prot · GR0987 · 2004-03-24 00:00:00 — nämnde i sitt inledningsanförande hur stor del av BNP som vår svenska livsmedelsproduktion står för och att av varorna kommer från vårt jordbruk. Om Socialdemokraterna, som säger sig göra, värnar lantarbetarna och står upp för dem finns det då ändå inte en risk att i takt med att lönsamheten sjunker i svenskt jordbruk vi inte har de av råvarorna till vår livsmedelsindustri, att livsmedelsindustrin faktiskt lämnar landet och flyttar dit råvaran finns. På vilket sätt ska ni då stå upp för de här arbetarna? Har tre konkreta svar att ge på mina frågor? I regeringsdeklaration efter regeringsdeklaration talas det om konkurrensvillkoren. Jag vill höra om har två konkreta förslag på hur man skulle kunna öka lönsamheten i svenskt jordbruk och om har ett konkret förslag på hur man skulle kunna ge likvärdiga konkurrensvillkor för svenskt jordbruk. 230 () replik: Jag har väldigt svårt att dela den på gränsen till eländesbeskrivning som levererar för det svenska jordbruket. Det är en mörk framtid du målar upp för jordbruket. Jag tror betydligt mer på jordbruket än så. Jag kommer själv från en industrisektor som är en av de mest konkurrensutsatta av alla, nämligen bilindustrin. Jag vet att lönsamheten går upp och ned. Den kommer och försvinner, och sedan återkommer den igen. Det är likadant inom jordbruket. Just nu har man en dålig lönsamhet. Jag delar den uppfattning som kommer till uttryck i LRF:s rapport om lönsamhetsfrågan. Jag har ingen annan uppfattning, men jag vet också att efter mörker kommer ljus. Det oroar mig inte speciellt mycket att man har det här just . Om man jobbar med kostnadssidan kommer man till slut att öka intäktssidan också. 231 () replik: Det sista skulle vara värt att hänga på, men jag tänkte ändå säga att anförande inte var så pjåkigt. Men det var ett traditionellt högtidstal från Socialdemokraterna om jordbruket där man slätar över de svårigheter som finns och talar ganska offensivt och positivt. Sanningen är ju den att produktionen av livsmedel minskar i . Importen av livsmedel ökar. bönder tjänar nästan minst i EU. Priserna på produktionsmedel ökar mer i än i EU. Vi har högre skatter på diesel och kvävegödsel än i EU. Den nya jordbrukspolitiken innebär större minskning av intäkterna för svenska bönder än i våra närmaste konkurrentländer. Är nöjd med den situationen? Om inte, vad är han beredd att göra åt det? Varför behandlas inte jordbruket som annan konkurrensutsatt verksamhet? Och tänker Socialdemokraterna i medverka till att finansiera administration hos med pengar som var tänkta att öka miljöstöd och betesmarkstöd? 232 () replik: Det är mer eländesbeskrivning. Det är bara elände . Jordbruksnäringen är den näring som har fått ökat stöd ända sedan inträdet i EU. Någon får rätta mig om jag har fel, men jag tror att det var 2 miljarder . är det 6,6 miljarder i stöd. Det finns ingen annan industrigren som har det stödet . Vad det gäller administrationskostnaderna på 140 miljoner stöder jag den tanken. Jag måste fråga vilket alternativet är. Ska vi ha det nationella kuvertet i stället och ta pengar till administrationen i det? Då kan vi resonera om att ha ett större nationellt kuvert. Hitintills har vi förespråkat ett litet nationellt kuvert. Okej, vi kan öppna för ett större om vi ska använda det till jordbruksadministration. 233 () replik: Jag uppfattar att är beredd att ta pengar som är tänkta att öka miljöstöd och betesmarkstöd för att betala administration åt . Det var bra sorgligt att vi fick ett sådant besked. I övrigt verkar det som om har bommat igen inkorgen i sin dator, inte tömt brevinkorgen åtminstone, eller inte varit ute och lyssnat på näringen hur det verkligen står till. Produktionen av livsmedel minskar i . Importen av livsmedel ökar. bönder tjänar nästan minst i EU. Priserna på produktionsmedel ökar mer i än i EU. Vi har högre skatter på diesel och kvävegödsel än i EU. Den nya jordbrukspolitiken innebär större minskning av intäkterna för svenska bönder än våra närmaste konkurrentländer. Är nöjd med den utvecklingen? Om inte, vad vill han göra åt det? Varför behandlas inte jordbruket som annan konkurrensutsatt verksamhet? När får vi se jordbruksministern, och för all del det skulle vara en härlig syn göra en frivolt av glädje för att man lyckats sälja och marknadsföra svenska livsmedel på samma sätt som man med stor entusiasm marknadsför och säljer svenska vapen, svensk rockmusik och svensk design? 