen att får skaffa sig en satellit, där man kan bestämma priset och sköta det, eller att man köper in sig hos mediemogulerna, som distribuerar TV via satelliter. När det sedan gäller urgröpningen av förhållanden har kulturutskottet i sitt yttrande jag uppmanar till läsning av det över den här frågan sagt att för att man inte ska få en urgröpning har man inrättat ett särskilt distributionskonto inom SVT som ska betala det här och där de här frågorna ska skötas. Då slipper man den konkurrens som här talar om. Jag utgår från att kulturutskottet, som har det närmaste ansvaret för public service i riksdag, gör en riktig bedömning på den här punkten. 24 () replik: När det gäller kulturutskottets yttrande är det naturligtvis samma majoritetsförhållande i kulturutskottet som i . Att göra kulturutskottets majoritet till en objektiv bedömare av detta är naturligtvis inte riktigt. När det handlar om skattepengar och miljonrullning erkänner själv att regering och riksdag vid återkommande tillfällen har fått gripa in med pengar, garantier och så vidare för att över huvud taget ska överleva. Det är det som är sanningen. Visst är det så att alla vi skattebetalare får stå för rätt stora kostnader när det gäller den utbyggnad som sker. Jag har vid upprepade tillfällen ställt den här frågan till olika företrädare för majoritetskonstellationer om vad som är argumentet för att det ska vara just marksänd TV. Det finns andra distributionsformer som är billigare och bättre för att nå alla människor i landet. Det är jätteviktigt. Men det finns andra. Vad är det för fel på Post- och resonemang? Det är ju regeringens egen expertmyndighet. Varför har de fel när de säger att det sätt som regeringen nu har gått fram på är felaktigt och inte ekonomiskt försvarbart? Vad är det för fel på ? 25 () replik: Det är värt att notera att underkänner majoriteten i kulturutskottet: Den är inte objektiv, och bristen på objektivitet beror på att och parti inte tillhör den majoriteten. Det är ett mycket märkligt sätt att resonera. ska vi ha en debatt om granskningsfrågor, och när jag tillhör minoriteten i någon fråga är det ju lätt att säga att och andra inte är objektiva utan att det är jag som har rätt i den här frågan. Det är ett mycket märkligt sätt att debattera. Skattepengarna: säger från denna talarstol att det har satts in skattepengar. Jag har frågat efter den anslagspost i budgeten där dessa skattepengar har satts in. Som alla vi som är i kammaren har hört har inte berört den frågan utan talat om lånegarantier och annat som kan betalas tillbaka när man får full ruljangs i detta digitala marknät. Då är det inte längre någon kostnad, utan det är bokföringsmässigt en utgift eller en investering som kommer att kunna betalas tillbaka. Men det gynnar marknadsfundamentalism att kalla det skattepengar. För övrigt föreställer jag mig att om man ska distribuera TV via Internet, som är en folkpartitanke som varmt omhuldas, kan man bara se de TV-programmen om man har en dator. Någon investering måste tydligen till där också. Ja, man kan försvära sig och säga att olika myndigheter alltid har rätt. Dessutom gällde det Radio- och yttrande i det tidigare resonemanget. kostar utbyggnaden till den nivå vi har bestämt en bråkdel av vad diskuterade . 26 () replik: Är det så, , att vi kan vara överens om att det här har kostat oerhört mycket pengar? Jag ska inte utveckla den frågan utan vill bara få ett enkelt svar: Visst har det varit en miljonrullning här? sade att man med detta förslag garanterar yttrandefriheten, genom utvecklingen av digital-TV. Vi har i en motion tagit upp vad man säger i , nämligen att det ska finnas en rätt att sända radio och TV som en civil rättighet, och en sådan rättighet får inte begränsas utan rättslig prövning. Men här i har staten monopol på fördelning av sändningsrättigheter för markbunden radio och TV, och det finns ingen som helst möjlighet till rättslig prövning för en enskild. Detta är oförenligt med konventionen. Varför beter sig regeringen på detta vis, ? Skulle vi inte säkerställa etableringsfrihet för nya kanaler utan att reglera deras programverksamhet och ge dem möjligheter? Vi har nog olika definitioner på yttrandefrihet, och jag. Jag tycker att det inte är någon yttrandefrihet i det här fallet, utan det är snarare en begränsning. Det är snarare så att vi har ett slags statlig mediepolitik i detta. För mig är det oerhört viktigt att man garanterar denna form av yttrandefrihet. Det skulle vara intressant att höra varför inte ansluter sig till utan i stället säger att vi ska ha ett monopol på det här viset. Framför allt när han talar om att det är så viktigt med yttrandefrihet upplever jag att det finns en begränsning i formen av yttrandefrihet i denna fråga. 