prot · GS0951 · 2004-12-15 00:00:00 — Det är ett miljöparti som säger nej till varje form av försvarsindustri. Den ska i alla fall inte få lov att sälja något, så det är sak samma. Man sade nej till EU, och man sade nej till varje form av militärallians. Men man säger ja till 40 miljarder till ett försvar som många hävdar inte kommer att klara sina uppgifter. Det andra partiet, , som skakas i sina grundvalar har avgörandet i sin hand. Tillsammans har man skapat ett läge där det ute i den allmänna opinionen nu allt oftare sägs: Lägg ned alltihop! Man har skapat en bild av att försvaret är en budgetregulator, och det kan man ändra på lite hur man vill. Och människor säger nu allt oftare: Lägg ned alltihop, vi har ju ingenting kvar ändå! Och den bild som man har satt upp är ungefär att det är okej för en villaägare att dra ned på sin villaförsäkring. Det går säkert i alla fall. Vi borde ha varit överens och gemensamt gått ut och talat om för människor att vi slår vakt om det svenska försvaret. Men det har blivit den allra största tvistefrågan i den politiska debatten. Och det är ju just den frågan som borde stå över varje form av politiskt tjafs. Men frågan var avgjord redan från början, redan i budgetöverenskommelsen. Vi minns alla när statsministern stod här och sade att 3 miljarder ska tas från försvaret. Det sade han redan innan Försvarsberedningen hade kommit till skott. Även om man nu ska ha en runda till om ska man där inte inbilla sig att man får behålla K 4. Det fick vi höra. Det ska bli någonting annat. Och så blir det regionalpolitik av försvarsbudgeten i alla fall. Och sedan är det försvarsutskottet som ska hantera denna regionalpolitiska fråga. Hur ska jag kunna förklara detta för mina väljare hemma i ? Det som vi ser är ett enda gigantiskt spel för gallerierna. har vi klart och tydligt fått se att det är som styr försvarsfrågan i . Regeringen ville ju inte komma överens med oss andra, och det är beklämmande. Jag ska ta upp synen på hot och faror. Det är säkert någon som tycker: Hur kan han stå här och ifrågasätta det? Vi har ju experter som bedömer sådana saker. Låt mig då påminna om att före var det ingen kremlolog som kunde förutsäga vad som skulle hända. Och jag minns vad man sade före murens fall. Det fanns inga experter som kunde förutse det. Så då är jag i mycket gott sällskap. Man säger faktiskt att ett krig i är otänkbart. Men är det fullt tänkbart med ett krig i och i resten av världen. Vi ska ju ha en armé som kan sättas in och användas i eller i världen. Där kan det bli krig. Här kan det aldrig bli det. Då frågar jag: Är vi inte en del av , eller är vi en isolerad ö, eller är det så enkelt att av fred och frihet har gjort att vi tror att vi är något utvalt folk som för alltid är osårbart? Ett starkt försvar ger handlingsfrihet, inte minst internationellt. Men då måste man ha en stark grundorganisation. Och säger man att vi ska vara starka utomlands. Men då måste vi först och främst vara starka på hemmaplan. Och i ärlighetens namn: Man säger nu att det är lugnt i vår omgivning. Men vem kunde för en månad sedan förutspå utvecklingen i , som om det vill sig riktigt illa skulle kunna leda till ett inbördeskrig mellan västra och östra ? Vem skulle kunnat förutse denna utveckling? Och give att det går väl i och att det inte blir något krig eftersom europeiska trupper då sannolikt på ett eller annat sätt kommer att sättas in där, kanske rentav svenska, och det vore ju förödande. Vi minns väl hur det gick senast vi var nere i ? Jag behöver bara nämna . Sedan har vi som nära granne, ett som man har räknat ut helt och hållet. Man sade att det är försvagat både ekonomiskt och militärt, och sedan har det inträtt på den demokratiska vägen. Tänk, jag ser någonting helt annat på min TV och i mina tidningar! Jag ser en som alltmer använder sig av diktatoriska drag och en som rustar upp rejält med nya skrämmande kärnvapen. Men vi gör som vi gör och säger: Det finns ingen risk, inget hot, för del i många herrans år