234 () replik: Är jag ute och säljer vapen? Det är inte det jag har gjort när jag har rest runt i landet och träffat bönder och LRF-avdelningar och tagit del av de bekymmer som de har haft inför det här arbetet med omläggningen. Jag kan också försäkra att jag läser mejl, men jag rensar först bort alla spam som jag utgår ifrån att du också får. Jag läser mycket mejl. Jag vet också att den beskrivning som görs av att det är så eländigt ute inte stämmer. Det är inte den bild jag möter när jag är ute. Tvärtom visar det sig att många av de bönder som vi har pratat med har varit ganska nöjda med det val av stödmodell som vi till slut har hamnat i. Du är ganska ensam i ditt val av stödmodell. 235 () replik: Socialdemokraterna står, om jag har förstått många debatter jag har lyssnat till, för ordet tillväxt. bönder vill bidra till tillväxt på svensk landsbygd. Om efter eget recept fick koka ihop en massa där han talade om på vilket sätt han vill ge bönder förutsättningar för att bidra till den tillväxt som Socialdemokraterna och för all del även vi i vill ha hur skulle det receptet se ut? 236 () replik: Genom vår fördelningspolitiska profil skapar vi förutsättningar även för ett livskraftigt jordbruk så att du och jag som konsumenter kan köpa de varor som vi producerar i det svenska jordbruket och den svenska livsmedelsindustrin. När vi för den politiken och har den fördelningsprofilen klarar vi hem det här också. 237 () replik: Jag får nästan vädja om hjälp från herr talmannen. Jag ställde en konkret fråga: På vilket sätt vill Socialdemokraterna ge bönder förutsättningar att utveckla sin verksamhet så att bönder kan fortsätta att hjälpa till att stärka tillväxten i ? Historiskt sett har ju produktionen minskat från att ha varit i stort sett av allting till nivån , vilket snarare har degenererat tillväxten än ökat densamma som ju både du och jag vill. Något exempel på vad och vill bidra med tycker jag ändå att vi skulle kunna få i den här debatten. 238 () replik: Jag tror att det var av råvarorna i vår livsmedelsproduktion som fortfarande kommer från det inhemska jordbruket. Vi måste dock komma ihåg en sak: Vi verkar numera på en gemensam marknad. Det betyder att produkter kommer in även från de övriga EU-länderna i allt större utsträckning, och så kommer det att se ut även framgent. Vi kommer alltså att importera mer. Sedan vet jag, , att du är ute efter dieselskatten. Jag nämnde redan i mitt huvudanförande att det är vår ambition att kunna lösa detta så fort det över huvud taget är möjligt. När vi har gjort det har vi kommit en bit på vägen mot de likvärdiga konkurrensvillkoren. När det sedan gäller konkurrensen med övriga EU i fråga om djurskydd och sådant ska vi naturligtvis jobba internationellt med de delarna, precis som vi har gjort . Vi ska fortsätta att ligga på för att våra vänner ute i också ska ha ett bra djurskydd, så att de inte konkurrerar med dålig djurhållning och sådant som var inne på tidigare. Men det är ett internationellt arbete, och det bestämmer vi inte över själva. Men vi ska med full kraft driva det. 239 () replik: talade mycket vackert om jordbrukets framtid i sitt anförande. Framtiden för jordbruket handlar både om rimliga förutsättningar nu och bra förutsättningar framöver. Då handlar det om livskraft som ger en framtid, och detta behöver man forska kring. Man behöver söka nya nischer och nya forskningsrön. Det återstår otroligt mycket att utröna vad det gäller bioenergi, men också vad det gäller hälsomervärde som jag var inne på i mitt anförande. Då är min fråga till dig, , och till Socialdemokraterna om ni är villiga och redo att höja anslaget vad det gäller forskning. 