prot · GR0982 · 2004-03-12 00:00:00 — 12 (): Jag vill först rikta ett tack till justitieministern för svaret ett svar som i och för sig var väntat men som ändå gör mig oerhört besviken. Det känns overkligt att så många felaktiga påståenden kan ligga till grund för Socialdemokraternas beslut. första gången kom med förslaget till reformering innebar det att landets 97 tingsrätter skulle bli ungefär hälften. Det möttes av ett så oerhört starkt motstånd i landet att sossarna till slut fick dra tillbaka kommitténs direktiv. I stället började Socialdemokraterna med besparingsaktioner mot de mindre tingsrätterna. På område efter område har man försökt svälta ut tingsrättsorganisationen, i alla fall de mindre tingsrätterna. idéskiss har varit inriktningen, även om regeringen inte har velat erkänna det. I stället har man på ett mycket taktiskt sätt låtit region för region drabbas. Detta tillvägagångssätt har gjort att Socialdemokraterna endast har visat upp en liten bit i taget av nedläggningsplanen. Ingen enhetlig eller översiktlig plan har presenterats, utan regeringens skrivelser har behandlat några tingsrättsnedläggningar i taget. På så sätt har en landsomfattande organisationsreform helt enkelt inte sett så landsomfattande ut. Vad tror själv hade hänt om Socialdemokraterna hade presenterat ett förslag för hela landet där det kommit till allas kännedom att det kanske bara skulle bli 37 tingsrätter kvar i ? Jo, det hade blivit ett ramaskri och protester från hela landet. I de debatter som vi har fört har angett olika skäl för behovet av förändring av domstolarnas antal. Det har funnits olika argument . I dagens svar anges som skäl att verksamheten vid domstolarna ska kunna bedrivas med utgångspunkt i de krav som medborgarna har på snabbhet, kvalitet och service. Man pekar på ett problem som egentligen bara är ett påstående från regeringen. De mindre tingsrätterna är sårbara vid sjukdom, säger man! Jag har ställt den frågan till varenda tingsrätt som jag har besökt, och detta stämmer inte med den bild som jag får från domstolarna. I ett brev från , exempelvis, pekar man på att man har låg sjukfrånvaro. Brevet är undertecknat av alla i personalen oavsett personalkategori. Det är inga problem när någon blir sjuk, för man täcker upp för varandra. Samma besked har jag fått från , , , med flera tingsrätter. Det argumentet använder också generaldirektör i tidningen , där han säger: Man måste skapa domstolar med normal frånvaro. Vad menar karln? Kostnadsskäl, som har varit huvudargumenten, är helt borttagna. Bland de 15 tingsrätter som har de högsta styckkostnaderna finns och tingsrätter. De som har de lägsta styckkostnaderna finns bland tingsrätterna i , , , , , , , , , , , , , och Södra Roslags tingsrätt. Det är tingsrätter som man vill ta bort. När det gäller kvaliteten har varit den tingsrätt som har uppfyllt alla de krav som regeringen har ställt på domstolarna. Det är uppenbart att det finns politisk ovilja. Jag förstår att är jätteirriterad över att jag tar upp frågan gång på gång, men jag måste få besked. Vad är det det handlar om? De argument som ger som svar i de interpellationsdebatter som vi har fört räcker inte och stämmer inte. Vad är det egentligen som ligger bakom att och vill ta bort tingsrätterna? 13 (): Frågan om tingsrätterna, som tar upp, känns viktig. Själv besökte jag tingsrätterna i och . De är välfungerande små tingsrätter. Där ställde jag en hel del av de frågor som diskuteras . Jag och några partikolleger kollade bland annat hur många mål som har ställts in på grund av att domaren inte har kommit. Det var inte ett enda inom överskådlig tid och man går då i tiden. Det stärker den bild som vi har från andra små tingsrätter. Orsaken till att förhandlingar ställs in kan däremot vara att det till exempel är svårt med vittnen. Många människor känner ett visst motstånd mot att infinna sig i sådana här sammanhang. Det talar verkligen för att det är bra om tingsrätten ligger nära människors bostadsort. Det motstånd som