27 () replik: Det finns dessvärre alltid begränsningar i yttrandefriheten. Jag skulle gärna ge ut en tidning, men jag saknar ekonomiska resurser för det. Det är klart att det är en begränsning i yttrandefriheten. När det gäller etermedier finns det en annan begränsning, och det är i det frekvensutrymme och det antal kanaler som kan finnas. Det får till följd att man måste upplåta dem efter kriterier som bestäms i lag i den svenska . Vi har, om jag får erinra om det, praktiska erfarenheter av hur marknadsfundamentalisterna upplät reklamradio- eller lokalradiotillstånd , då man bestämde att de tillgängliga kanaler som fanns skulle auktioneras ut. Då blev det så att yttrandefriheten tillkom den som hade mest pengar. Jag ser det som ett problem om man upplåter kanalerna till dem som har mest pengar. Jag vet inte om ser det som ett problem. Dessutom inträffade det ett problem med reklamradiokanalerna att de bjöd över varandra. De hade för mycket pengar i fickan. Sedan har de kommit till regeringen och till utskottet och sagt att vi måste göra om det här därför att de betalade för mycket och inte klarar av det här. Det är klart att det är ett problem om man överskattar sin ekonomiska förmåga och tar i för mycket. Bara ett ord om : Utskottsmajoriteten, som inte är objektiv enligt bedömning, delar inte själva utgångspunkten för resonemang, nämligen att vår lagstiftning skulle strida mot . 28 () replik: Men det som sker är att det bedrivs en statlig mediepolitik i detta, det vill säga utan någon som helst möjlighet att överklaga ett beslut. Det är det man tar upp i denna konvention, att det ska finnas möjlighet att överklaga. tycker alltså att det är rätt att man inte ska ha möjligheten att överklaga, utan vi ska bestämma utifrån en statlig politik vad vi tycker och vilka kanaler som ska finnas. Detta kan jag inte acceptera. Om det finns ett begränsat utrymme det är klart att det finns; där är och jag överens får man lösa detta genom exempelvis auktioner, på samma sätt som . Även om det kanske inte i alla delar är det bästa måste man ändå göra detta. Det tycker jag är betydligt bättre än att någon från staten eller statligt sitter och bestämmer vilka utrymmen det finns i etern och vem som ska ha dessa utrymmen. Det om något är väl inte respekt för yttrandefrihet. Det är väl inte respekt för mångfald. Dessutom ska man då inte ha någon rätt att överklaga ett beslut, vilket vi har i alla andra fall i i rättssamhället. Detta kan man alltså inte göra. Då frågar jag än en gång: Tycker att det är rätt att vi ska ha en statlig mediepolitik på detta vis? Tycker att det är rätt att staten ska bestämma vilka kanaler som ska få finnas? Slutligen har jag en liten fråga om ekonomi igen jag frågade om detta bara , i början: Tycker inte att det är en oerhört stor miljonrullning med tanke på vad den digitala utvecklingen har kostat? Kan vi åtminstone vara överens om den saken, även om vi inte är överens om övriga saker? Det vore intressant att få reda på. Eller tycker att det här inte är så mycket pengar? Kan jag få ett kort svar på den frågan, ja eller nej? 29 () replik: Det har investerats avsevärt med pengar observera att jag sade investerats i ett digitalt marknät. Det är inte bortkastade pengar. Det är ingen miljonrullning. Det är en investering för att vi ska kunna distribuera analogt producerade eller analogt sända TV-kanaler. Jag ser inte det som någon nackdel. Dessutom har investeringen inneburit att vi kan distribuera fler marksända digitala kanaler. Det ser jag som en fördel. När det sedan gäller delar utskottsmajoriteten inte den utgångspunkt som bland annat har i den här frågan. Det sitter ju inte någon konstig stat någonstans och upplåter det här på lösa grunder, utan det ska ju ske enligt den lagstiftning som riksdag har bestämt. tycker uppenbarligen att pengar är bättre styrmedel än lagstiftning i riksdag. Det finns vissa brister med auktioner, men det blir ändå bättre därför att då har i vart fall staten inget finger med i spelet, utan då får penningen i stället styra. Jag tycker att det är en felaktig utgångspunkt för en ansvarsfylld mediepolitik. Därför stöder jag självklart den lagstiftning som vi har kring de här frågorna. Jag tycker faktiskt att det är bra att man kan ställa vissa villkor för upplåtelsen, exempelvis villkor beträffande alkoholreklam, reklam till barn eller kvinnoförnedrande reklam för att ta ett annat aktuellt exempel. Jag tycker faktiskt att det är en fördel, inte en nackdel. 