framöver. Vidare har vi fått en ny form av krigföring terrorismen. Man slår till precis överallt. Vem i hela världen kunde tänka sig en terroristattack i ? Kan det ske i kan det lika gärna ske här i . Jag vågar påstå att vi står fullständigt villrådiga för den händelse att vi utsätts för ett terroristhot. I mina värsta mardrömmar råkar vi ut för att en fullsatt blir kapad av terrorister eller att man från ett flygplan skickar meddelandet: flyger vi in i ett fullsatt . Jag vågar påstå att vi inte är ett dugg förberedda på detta. Vi har inte ens beslutsvägarna klara för oss. Nej, nu ska försvaras utomlands. Det är det nya mantrat. Herr talman må ursäkta, men som historiker tycker jag att det känns nästan som ett eko från tid inga jämförelser i övrigt, men de hade ju samma doktriner och lade sig till med en massa satellitstater runtom. är det ju inte vad vi tänker oss här i . Men jag kan förstå finnarna som lite grann känt historiens vingslag. Kritiken är mördande från där man säger att nu tydligen tänker sig att det är som ska försvara norra . Jag förstår finnarna, för det nationella försvaret har i handlingarna varit nedprioriterat. Till min stora irritation har militärens uppgift i första hand alltid varit internationella insatser. Sedan har det varit stöd och hjälp till det civila samhället. Därefter har försvaret av kommit. Jag förstår om finnarna kan göra nämnda tolkning av vårt nya försvar. får för sina 18 miljarder ut oändligt mycket mer försvar än vi får för våra miljarder. Men såg vi också att finnarna är så oändligt mycket duktigare än svenskarna i matematik, så där finns väl förklaringen. får vi ett försvar som enligt alla experter inte bara enligt oss moderater eller borgarna i övrigt utan faktiskt av experterna döms ut. Man talar om ett försvar som inte klarar att försvara , ett försvar som inte kommer att klara de åtaganden som vi bundit oss för utomlands och ett försvar som inte får sättas in mot terrorister. Sedan ska jag åka hem till mina väljare och försöka förklara för dem att vi nu ska betala till ett försvar som ska användas i och för att skydda . Jag tror inte att någon enda människa tror på detta. Men är det så att vi ska delta internationellt. Ändå ska vi vara alliansfria. Därmed avhänder vi oss frivilligt detta är för mig obegripligt den trygghet som ligger i att vara delaktig i en allians. En sak är klar: Är man inte med i en allians måste man ha ett starkt försvar, och det är det som vi är på väg att avhända oss. De våra som åker ut i världen vill vi väl det är ju våra ungdomar ska vara både välutrustade och väl förberedda. De som begriper sig på detta det vill säga militärer i ledande ställning säger att vi inte kan uppnå det med denna grundorganisation. tvingas vi kanske in i rejält skarpa lägen. Jag tror att den tid är förbi då vi kan finnas i andra linjen. Jag minns då statsministern stod här och sade: Vi kan alltid skicka ett par tre sjukvårdstält. Statsministern visste inte att vi inte ens hade ett par tre sjukvårdstält att skicka. Men snart kommer det ett krav från de andra länderna på att vi i ett rejält skarpt läge ska delta i frontlinjen, precis som de andra. Jag vågar påstå att vi när de första liksäckarna med våra ungdomar kommer hem kommer att få en debatt som vi absolut inte är förberedda på. Vi har rest runt, och det har väl alla ni som sitter här, till alla militärorter i . Vi har pratat med alla sorters människor. Det är alltså inte vi politiker som säger att det här inte håller måttet, utan det är yrkesmännen som säger det. Försvarspropositionen omöjliggör för överbefälhavaren att skapa ett tryggt försvar. Inte minst sett till personalsituationen den har diskuterats lite grann tidigare här kommer alla yngre, såväl män som kvinnor, att sägas upp. Vi kommer att få ett föråldrat försvar, ett gubbförsvar. Det är i och för sig inget fel på 50-plussare. Själv är jag , och det är en härlig ålder när prostatan fungerar så det är ingen fara med det. Men i ärlighetens namn är det kanske inte vi som är