redan finns förstärks ju av att det är svårt med kommunikationer, att det tar och att man måste vara borta från arbetet längre. Vi ställde också frågan om rekryteringen. Ingen av de tjänster som hade utlysts i och hade saknat bra och kompetenta sökande. Alla vi som var där slogs av att det inte finns några bärande ekonomiska argument för en nedläggning. Tvärtom känns det att de små tingsrätterna i det här fallet gäller det mitt intryck av och är effektiva. De samlar inte mål på hög på det sätt som sker i många större städer. Jag uppfattade att talade om att man ska samordna med det övriga rättsväsendet. Om man först fattar andra beslut som försämrar för medborgarna så kan man förstås säga att man samordnar om man fattar nya dåliga beslut. I lade man ned den fasta polisen , vilket har lett till att det i en stad som med ca 40 000 invånare finns två polisbilar. Den ena ligger oavbrutet på landsvägen och kör folk som ska in i arrest i därifrån. Då är det klart att man kan säga att man anpassar tingsrätten till ett redan tidigare fattat dåligt beslut. Det är en anpassning, men det är ett olyckligt exempel på det. Jag tycker också att justitieministern borde hitta bättre argument för att störst alltid är bäst. Jag tror inte på det. Jag skulle också gärna vilja höra om det finns några exempel på att man måste ställa in mål oftare i små tingsrätter. 14 (): Tack, , för väckt interpellation i angelägen fråga! Justitieminister svar känns dubbelt. Mot slutet av svaret anger ministern att det måste göras en noggrann bedömning av varje regions förhållanden. Han talar om erfarenheter från tidigare genomförda sammanläggningar och att de ska tas till vara. Man skulle möjligen kunna tolka det positivt och tänka att det nu skulle vara möjligt att få till stånd lite eftertanke och utvärdering innan nedläggningsvågen av tingsrätter rullar vidare. Men i den första delen av svaret får man intrycket att den gamla vanliga problembilden gäller. Det anges att det är de mindre domstolarna som är problemet. De är särskilt sårbara. Det är svårt med rekrytering till mindre domstolar. Medborgarna ställer krav på domstolsväsendet och så vidare. Det är en problembild som bara har fått den entydiga följden och konsekvensen att det blir nedläggning av tingsrätter. När så justitieminister har beskrivit sin verklighetsuppfattning finns det då någon annan väg att beträda än den som man har slagit in på, det vill säga nedläggning, nedläggning och nedläggning? Så är det också i verksamhetsplan och framåt. Där skriver man angående omorganisation att efter förslag från har regeringen fattat, eller förväntas fatta, beslut om ytterligare sammanläggningar som berör 15 tingsrätter. I själva verket är alltså minister verklighetsuppfattning både omstridd och kontroversiell, inte minst i som mist sina tingsrätter i , och . Tingsrätterna i och återstår, men det är inte helt säkert att den i får finnas kvar eftersom det finns en annan parallell utredning av som anger att inskrivningsuppgifterna kanske förloras i , och det är en betydande del av deras uppgifter. Det är alltså så att inte heller tingsrätten i lever säkert. Det kan bli som man fruktar för riket, nämligen en tingsrätt i varje län punkt slut. Tingsrätternas centralisering har inte inneburit något annat än en massa besvär för medborgarna. Verksamhetsmässigt kan man inte heller säga så särskilt mycket positivt. Varje domare har ju fortfarande sin rotel, och den kan de lika gärna sköta från respektive tingsrätt som att sitta i samma hus och sköta sin rotel. Högarna med avgjorda ärenden, målbalanserna, är inte större på mindre orter än i större domstolar. Det är sant att ett omfattande sparbeting har försvårat för de mindre tingsrätterna och gjort dem mer sårbara. Därför har många tingsrätter också inlett ett intimare samarbete för att kunna rycka ut för varandra vid sjukdom, semester och annan frånvaro, det vill säga resa lite mer . Med centraliseringen är det mångdubbelt fler som får resa längre personalen, parterna och