30 (): Det här är ett betänkande som har diskuterats på olika sätt utifrån lite olika perspektiv i både och kulturutskottet vid ett antal tillfällen. Som sade i sitt inledande anförande diskuterar vi ju faktiskt inte huruvida vi ska bygga ut det digitala marksända TV-nätet eller inte. Det finns det redan ett riksdagsbeslut om. Det finns också ett riksdagsbeslut om när den slutliga transformationen från analog till digital marksänd TV ska ske. Jag vill dock drista mig att läsa innantill lite grann ur det yttrande som kulturutskottet kom med , som ligger som en bilaga, kan man säga, längst bak i det här betänkandet: anser att public service-företagen skall ha en stark ställning i när radio- och TV-publiken har tillgång till ett omfattande utbud av programkanaler med skiftande kvalitet och att alla i skall ha tillgång till public service-företagens programutbud. TV-publiken skall således oavsett bostadsort kunna erbjudas ett mångsidigt programutbud av hög kvalitet, präglat bl.a. av det demokratiska statsskickets grundidéer och av krav på opartiskhet och saklighet. Ett förverkligande av regeringens förslag är enligt utskottets synsätt en stor fördel för TV-publiken i hela landet. Och kommer jag till en extra viktig sak till exempel till : Därmed kommer praktiskt taget hela befolkningen att kunna välja mellan olika distributionsalternativ för att ta emot TV-sändningarna från SVT och UR. Här framställs det precis som att de svenska TV-tittarna är tvingade att titta på marksänd digital TV. Så är ju inte fallet, utan här ger vi, precis som det står i kulturutskottets yttrande, faktiskt möjlighet för de svenska TV-tittarna att välja. Vill man se på TV och välja satellit-TV, så finns det alternativet. Vill man se på kabel-TV, så finns det alternativet, och vill man se på marksänd TV, så finns det alternativet. Det finns alltså tre olika distributionsformer att välja bland. Det tycker vi är en ganska vettig valfrihet. Det som också sägs i kulturutskottets yttrande, som man inte väljer att ta upp här från moderat håll och från folkpartihåll, är att det finns vissa problem med satellitmottagarna. Till exempel att man även om man bara vill se på det som vi kallar public service är tvungen att ha en speciell mottagare, åtminstone som det fungerar . Man är tvungen att betala för ett programkort. Man är tvungen att betala en depositionsavgift för att man ska ha det kortet. Varför tar ni inte upp de negativa sidorna, om ni nu framhåller att vi enbart ska ha satellit-TV-alternativet och möjligen kabel-TV? En sak som inte har tagits upp alls i den här debatten är att det fortfarande finns vissa problem med distributionen av digital TV, men det gäller oavsett om den sker via marknätet eller via satellit eller via kabel. Det handlar om att man inte kan titta på en kanal och spela in en annan kanal. Det är ju ingen fördel med den här distributionen av digital TV. Man måste ha en mottagare för TV-apparaten till exempel. Det har vi valt att trycka på, men det gäller alltså oavsett vilken distributionsform det är. Ska det här kunna bli en succé måste man hitta åtgärder så att man inte upplever att det är ett steg tillbaka, och det utgår vi ifrån. Vi ser det här datumet, . Det sätter också press på dem som finns på marknaden. Man kan faktiskt se en konkurrensfördel. Om man fixar det här på ett sätt som är till nytta för konsumenterna, så kommer konsumenterna att välja det bästa alternativet, och det kan då i vissa fall vara satellit-TV. Sedan säger i ett av sina många anföranden här att man, om man har ett syfte, ska stå för det. Ja, det skulle jag gärna vilja att också gjorde klart och tydligt. Man vet till exempel mycket väl att om man väljer att förlägga en TV-kanals huvudstation någonstans utanför gränser så gäller inte svensk lag med nu gällande lagstiftning. Därför finner vi det glädjande att kulturministern och regeringen på olika sätt har tagit upp det problemet, att det borde vara mottagarlandsprincipen som gäller. Det borde alltså vara lagstiftningen i det land som tar