rustade att åka ut på internationella uppdrag. Kvar blir en massa officerare som suttit på staber eller huvudkontor eller på Högkvarteret. För sedan fick jag lära mig att fanns det 500 officerare på högkvarteret detta då vi hade ett väsentligt större försvar. har vi 1 200 officerare lika många officerare som behövs för att driva sex arméförband, har man berättat för mig. talar om mumintrollet, om ett på tok för stort huvud till en liten kropp. Jag skulle vilja fråga er som är beredda att rösta igenom detta: Hur tror ni att överbefälhavaren ska klara ut sin uppgift? Vi lekmän ska tvingas ta ställning till ett förslag som redan när det trycktes var utdömt av all expertis detta oavsett , ! Det är ett förslag som inte har mötts av något alternativ. Det har inte varit ute på remiss, och det finns ingen konsekvensanalys. Vi skulle inte kunna styra en kommun på det vis som vi nu är på väg att fatta beslut om här. Flera har frågat efter ett borgerligt förslag. , och, tror jag, sade: Ni borgare har inget eget förslag. Nej, om man nu dömer ut AG GRO:s förslag som oseriöst, hur oseriöst skulle det då inte vara om tio tolv oppositionspolitiker satte sig ned och gjorde ett förslag? Det vore fullständigt otänkbart! Kom tillbaka med ett nytt förslag! Låt det gå ut på remiss! Gör en konsekvensanalys och låt oss enas om att är värt att försvaras! Det måste få kosta. Vi inbillar oss väl inte att Per lögn om att står väl rustat går hem en gång till. Den tiden är förbi då människor var så okunniga. Jag skulle vilja fråga er som är beredda att säga ja om ni lugnt kan se svenska folket och era väljare i ögonen och säga: Sov ni lugnt! Vi har läget under kontroll. Är det någon som känner för att säga det, gå då upp i talarstolen och säg det! Jag avslutar mitt anförande med att yrka bifall till reservation 1 och till alliansens avslagsyrkande. 127 (): Jag tänkte inleda med att säga: Grattis ! Så står vi här igen med ett försvarsbeslut framför oss. I morse var vi ovissa om hur det skulle bli. Vi hade en förhoppning om att det möjligtvis blir ett omtag så att vi får en möjlighet att genomlysa årets beslut på ett annat sätt än som har gjorts. Jag var, herr talman, mycket nära försvarsbeslutet . Då hade vi den öppna modellen. har här sagts att vi därför nu har valt kassaskåpsmodellen för att tolka ord. Som den demokrat jag är vill jag nog påstå att jag föredrar den öppna modellen. Jag är helt övertygad om att den öppna modellen ger ett bättre beslut, även om det ibland stormar också kring den öppna modellen. Förra gången upplevde vi att det var mycket diskussioner och att det var diskussioner liknande de vi upplever. Men vi kom ändå fram till ett beslut som vi kände var genomarbetat av alla. har på ett speciellt sätt berättat om hur han kontrollerat instängdheten när det gäller förslaget. Vi i , herr talman och fru försvarsminister, gillar inte den här modellen. Jag tror att jag vågar påstå jag känner försvarsministern att det brukar vara ett bra ledarskap från den nuvarande försvarsministerns sida. Men här tror jag att försvarsministern begick ett misstag den dagen AG fick sin order. Vi kan väl använda ordet order eftersom vi är mitt uppe i försvarsfrågor. En order som borde ha stått i AG GRO:s arbetsunderlag är: Flytta inga verksamheter! Att lägga ned verksamheter kan kanske vara berättigat och måste ske, men att flytta för miljarder har vi ingen förståelse för, i all synnerhet om man har den äran att få bo i . Jag borde egentligen yrka på min motion 27, men har jag inte gjort det. Jag säger bara att jag borde göra det för att ge de värmländska socialdemokraterna, miljöpartisterna och vänsterpartisterna möjlighet att rösta på ett förslag. Jag tror inte att de är lyckliga . De har varit med om denna utredning enligt kassaskåpsmodellen och har inte haft någon aning om att hela försvarsetablissemang skulle flyttas. Det skulle flyttas, alltså inte läggas ned. Och flyttas vart? Vad har många talat om ? Vi ska inte ha någon regionalpolitik i försvarspolitiken, har