vittnena, medborgarna. Det har inte alls beaktats . Sedan sägs det att det är stora svårigheter med personalrekryteringen till mindre domstolar. Hotet om nedläggning är ju en allvarligt försvårande personalrekryteringsfaktor. Man anser inte att det är någon idé att söka sig till en mindre domstol. Det går inte att säga att svårigheten att rekrytera är större för de mindre tingsrätterna i jämfört med en större. Den lokala förankringen brukar också konsekvent underskattas. Medborgarnas känsla av att rättssamhället har övergivit dem sätts det ingen prislapp på, men vi vet att förtroendet är oerhört vitalt för ett fungerande rättsväsende. Frågan är om man i någon mån kan tolka justitieminister svar så att det finns utrymme för en paus framöver för eftertanke. Eller kommer det bara att lämnas grönt ljus för fortsatt avveckling? 15 Justitieminister (): Jag är inte jätteirriterad över att behöva svara på samma sak varje gång. Det underlättar faktiskt att det är samma frågor . Det är inte heller så många av er som är uttröttade av samma svar, men jag får ändå upprepa det eftersom vi diskuterar samma fråga som vi har diskuterat tidigare. Jag brukar säga att det inte är regeringen som bestämmer det här på egen hand utan stöd av . Det är tvärtom så att varje enskild sammanläggning har haft stöd av , och det tycker jag är viktigt ur demokratisk synvinkel. Så ska vi göra även . Det blir inga ekonomiska vinster av sammanläggningarna, eller i alla fall väldigt små. Med tanke på det stora belopp som går till rättsväsendet, bortåt 30 miljarder, är det väldigt små belopp, om ens några, att vinna. Det handlar om att försöka få en så bra verksamhet som möjligt. Det är någonting som vi är skyldiga medborgarna. Det är inte så att ju större det är, desto bättre. Det är tvärtom så att ibland blir domstolar alltför stora. Det har vi sett i . Det var därför som den reformen genomfördes med sikte på att domstolarna skulle bli mindre. På vissa andra håll har de varit alltför små för att man ska kunna hålla samma höga kvalitet. Det är det som är det allra viktigaste. Det som gör mindre tingsrätter mer sårbara är inte att man är sjukare där. Det är självklart att det inte är så. Men det är färre när någon blir sjuk, ska vara föräldraledig eller kompetensutbildas. Det säger sig självt att det är svårare om man är tre domare än om man är tio. Jag tycker att det är viktigt att man gör en samlad bedömning utifrån varje region. Det är klart att närheten också har betydelse. Men sedan måste man göra en avvägning av vad som är viktigast, närheten eller kvaliteten. Jag passar på att ställa just den frågan till interpellanten och meddebattörerna: Vad är viktigast, närheten eller kvaliteten? 16 (): Jag vill påpeka det som justitieministern också har sagt i varenda debatt, nämligen att det är som beslutar. I 11 kap. 4 § regeringsformen talar man att om föreskrifter för huvuddragen av domstolarnas organisation meddelas i lag. I vårt betänkande står det uttryckligen att det sålunda är regeringen som bestämmer om indelningen i domsagor och därmed om antalet tingsrätter, även om har möjlighet att påverka. Det som har blivit ett problem är att vi får små skrivelser som berör den ena gången, den och den tredje gången. Det är omöjligt att skapa en majoritet i när man har duttat på det här sättet. Det är det som har gjort det omöjligt att få en övergripande översikt över vad som händer. Jag frågar justitieministern än en gång: Varför är det så svårt att presentera en heltäckande plan för riksdag, för svenska folket och för domstolarna ute i landet att det är så här det ligger till? Varför är det så svårt att säga att de här tingsrätterna kommer att läggas ned och det här ska vi besluta om i ett och samma beslut? Man skyller på att man tar det region för region för att det ska vara ett omfattande utredningsarbete, men ni har ju inte ens tagit hänsyn till utredningsarbetet. Det finns faktiskt länsstyrelser, som den i , som har stridit för sin tingsrätt, men där har man