240 () replik: är ju inte detta ett budgetbetänkande där vi höjer och sänker anslag eller skatter. Rent generellt är min personliga uppfattning när det gäller anslag till forskning inom detta område att det är okej, men det är som sagt ingen fråga som vi hanterar här och eftersom det gäller pengar. 241 () replik: Jag tycker ändå att det är oerhört värdefullt att få en inställning från Socialdemokraterna, även om jag är medveten om att vi räknar kronor och ören vid ett annat tillfälle. När jag jämför med andra länders satsningar på forskningsrön ser jag att till exempel vårt grannland i öster, , satsar oerhört mycket mer. Jag tycker att detta är viktigt. Ska vi ingjuta en framtidstro i våra ungdomar och våra unga brukare handlar det också om att bryta ny mark och bana nya vägar. 242 () replik: Väldigt kort: Man kan faktiskt också tänka sig att vi tar del av de forskningsresultat som till exempel har kommit med och kanske lär oss lite av dem. 243 (): Det är kanske lite ovanligt att se mig uppe i talarstolen i det här utskottet, men det finns flera skäl till det. Jag är inte fullt den duvunge som jag kan vara i andra fall. Jag har nämligen mjölkat kor och skött ett jordbruk. Jag har varit med om avregleringar, omregleringar, mjölkkvoteringar och EU-bidragsbuntar. Jag vet vad det har handlat om. Jag har dessutom, efter att ha mjölkat mina upp till 20 kor det har varierat klätt om, satt mig i bilen, kört in till och börjat undervisa i idéhistoria, rättskunskap och ekonomi för att kunna klara mig. Jag har då kunnat konstatera att det snart sagt inte finns någon näring som så till den milda grad har misshandlats av politiker som just jordbruket. Det finns många synsätt för att kunna närma sig jordbruket. Jag hör det i era debatter. Man kan se jordbruket som ett skatteobjekt, som började göra. Man kan se det som en inhemsk politisk styrningsmekanism, som i det där man till slut skänkte bort säden för att köpa sig röster. Man kan också se det som en industriverksamhet och som en resurs, vilket jag tycker att gör, ett industrijordbruk som kan skapa livsmedel. Detta har man också använt ur olika synvinklar, ur nationalistisk och protektionistisk synvinkel för att kunna trygga maten. Man kan se det som utrikespolitik som i , där man säger att den som har nyckeln till skafferiet är den som har makten. Och så har man då fört politik på samma sätt. Jag var med när man äntligen hade kommit på den goda idén att man skulle avreglera jordbruket. Det skulle producera på bra och sjysta villkor, och vi skulle kunna ta betalt för våra produkter. Sedan kom vi in i EU, och då fick vi en reglering som jag närmast kan jämföra med sovjetisk planekonomi. Det styrdes på ett sätt som var fruktansvärt! Vi har sett en omändring av stödet från produktion till areal. Min granne, vars mark jag arrenderade på lôven som vi säger i , tyckte att det var väldigt bra att jag hade mina djur betandes där och att jag höll inhägnat och rent. fick jag ett brev: Du, den där marken som du har arrenderat och som jag har upplåtit till dig, jag vill ta tillbaka den . Jag ringde honom och frågade om jag skulle plocka ned stängsel och allting. Nej, nej, gör inte det, sade han, det är bara EU-bidragen jag ska ha. Helt plötsligt skapades det en större areal i , och den fortsätter att växa. plockar man fram marker som man tidigare inte brytt sig om att bruka men som man nu naturligtvis kallar betesmarker och sätter i gång och röjer. Vi får alltså ett ökat öppet landskap tack vare den här frikopplingen av pengarna. Det skapar dock inte speciellt mycket mer produktion. Jag har fortfarande kvar mina djur på samma ställe. Men det här tricksandet som man tvingas leva i