det sagts. Nej, det kanske vi inte ska ha, men vad innebär det att flytta verksamhet från till , att flytta från till , att flytta verksamhet från till ? Det brukar vara så att när vi diskuterar om flytt till och från sägs det: Vi kan inte flytta någonting från , för det är där vi har all kompetens. har all den verksamhet som har arbetat fram allt kring FMLOG, som hette FMUHC när jag ryckte in i 1998 och sedan hette FORGUS och alltså FMLOG, varit i . Det står försvarsbeslut jag tror att är den enda stad som är nämnd att FMLOG:s ansvariga gruppering, ledningsgrupp, ska ligga i . ska den flyttas. Är det regionalpolitik man är ute efter? Är det omvänd regionalpolitik? Jag tror att det var som nämnde en siffra i tremiljardsklassen i flyttkostnader. Jag ser att han nickar åt mig. Jag har också räknat på det. Man får inte som enskild ledamot i ett parti lägga fram förslag, har jag förstått , i egna privata enskilda motioner som innebär ökade kostnader. Om jag hade gjort verklighet av att vilja yrka på min egen motion som innebär att A 9 i inte flyttas, att försvarets sjukvårdscentrum på inte flyttas, att FMLOG i inte flyttas hade jag säkert fått lov att göra det av mitt parti, för då hade vi tjänat . Vi hade dessutom räddat familjer från att behöva flytta. Vi hade visat en omtanke om försvarsanställdas familjer. Vi hade varit rädda om infrastruktur och miljö. Ett artilleriregemente ska ha ett bra övningsområde. Att åka från till lär inte miljövänner i tycka är något vidare miljömässigt sett, när man kan åka från . Beträffande närheten till artilleriindustrin är det ungefär 30 minuters körväg från och ungefär , skulle jag tro, från . Vari ligger infrastrukturfördelarna? Vari ligger miljöfördelarna? Jag kan inte se några fördelar med några flyttar. I mitt politiska liv är jag också fadderriksdagsman för mitt parti i . Jag behöver inte föra talan, det kommer andra att göra . Men när jag besöker förstår man där ingenting. Där finns det ett och annat som ska läggas ned och så flytten från , men det kanske vi får ta en diskussion om en annan dag. Min talartid är snart slut, men jag vill säga att som varande värmlänning är det en tragisk dag för mig. Det var synd att kassaskåpsmodellen användes. Jag är helt övertygad om att det med en öppen AG GRO-modell hade sett annorlunda ut i det försvarsbeslut som vi kommer att tvingas på. Här hör vi ofta vår statsminister säga när han svarar oss på interpellationer eller frågor vid frågestunden: Så är det. Jag är stolt men inte nöjd. Jag tror att vår försvarsminister skulle säga: Så här blir det. Jag är inte stolt, och jag är missnöjd. 128 (): Jag tänker använda samma teknik som alldeles och bara prata om en liten del i betänkandet. I morse såg jag på TV någonting som jag trodde jag bara skulle uppleva i , att det som sades i TV var det som stod i tidningen och inte stämde med verkligheten. Man sade att plikten i försvaret inte skulle finnas kvar. I försvarsutskottets betänkande är plikten mycket närvarande. Nödvändigheten av att ha ett pliktsystem har präglat vårt försvar . Det är värdefullt att vi har kvar den möjligheten. En av de stora fördelarna med pliktsystemet är att Försvarsmakten kan rekrytera, utbilda och förbandsplacera kompetent personal med olika bakgrund med en stor kunskapsbredd och en stor allmän erfarenhet. Vi ska bemanna vårt försvar i med ett antal soldater och båtsmän, men vi ska förändra. Det finns olika sätt att göra saker på. Om någon är motiverad att göra sin uppgift och brinner för den är det mycket lättare att få den utförd. Om fler efter mönstringen får göra värnplikten på frivillig väg, så långt möjligt, och dessutom med uppgifter som är lämpliga för både män och kvinnor ökar motivationen. Vi kommer att förändra så att plikten fortfarande finns där men till stor del ändå bygger på andra mått på lust, vilja och motivation. När vi kommer att behöva ett mindre antal ungdomar som gör värnplikten ska vi inte ta ut fler än vad vi behöver för att bemanna insatsorganisationen. En