fullständigt kört över remissyttranden. Det finns ett antal exempel på detta. Justitieministern ställer en fråga: Är det inte kvaliteten som gäller? Det är ju det vi har diskuterat säkert 15 gånger, . Det finns ingenting som tyder på att det är en sämre kvalitet i de mindre tingsrätterna. Det finns ingenting som pekar på det. Vi har sett ett antal exempel på att det inte har ställts in en enda rättegång på grund av att man inte har haft kompetens eller personal. Det är helt andra skäl till det. Sedan gäller det rekryteringen. Det finns ett antal tingsrätter runtom i landet som lever med ett hot över sig att läggas ned. Det finns inte en domare som säger att man ska flytta upp till eller med hela sin familj, köpa hus och etablera familjen där om man vet att tingsrätten kommer att läggas ned . Det är hela den här utarmningen av tingsrättsorganisationen som har lett till att man , när en tingsrätt har lagts ned, har sagt att det var lika bra det som skedde. Man orkade inte längre leva under det här trycket och det här hotet om nedläggning. Det är helt uppenbart, och jag upprepar det igen, att det här handlar om en politisk ovilja. Jag är bara så ledsen över att har känt det så angeläget att axla den mantel som lade på honom och som gällde hennes väldigt rigida uppfattning om tingsrätterna. Jag är ledsen över det. Jag tror att hade vunnit på att våga säga: Nej, nu stannar vi upp här. gör vi en ordentlig genomgång och presenterar ett förslag där alla klart och tydligt kan se vad det handlar om. På det sättet ska man ta ställning. har riksdagsledamöter här i kammaren knappt koll på vad det är som händer. De kommer till mig och frågar vad som händer nu med tingsrätten där eller där. Det har duttats så, och det har inte lämnats ett förslag som alla har kunnat ta ställning till med en god översikt. Jag ställer frågan igen: Skulle det vara så svårt för att presentera ett förslag där alla kunde se vad det handlar om? Då kunde vi tillsammans ta ställning till detta. Jag tror att det beror på att viljan inte finns. 17 (): Även för mig, som inte politiskt sysslar med de här frågorna, är det väldigt svårt att uppfatta några starka argument för att fullfölja den här promemorians idé om att gå från 72 till 37 tingsrätter. Justitieministern sade nu tydligt att det inte finns några ekonomiska vinster att tala om med en minskning av antalet tingsrätter. Det är bra. Då kan vi glömma det ekonomiska argumentet. Däremot är det ett problem, upprepar justitieministern, att det är färre när någon blir sjuk. Jag ber då justitieministern återkomma med någon form av statistik som tyder på att man misslyckas med att klara av förhandlingar ute i de små tingsrätterna på grund av sjukdom. Mitt intryck efter att ha besökt och och deras tingsrätter är att det finns en sådan kollegialitet som vi också kan märka i skillnaden mellan små och stora företag. Det är en kollegialitet som gör att man ställer upp om det blir något problem och något sker med en kollega. Det är något som ofta inte finns i den stora organisationen där man är mera anonym. frågar vad som är viktigast, närhet eller kvalitet. Jag vill då först och främst säga att närhet är ett viktigt inslag i kvalitetsbegreppet. Närhet är kvalitet. Så länge det inte finns några synbara fakta eller någon statistik som tyder på att de små tingsrätterna hanterar målen sämre eller mindre effektivt än de stora tingsrätterna och det dessutom inte finns några ekonomiska argument känns det för mig väldigt svårbegripligt att man så envist ska fortsätta med den här inriktningen med en drastisk minskning. 18 (): Jag fick inget entydigt svar på frågan om det blir någon tankepaus, revidering eller omvärdering av något slag. anger i sin verksamhetsplan att det ska fortsätta. 