när man sysslar med jordbruk är inte speciellt lyckligt. Man kan se på jordbruk på flera andra sätt också. Jag tyckte det var riktigt trevligt när jag hörde Socialdemokraterna ta upp som en punkt att man skulle ha ett ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart jordbruk. Ja, jordbruk är också en social livsform. Det finns människor som väljer att leva på det sättet. Jag är en av dem. Jag söker inte ett enda EU-bidrag. Jag tillhör dem som försnillar pengar som vi redan har skickat ned till . Men jag gör det inte av ren princip, och jag har råd att låta bli. Jag står ju i talarstolen här, så jag ska nog kunna överleva den förlusten också. Nej, jag kan inte vara med och plädera för mera stöd, mera regleringar och mera återföringar. Jag skulle personligen vara tacksam om politikerna tog bort sina fingrar från jordbruket i större utsträckning. Men är vi ju med i EU, och då har villkoren förändrats helt och fullständigt. Vi ska alltså konkurrera med människor som har helt andra ekonomiska förutsättningar än vad vi har om vi skulle tacka nej till allt EU-bidrag. Därför sitter vi fast i fällan, och vi har väldigt små möjligheter att komma undan. För den sakens skull har vi i det här betänkandet fem reservationer, som jag naturligtvis står bakom. Men jag yrkar bifall endast till reservation 19 under punkt 18. är det så, mina vänner, att jag har lyssnat på er alldeles för mycket, så det jag hade skrivit har jag inte hunnit komma in på här. Likafullt tror jag att jag kan tillföra ett visst värde när jag understryker att vi har så olika utgångspunkter när vi diskuterar jordbrukspolitik. Jag har ett viktigt förhållningssätt till de marker som jag är satt att förvalta, eller som jag valt att förvalta. Den infallsvinkeln är lite grann av det som här står för och lite grann har tagit över från vårt synsätt. Jordbruksmarken är inget som vi äger utan något som våra barnbarn ska äga långt fram i tiden. Det här är väldigt viktigt. Industrijordbruket är faktiskt inte speciellt miljövänligt. Jag hörde att ursäkta att jag inte är så familjär med alla namnen frågade om det finns nitrater i dricksvatten. Ja, det har man konstaterat i flera undersökningar på . Jag kan påminna om det larm om kadmium i bröd som gick för en del år sedan. Detta kadmium har kommit från en fosfat som fanns i konstgödsel som vi importerat från . Visst påverkar alltså vårt jordbruk marken på lång sikt! Det ska vi ha fullkomligt klart för oss. Det ansvaret måste vi ta. Dessutom har vi detta med vårt förhållningssätt till våra djur. är jag lite grann inne på det idéhistoriska och på det etiska förhållningssättet. tog ju upp frågan om burhöns men de är fortfarande i burar. Jag kan försäkra er att mina höns mår väldigt bra. Dessvärre gör också räven det. Jag har inte talat om stöd till fjällnära jordbruk. Men eftersom vi sitter i den reglerade sits som vi gör tycker jag att vi får lov att använda de stöd som vi får från EU, eller som vi en gång betalat till EU, på det sätt som vi nämner i våra reservationer. Om jag nöjer mig med detta har jag dragit över tiden med . 244 () replik: Tack för ett intressant och tankeväckande inlägg, ! Jag tycker, herr talman, att skulle passa väldigt bra i miljö- och jordbruksutskottet. Vad jag vände mig mot när jag tog upp frågan om nitrater och bekämpningsmedelsrester var detta med att ta enstaka resultat resultat som dyker upp då och då till intäkt för en svepande kritik över hela det svenska jordbruket. Då är jag inte med, för så är inte fallet. Anledningen till att jag begärde replik var att jag ville ställa samma fråga till som jag ställt till Socialdemokraterna och . Jag undrar nämligen om här i tänker medverka till att finansiera administrationen hos med pengar som var tänkta för att öka miljöstöd och betesmarksstöd alltså gå till LBU genom modulering. 