högre grad av frivillighet bör höja motivationen hos den enskilde och öka förutsättningarna för att fler väljer och deltar i internationella insatser. En tyngdpunktsförskjutning från plikt till frivillighet är nödvändig. Vid bemanning av befattningar som inte besätts frivilligt kan plikten användas som ett komplement. Vi behöver personal som representerar vitt skilda yrkeskategorier och har den stora kunskapsbredden och allmän erfarenhet. Det har vi också kunnat se nyttan av när vi har besökt länder där vårt försvar är verksamt. Det sätt på vilket vår personal har närmat sig ländernas befolkning har rönt stor uppmärksamhet och uppskattning. Värnplikten syftar till att säkerställa personal för både nationell och internationell tjänst. Då är en god rekryteringskraft nödvändig. Rekryterings- och urvalsprocesserna måste också förbättras, och mönstringsproceduren och antagningsprövningen måste utvecklas, likaväl som själva rekryteringen och uttagningen. Informationen före mönstringen måste omfatta ett stort arbete av upplysning och reflexion inom det civila samhället, exempelvis på skolorna. Dagens grundutbildning varierar i längd beroende på slutresultatet. Den nya grundutbildningen för värnpliktiga ska vara . De civila utbildningssystemen bygger på terminer, och så ska även värnplikten göra. Alla ska få lika lång utbildning. De ska få börja och sluta , och systemet ska också vara anpassningsbart till civila skolor. Detta underlättar för de värnpliktiga som har annan utbildning som väntar efteråt. Värnpliktstiden avslutas med ett lov, och möjligheten att starta en civil utbildning anpassas efter det nya systemet. har det skapat stora problem för den värnpliktige när våra system inte stämt med varandra. Förutom det slöseri som ungdomarna har upplevt har det också varit ett samhällsekonomiskt problem, vilket vi nu avvärjer med den nya inriktningen. De tidigare längsta och kortaste utbildningsbefattningarna försvinner. De värnpliktiga som frivilligt väljer att gå vidare i internationell tjänst får en tredje termin. Vid mönstringen kan den värnpliktige anmäla att det finns intresse för internationell tjänst. Om då kraven för befattning uppfylls och personen befinns lämplig kan han eller hon tas ut för utbildning i de befattningar som regeringen avser att anmäla för internationella styrkeregister. kan grundutbildningen genomföra sådan utbildning som både behövs för krigsuppgiften och är till nytta för internationell tjänstgöring. 129 () replik: Jag delar syn på värnplikten. Den är viktig, och den ska vi slå vakt om. Här skulle jag dock vilja höra hur ni tänker. Vi kommer att plocka in 7 0008 000 värnpliktiga framöver, enligt . Det ena året blir det inte mer än 3 100. Av dessa hoppar av och når inte upp till det godkända betyget 10-7-7 för att kunna sättas in utomlands. Och så ska vi öka våra insatser rejält utomlands. Hur får ni ihop den ekvationen? 130 () replik: Det var precis det jag pratade om i mitt anförande, om du hade lyssnat. Motivationen kommer att ge fler som passerar genom systemet och tackar ja. När man får önska och vet att man kommer till den befattning man verkligen vill komma till är det lättare att rekrytera. Det här kan vi se också i andra delar av samhället. När man väl vill någonting går det betydligt lättare. Vi kan ta ett eget exempel härifrån: När vi ska läsa någonting som vi verkligen känner att vi vill läsa är det mycket lättare. När någon enstaka proposition kanske är lite tråkig att ta sig igenom finns det i stället ett motstånd. Jag tror att detta fungerar precis på samma sätt. 131 () replik: Med all respekt, : Du förtjänar ingen tilltro till det du säger. Det är fullständigt orimligt. Det är en ekvation som inte går ihop. Om så varenda en skulle vilja åka ut kommer sannerligen icke varenda en att vara lämplig för det. Du talar om motivationen om det bara blir i stort sett frivilligt kommer motivationen att öka våldsamt. Vi har ju till stora delar ett frivilligt försvar. Det finns heller inga pengar i