15 tingsrätter är aktuella i nästa omgång för nedläggning. Vad kommer sedan efter de 15? Närhet eller kvalitet, säger justitieminister . Det finns ju ingen motsättning i detta. Närhet är, som föregående talare så riktigt påpekade, en väldigt viktig kvalitetsaspekt. Det är inte satt någon prislapp på det, men det finns också en prislapp på detta. Justitieministern drar egentligen ingen slutsats av att han konstaterar att det inte finns någon ekonomivinst att hämta i det här. Man skulle kunna tro att man skulle komma till en annan slutsats, att det gäller att tänka efter en gång till innan man fortsätter eftersom det tydligen inte finns någon ekonomivinst i detta. Det är alltid något att vi nu har enighet om ekonomin, att det inte är någon särskild vinst. Domstolsväsendets underskott för var . Verket gör bedömningen att de 90 miljoner som ska sparas 20042006 inte kommer att vara nog för att nå balans. Det fordras till 20052007 för reformarbetet, som det heter. Det behövs ytterligare en mängd pengar för målökning, mer rättshjälp med mera, totalt . I de här ekonomiskt kärva tiderna borde det finnas all anledning att tänka till en gång till. Jag kan vara glad som bypolitiker i att vi har fått en ny domstolsbyggnad, men jag är naturligtvis ändå oerhört intresserad av hur ekonomin går totalt sett. Utifrån det som vi nu har enighet om, finns det inte anledning att en gång till tänka till, justitieminister ? 19 Justitieminister (): Jag får upprepa det ytterligare: Varje sammanläggning har haft stöd av . Så ska vi arbeta även . Det har gjorts en utvärdering. Det var viktigt. Vi stannade upp och gjorde en utvärdering. Det är mycket möjligt att det kan behövas också . Det säger jag ingenting om. Det är svårt att säga innan man har gjort sammanläggningar och ser om man skapar det behovet. Det kan inte uteslutas på något sätt. När utvärderingen gjordes var med. Hon var med i den gruppen, eller rättare sagt var hon med en månad. Sedan hoppade hon av. Det är lite konstigt att hon säger att det här är en så viktig fråga när hon själv inte går på sammanträdena för att försöka påverka eller lägga fram sina synpunkter och kanske komma med förslag på vad som ytterligare bör kontrolleras och utvärderas. Jag tycker att det är lite märkligt att säga att man prioriterar den här frågan om man först anmäler sig till gruppen och sedan hoppar av. Vi har kommit fram till att regionerna inte är lika varandra. Det går inte att bedöma regioner som till exempel jämfört med eller . Det är olika. Det här är så viktiga frågor så varje region i sig måste få det underlag och den tid för analys som behövs. Det går inte att göra den storskalighetsplanering som efterlyser. Det skulle ge ett sämre underlag. Vi skulle få en större osäkerhet vid besluten om att verksamheten ska hålla allra högsta kvalitet. Som ni vet gör en utredning. Det är inte märkligare än när andra gör utredningar. Sedan kommer remissvar. Det är också på samma sätt. Sedan fattar vi beslut och ser till att det är förankrat i . Det är en sak vad utredning kommer fram till och en annan vad regeringens beslut leder fram till. Det är bara att titta på hur det har varit tidigare. Man ser att vi har gjort en annan bedömning eftersom vi bland annat har tagit med saker som närhet, som naturligtvis är viktigt men som inte helt får styra verksamheten. Det är på det sättet vi ska arbeta . Jag kan inte svara på om det kommer att finnas behov av ytterligare en utvärdering. Jag kan inte utesluta det. Om det skapas ett sådant behov ska vi naturligtvis göra en sådan. 20 (): Jag måste säga att jag blir förvånad. har debatterat med mig så i den här frågan, och han har så dåliga argument. Först stannade vi upp och hade en utvärdering. Det var på ett initiativ från , ett tillkännagivande i . Vi ville ha en parlamentarisk utredning. Vad blev det? Det blev en enmansutredning med en referensgrupp, varav jag var en ledamot. Jag var inte där en månad. Jag var på ett sammanträde, kan jag tala om. Jag avgick i protest eftersom referensgruppen inte hade något att säga till om. Vi hade inga möjligheter att yttra oss. Vi hade inte ens möjligheter att reservera oss emot beslutet. Man träffades , träffades och lämnade besked . Det kallar inte jag för en seriös utredning av den