245 () replik: Jag kan förstås inte svara på din sista fråga. Tyvärr kan jag inte göra det, och jag har heller inte riktigt mandat att föra den diskussionen. Jag kan alltså inte svara på den frågan. Men du kan fråga mig vad jag principiellt tänker. 246 () replik: Vad tänker principiellt i frågan? 247 () replik: Rent principiellt tänker jag så här: Ju färre stöd och ju färre regleringar vi får, desto bättre. Jag tror nämligen att svenskt jordbruk är så pass handlingskraftigt och så pass bra att vi klarar oss med de förutsättningar som vi har. Vi har nämligen än så länge, så länge vi inte sänker dieselavgifterna alltför mycket, ett klimat som ger oss en vinter. Denna vinter är rena reningsbadet för det svenska jordbruket, för då fryser en mängd av sådant som åstadkommer skadeverkningar svamp och insekter sönder. Det gör att vi får en kvalitet som är så pass bra att vi faktiskt borde kunna marknadsföra den lite bättre. Där tycker jag att det finns en brist. Om vi använder pengarna till det i stället tror jag alltså att vi skulle komma lite längre. I övrigt har du min principiella inställning. När det gäller det första som du nämnde om bekämpningsrester och att man inte ska ta enstaka mätresultat till intäkt för att en katastrof är på gång vill jag säga att det är precis vad man ska göra. Vi måste nämligen tänka inte i ettårsperioder eller i budgetperioder, utan vi måste tänka i perioder när det gäller markerna. Det betyder helt enkelt att det vi ser när vi hittar mätresultat är indikatorer på ett skeende, på något som pågår. Jag får lov att säga att det var väldigt bra att man kom på detta med kadmium, för det har gjort att andra leverantörer av fosfater har valts. Detta har i någon mån räddat oss. 248 (): Trots att jag har växt upp inom lantbruks- och skogsnäringen har jag inte varit med i någon debatt med anledning av miljö- och jordbruksutskottets betänkanden. Men kan jag inte längre låta bli att vara med. ser jag nämligen rubriker som Bondens överlevnad hotad och för svenska bönder, och ofta hör många oroliga landsbygdsboende av sig till mig. Låt mig ta ett exempel från hemtrakterna i . Bara i församling har antalet jordbrukare som får sin huvudsakliga försörjning från jord och skog minskat från 50 till 20 . Orsaken är framför allt dålig lönsamhet. Höga produktionsskatter och andra bördor gör det allt svårare att fortsätta inom lantbruksnäringen. I motion N340 önskar jag och att svenska bönder ska få samma villkor som sina kolleger inom EU. När jag nu läser det här betänkandet och lyssnar till debatten tänker jag på den kända devisen: Även om krafterna fattas är den goda viljan berömvärd. Regeringen verkar vilja göra det bättre för svenskt lantbruk. Men varför går det så långsamt? När ska löften och vackra ord resultera i handling? Det öppna landskapet får inte ersättas av granåker! Vi vill ha svensk livsmedelsproduktion för kommande generationer. Vi blir mer och mer medvetna om vad vi äter. Men det är faktiskt så att mor kyckling inte behöver vara producerad i . Den svenska kycklingnäringen upplever stora problem. Som en följd av orättvisa konkurrensvillkor i förhållande till andra länder ökar importen av kyckling till . Importerad kyckling står nu för cirka en tredjedel av den totala kycklingkonsumtionen i . Den svenska kycklingnäringen producerar mat av god kvalitet och medverkar till att en stor åkerareal hålls öppen för foderproduktion. Därför är det viktigt med åtgärder för att trygga framtiden för kycklingproducenterna. I detta sammanhang vill jag återge vad vår jordbruksminister säger: Det är viktigt för kycklingnäringen att det finns ett bra näringslivsklimat i hela landet. Detta, säger hon, är en fråga som regeringen sätter högt på dagordningen. När jag hör det tänker jag: Tack och lov att frågan finns med på dagordningen! Men när kommer egentligen de positiva besluten för denna hårt drabbade bransch? Ja, när kommer regeringen att återupptäcka det svenska lantbruket, och när får vi höra de uppmuntrande ord och uppleva de handlingar som kan hjälpa det svenska jordbruket att återfå tron ? 