emot TV-sändningar som ska gälla, inte lagstiftningen i det land därifrån man sänder. För att prata i klartext: har ingen möjlighet eller inget intresse av att granska huruvida en TV-kanal som riktar sitt utbud mot följer lagstiftningen eller inte. Det är inte intressant, för det är inte de engelska TV-tittarna som får se de här programmen, utan det är just de svenska. Då tycker jag att man ska vara ärlig från moderat håll och säga att man faktiskt vill att de olika programföretagen ska ha fritt fram att välja och styra och ställa när det gäller hur man vill följa olika lagstiftningar. Av taktiska skäl kan man då förlägga sin verksamhet till de länder som har den för den egna verksamheten mest gynnsamma lagstiftningen. Det vore att prata klarspråk från moderat håll, men det hör man sällan. Jag vill också höra om det här med krypterade kort, att man även när det gäller satellit måste ha en mottagare. Det har jag inte hört någonting om över huvud taget. För att inte förlänga debatten ska jag vara kortfattad. Det vi konstaterar från Vänsterns sida är att det finns en stor och kraftig majoritet här i riksdag. För en gångs skull, tänkte jag säga, har även några borgerliga partier gått på, så att säga, den vanliga linjen, att det är socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister som står för en viss politik. Men här har då och visat på en väldigt ödmjuk attityd, inte bara haft ideologi. Man ser faktiskt när det gäller den svenska befolkningen att alla bosatta i ska ha en rimlig förutsättning att kunna titta på TV även i fortsättningen. Då räcker det inte att säga att vi ska köra ut allt via satellit. Man kan inte se satellit-TV över hela . Det kan man inte heller, men med den här politiken, som det finns en stor majoritet för, kommer det att finnas ett stort antal alternativ, nämligen tre. Det är fritt fram för varje person som vill titta på TV att välja distributionsform. Det är klart att bor man på ett ställe där det finns ett berg som gör att man inte kan få in satellit-TV då finns ju inte det alternativet. Då vill vi att man ska ha alternativet att kunna titta på marksänd digital TV, eller kanske kabel. finns också en lösning som gör att procentenheterna från täckning till täckning kostar betydligt mindre än vad vi befarade . Det borde man väl tycka är glädjande. Det gör att ännu fler människor får den här valfriheten. I stället hör vi det ständiga gnället och jämret om miljonrullning. Man låtsas inte om att det finns ett speciellt distributionskonto det är bara att läsa innantill i betänkandet. Det finns ett distributionskonto som finansieras via upplåning i Riksgälden och överföringar från rundradiokontot. Det bedöms att det ska gå ihop i slutändan. Jag tror att nämns. Det låtsas man inte heller om. Det är som från Socialdemokraterna har sagt tidigare. Det är ju ingen objektiv sanning att majoriteten har rätt. Men vad är det som säger att det är en objektiv sanning att minoriteten i det här fallet har rätt? Däremot har ni förstås all anledning och rätt att framföra era synpunkter. Det är glädjande. Jag står bakom samtliga de reservationer som Vänstern står bakom tillsammans med . Jag delar också de synpunkter som har framförts av vad gäller sexualiseringen av det offentliga rummet och den stereotypa heterosexuella . Men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 5 som handlar om mediekoncentrationen. Det är ganska typiskt, fru talman, att vare sig moderater eller folkpartister med ett enda ord tar upp den mediekoncentration som vi har i . har kommit med ett betänkande som handlar om att man ska garantera EU-medborgarna rätt till fria och pluralistiska medier. och brukar hylla påbuden från . Från sägs: Bland annat konstaterar parlamentet att medierna i kännetecknas av en tämligen hög nivå av korsvist ägande inom mediesektorn, sammankopplade ägarstrukturer och samarbetsavtal mellan pressen och radio- och TV-industrin, där företag i båda sektorerna kontrolleras av samma grupp. Om detta har och ingen åsikt. Det ses inte som något som helst problem. 31 () replik: När det gäller frågan om mediekoncentrationen är det riktigt att vi inte delar kulturministerns och den socialdemokratiska regeringens politik som skulle ha inneburit att hade fått bestämma vem som skulle få ge ut och driva tidningar i . Vi tycker inte att ska göra det. Det är riktigt. Jag har två frågor till . Den ena handlar om distributionsformen.