nedläggningsstrategi som regeringen hade. Vad det gäller att varje sammanslagning har haft ett stöd har inte fattat någonting. Det är precis det som jag har talat om. Det har inte varit något beslut i kammaren om att lägga ned hälften av alla våra tingsrätter, där vi har haft en rimlig chans att skaffa en majoritet. Det har plockats en tingsrätt här och en där. Det är omöjligt att få mina gävleborgare på Gävleborgsbänken att rösta för . Det går inte till på det sättet. Det vet också . vill jag säga att det är oerhört viktigt att tar det här på allvar. Jag har en känsla av att det har gått prestige i den här frågan. Jag är jätteledsen över det. Jag har kämpat för mina tingsrätter hemma i . Men jag har också kämpat för tingsrättsorganisationen ute i landet eftersom jag ser att det här kommer att bli fel. Jag är orolig för framtiden, , och jag är orolig för att inte ens tar det på så mycket allvar att han verkligen ser till att presentera ett konkret förslag med analyser och bakgrundsmaterial där hans egna argument förstärks. De finns inte förstärkta någonstans. 21 Justitieminister (): Som jag sade är det viktigt att vi fortsätter på den demokratiska väg som vi har funnit. Varje sammanläggning har haft stöd av . Jag tycker att ger ett dåligt betyg till sina arbetskamrater i , att de inte förstår vad som händer, med tanke på allt det som diskuteras. Vi försöker göra det med största möjliga öppenhet. Vi har väldigt ofta diskussioner och debatter om den här saken, vilket jag tycker är jättebra. Det är väl få frågor som uppmärksammas så mycket som den här, vilket jag också tycker är väldigt bra. Men jag tycker att det är minst sagt förvånande att säger att ledamöterna inte skulle förstå det här. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2003/04:320 om sexköpslagen 22 Justitieminister (): har frågat statsrådet vad hon tänker göra för att få till stånd en förutsättningslös utvärdering av huruvida sexköpslagen fyllt det syfte som anges i propositionen och vilka effekter sexköpslagen haft i verkligheten. Lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster, den så kallade sexköpslagen, faller inom mitt ansvarsområde som justitieminister, varför det är jag som ska besvara interpellationen. Sexköpslagen trädde i kraft . Lagen markerar samhällets avståndstagande från prostitution. Ett viktigt syfte med lagen var dess normbildande och preventiva effekter. Det framhölls också vid lagens tillkomst att kriminaliseringen torde kunna minska intresset för att etablera en mer omfattande organiserad prostitutionsverksamhet i . Enligt har det som gått kommit tydliga indikationer på att sexköpslagen har haft positiva effekter när det gäller att motverka människohandel för sexuella ändamål, vilket naturligtvis är mycket glädjande. sexualbrottskommitté har i sitt betänkande föreslagit att förbudet mot köp av sexuella tjänster ska tas in i 6 kap. om sexualbrotten i . Kommittén har också lämnat förslag som syftar till att förtydliga det straffbara området. Betänkandet bereds på med målsättningen att presentera regeringens förslag . Härutöver finns det inte några planer på att utvärdera lagen. Som jag har nämnt var det kanske främsta syftet med lagen att påverka människors attityder till sexköp. Om lagen har haft sådana effekter torde inte kunna bedömas förrän efter en . Jag tror därför att det är för tidigt att utvärdera lagen utifrån den aspekten. Jag kommer dock självklart att följa utvecklingen och vidta de åtgärder som kan behövas. 23 (): Låt mig först säga att det gläder mig att anser att sexköpslagen hamnar just under . Det är nämligen lite svårt att veta hur frågorna är fördelade mellan ministrarna. Om jag som kvinna blir nedslagen på öppen gata är det en justitiefråga. Om jag som kvinna blir nedslagen av min man i hemmet är det en jämställdhetsfråga. Om jag som invandrad kvinna blir nedslagen av min far hemma är det en integrationsfråga. Man kan fråga sig vad som skulle hända om jag som invandrad kvinna blev nedslagen av min far på gatan.