249 () replik: Du nämnde någonting som flera andra har nämnt, nämligen samma villkor. Det som jag är väldigt rädd för är att vi kommer att få samma villkor, samma fruktansvärda och destruktiva villkor som de som hjälper och stjälper jordbruket i . Det är nämligen så att risken är att vi hamnar på minsta gemensamma nämnare. Den som kan producera ett kilo spannmål billigt och på ekonomiskt billigaste sätt naturligtvis gör det. Jag lärde mig ett uttryck av min gamla farfar. Han sade: Den bonde som kalkar blir rik men sönerna fattiga. Det berodde på att man sög ur jorden. Ska vi använda samma mängder kvävegödsel som man gör i ? Ska vi ha låga dieselpriser så att vi dels får en svart marknad för diesel, dels sprutar ut en massa avgaser? Jag tror inte på samma villkor i ett land som ser ut på det sätt som vårt gör. Jag tror att vi måste ha olika villkor, också i förhållande till . Minsta gemensamma nämnare, är det den du vill komma till? 250 () replik: Min önskan är att bönder som kan producera miljövänligt ska ha samma villkor som deras kolleger ute i som kanske inte kan producera lika miljövänligt. Jag ser framför mig att vi måste ta itu med den situation som råder. Det väller in mängder av importerad kyckling i , kyckling som inte är salmonellakontrollerad, kyckling som till består av vatten. Jag tror att den mat vi producerar i produceras på det allra bästa miljövänliga sättet, och därför behöver vi också hjälp för att kunna göra det i fortsättningen. Jag tror också att vill att hans barn och barnbarn ska kunna äta svenskproducerat också i fortsättningen och veta att det är riktiga råvaror. 251 () replik: Jag tycker att det blir väldigt ojämlika förhållanden som ska konkurrera mot varandra miljöförstörande industrijordbruk mot ekologiskt näringsriktigt jordbruk i . Det blir väldigt svåra förhållanden. Att hindra importen av billiga varor är ganska svårt. Vi är långt ifrån protektionism i EU, åtminstone mellan medlemsländerna. Jag tror att det här blir väldigt svårt. Jag ser en annan sak som skrämmer mig ännu mera. Jag ser två matmarknader. Jag ser den matmarknad som består av importerade billiga matprodukter som man kan köpa och där plånboken väljer. Då väljer man bara efter kronor och ören och inte efter kvaliteten. Så ser jag att det finns en del välbeställda och välinitierade människor som har råd att skaffa sig de goda fina varorna. Det är någonting som skrämmer mig lite grann. Men jag ser det i den utveckling som du talar om, tyvärr. Hur ska vi kunna skydda oss när vi är med i EU mot import av billigare matvaror? 252 () replik: Det är väl att vi låter de svenska producenterna få gynnsamma villkor. Då behöver vi inte betala så mycket för det som produceras i , utan vi har möjlighet att köpa det som känns tryggt och bra för var och en av oss. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU10 Jordbrukspolitik m.m. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs näringsutskottets betänkande 2003/04:NU7 (prop. 2003/04:34 delvis). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2003/04:123 Järnvägslag 22 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2003/04:383 av ()till utrikesminister på att stoppa statlig terrorism Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:974 av ()till finansminister 2003/04:975 av ()till utbildningsminister i bemötande 2003/04:976 av ()till statsrådet i statlig verksamhet 2003/04:977 av ()till miljöminister möjlighet att påverka sopavgifterna 2003/04:978 av ()till justitieminister för polisens tipsare 2003/04:979 av ()till socialminister insatser vid abort för unga flickor 2003/04:980 av ()till socialminister mot kvinnor som lider av psykisk ohälsa 2003/04:981 av ()till socialminister mot sjukvårdssekretessen i asylärenden /04:982 av ()till statsrådet av Kosovos minoriteter Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:902 av ()till justitieminister och brottsoffer