budgeten till att våldsamt öka ersättningen för dem som väljer att göra värnplikten. Vi har inte ens lyckats lösa detta med civilt meritvärde. Hur kan ni tro, utan några pengar eller några insatser, att motivationen ska öka så våldsamt? Det må vara lite oförskämt, men är det jag hör samma tongångar. Det är bara motivation, sade du. sade: Tänk positivt så löser det sig! Tänk, så enkelt är det inte. 132 () replik: Det känns bra att få stå här och bli kallad positiv i alla fall. Det känns väldigt skönt. Jag tror i alla fall på det här sättet. Om man nu får gå ut i skolorna och rekrytera folk där, om man berättar om värnplikten, vad den handlar om och vad de egentligen ska göra, tror jag att man kan motivera betydligt fler. Dagens ungdomar vill gärna åka ut i världen. De har en helt annan inriktning på sin framtid än vad vi hade när vi stannade hemma i våra byar. Jag tror också att detta med civilt meritvärde har stor betydelse. Där har vi redan tagit några steg framåt, och vi kommer också att få se någonting annat. Jag är också glad att vi kan prata om 10-7-7 och veta vad det betyder. 133 (): Dagens debatt om vårt framtida försvar har varit mycket intressant och stundom inspirerande. kan man undra om vi har talat om samma Försvarsmakt och vilka uppgifter den ska ha. För mig är detta en speciell debatt av två skäl. Det ena är att detta är min första stora försvarspolitiska debatt. Det andra är att det område jag kommer att lägga tonvikten vid, nämligen försvarsindustrin, ligger mig varmt om hjärtat eftersom jag själv har min yrkesbakgrund i den industrin där ca 18 000 anställda med yrkesstolthet tillverkar och levererar materiel till försvaret. Från min egen erfarenhet vet jag att den tekniska utvecklingen under har varit enorm och spin-off-effekterna på det civila samhället på flera områden betydande för den tekniska välfärden. Exempel på detta är att utvecklingen inom avancerade flygplanssystem gör att vi kan medverka i det största passagerarflygplanet . Radartekniken har bidragit till utvecklingen av mobiltelefonsystem. Nivåmätsystem för tankbåtar och livsmedels-, kemikalie- och oljetankar är baserade på radarteknik från robotar. Vi har också synergieffekter mellan flyg- och rymdverksamheten. Vilken betydelse har då försvarsindustrin utifrån det betänkande vi nu diskuterar? Det tidigare behovet av en inhemsk försvarsindustri för att säkerställa tillgången till materiel var den utgångspunkt försvarsindustrin hade . styrde den militära alliansfriheten och förmågan att möta ett invasionshot materielförsörjningspolitiken. har kompetensen inom försvarsindustrin fått en allt viktigare roll när det gäller övergången från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. Reformeringen av det svenska försvaret från ett invasionsförsvar till ett högteknologiskt och nätverksbaserat försvar ändrar kraven inte bara på den operativa förmågan utan också på den materiel som ska användas för att nå de försvarspolitiska målen. Utifrån denna utveckling har såväl försvarsutskottet i betänkandet 1999/2000:FöU2 som Försvarsberedningen i Ds 2004:30 betonat betydelsen av en ökad handlingsfrihet i materielförsörjningen. Det har skett förbättringar sedan förra försvarsbeslutet. Till exempel beställs inte längre några längre serier av materiel, stegvisa projektbeslut fattas och i vissa fall genomförs demonstratorverksamhet före beslut om framtida utveckling. Utifrån Försvarsmaktens behov av operativ förmåga bedömer majoriteten i utskottet och regeringen i ett första steg att satsningar på följande områden, nischer, har bäst förutsättningar att ge en önskad position inom försvarsmaterielområdet nätverksbaserade ledningssystem, flygfarkoster, stridsfordonssystem, bekämpningssystem med kort räckvidd samt robusta telekommunikationssystem med koppling till exempelvis användbarhet vid internationella insatser, utveckling mot ett nätverksbaserat försvar samt krav på ökad handlingsfrihet och flexibilitet. Utifrån dessa områden måste strategiska vägval göras.