prot · GS0926 · 2004-11-10 00:00:00 — Bland annat har utbildningar kritiserats för att inte hålla måttet. Vidare har trots upprepade påpekanden underlåtit att verka för att en väl fungerande organisation av vikarier för domarna kommit till stånd. Om så skett hade de mindre tingsrätterna haft en bättre ställning. För detta har dock visat föga intresse. fanns det 96 tingsrätter förutom hovrätter, länsrätter, kammarrätter och hyresnämnder. Ju fler domstolar, desto mer komplicerad uppgift för att lämna den kvalificerade service som påbjudit. Uppenbarligen är det därför intressant för att reducera antalet tingsrätter, vilka nu är 68 till antalet. domstolskommitté fick i uppdrag att i ett slag mycket kraftigt reducera antalet tingsrätter i landet. Mot detta uppstod en så kraftig opinion att regeringen fick dra tillbaka uppdraget. När man nu i stället tar region för region uppstår inte samma nationella vrede, varför den här strategin är mera framgångsrik. Berörda tingsrätter och kommuner har inte mycket att säga till om. så kallade idéskisser är i praktiken förklädda påbud. Sedan ska vi inte tala om de underliga remissförfarandena. Det finns exempel på vad som hände när en utredares slutsatser inte passade . När utredningsresultatet skulle ut på remiss skickade man med ett följebrev där man klart deklarerade att man inte delade utredarens syn och i stället anförde hur man ville ha det. I det aktuella fallet blev resultatet det som i förväg meddelat remissinstanserna att man ville se. Det är bara i som man slår sönder domstolarnas lokala förankring. Så sker inte i våra grannländer eller i övriga . företräder en extremlinje när det gäller förändringen av sin underrätts- eller tingsrättsorganisation. Det finns ingen vetenskap eller sanning som anger lämplig storlek på en domstol. Att vi har den utveckling vi har beror endast på att den politiska majoriteten bestämt sig för större men betydligt färre domstolar. Det finns inga belägg för att dömandeverksamheten därmed kommer att bli bättre. Slutligen, fru talman: lägga ned mindre tingsrätter framstår som ett självändamål när det gäller att åstadkomma större domstolar men är inte motiverat på grund av konstaterade bristfälligheter. Jag yrkar bifall till motion Ju5. 96 (): En förändring av tingsrättsorganisationen är nödvändig. Ett förändrat samhälle kräver också en förändrad rättsorganisation. Det är inga problem och inga tveksamheter därvidlag. Problemet är inte ambitionen till förändring. Problemet är det sätt på vilket den nu ska genomföras. har antalet tingsrätter minskat från 93 till 72, det vill säga . Vi har här hört att det inte finns någon ordentlig, genomgripande utredning och kunskap om effekterna av den här insatsen. Vi har till och med hört en maritim term nämnas, nämligen att utredningen havererade. För mig, med min bakgrund inom vården, är detta fullständigt orimligt. Det är till och med så att man sannolikt skulle bli av med sin legitimation om man först meddelade behandling och därefter tog ställning till diagnos och status. Man måste naturligtvis ha en grund för sitt agerande i viktiga frågor. Man måste ha en kunskap om diagnos och status för att kunna göra en terapiplan annars ryker legitimationen. Vi kan hoppas att så blir fallet även i det här sammanhanget. Vi var inne på väderleksrapporter och kapsejsade utredningar. Tanken kommer en i sinnet att en autopilot ställs in av en sjöfarare. Man prickar in sin way point, sin destination, ställer in autopiloten och lägger sig och vilar. Fartyget går, oberoende av väder och vind och förändrade omständigheter. Man måste kunna ompröva. Man måste kunna se vad som händer. Det vore alltså ansvarsfullt och rationellt att göra, som vi föreslår, ett uppehåll. Vi låter helt enkelt nedläggningsraseriet avstanna och gör en analys av effekterna i ett helhetsperspektiv. Vilka effekter har det här haft? Vi utvärderar beträffande rättssäkerhet, kvalitet, ekonomi, kompetensutveckling, sårbarhet, påverkan på lokalsamhället, rekrytering och så vidare. Den symboliska betydelsen av rättssamhällets närvaro ska inte underskattas. Den är själva kittet i rättssamhället och står för legitimiteten. Vi måste ha kvar detta. Argumenten för nedläggningen har varierat över tiden. Först talade man om de ekonomiska effekterna. När de inte gick att visa talade man mer om kvalitetseffekter. Då kan man notera till exempel . Det är ett direkt motsatt exempel i förhållande till de anförda argumenten. har, som ett exempel bland de mindre, visat sig synnerligen kompetent att sköta sitt uppdrag. Man dömer av målen snabbare. Man har färre överklaganden. Man har liten balans. Man ligger i topp när det gäller personalens trivsel. Kompetensutveckling är också i topp. Det finns ingenting som motiverar en akut nedläggning. Man bör beakta verkligheten. Det finns inga sakliga argument, utan nu är tiden kommen att göra en utvärdering, en analys. Sedan kan man fatta beslut om framtiden. Därför bör alltså förslaget, som ligger i budgetpropositionen, avslås. Och det görs ifall vi nu bifaller reservation 2. Därmed tillgodoser man min motion Ju394 som innebär att ska vara kvar i avvaktan på en utredning som jag är övertygad om kommer att bekräfta dess existensberättigande. 97 (): Jag vill påminna församlingen om att det enligt lagen om tingsrätterna är regeringens sak att bestämma antalet, och vi har då fått in det i . Och det här visar ju bara svårigheten att få in det i , eftersom varje person här i salen bara talar om sin egen tingsrätt. Effektivitet, rättssäkerhet och osårbarhet genomsyrar vårt arbete för att förnya och förbättra arbetssättet i domstolarna. Det är märkligt att man från borgarnas sida tar i så just för den egna domstolen. Där är tydligen gränsen för borgarnas rättssäkerhet. Jag vill påminna om att hade förslag under en borgerlig regering om att mer än halvera tingsrätterna. Det klarade man inte då, men det var inriktningen. Därför förstår jag inte riktigt vad det är man så kapitalt har ändrat synpunkter på. Jag vill också påminna alla er som står här och låtsas att ni värnar om domstolsväsendets framtid att ni just nu är på väg att avslå en proposition, som skulle göra att 2 500 mycket besvärliga ärenden som rör mänskliga katastrofer överförs från , som läggs ned , direkt till våra länsrätter. Det handlar om 2 500 ärenden som kommer att gå före all annan verksamhet som finns på domstolarna. Borgarna säger gemensamt nej till att effektivisera domstolsväsendet. Jag vill påminna om att det, när ni vägrar att godkänna propositionen om prövning av verkställighetshinder i utlänningsärenden, finns risk för att domstolsväsendet totalt kommer att haverera. Frågan blir då vilken påverkan de här 2 500 extra asylärendena kommer att få på domstolsväsendet. Förutom att det kostar vill jag framför allt påtala att antalet domare inte kommer att räcka till. Man har gjort beräkningen att 70 domare måste rekryteras i denna verksamhet på länsrätterna. Av dem finns då 20 stycken i . Jag vill understryka att rekrytering av domare är en grannlaga uppgift som kräver noggranna överväganden av de sökandes lämplighet. Att rekrytera ett så stort antal domare under en mycket begränsad tid kommer att tvinga fram ett avkall på kvalitetskraven. Här sviker ni domstolarna och domstolsväsendet. Här är det inte längre tal om rättssäkerhet. Här är det enbart det politiska spelet som gäller. Bevara oss från borgarnas sätt att bevaka domstolsväsendets framtid! 98 () replik: Först vill jag för formens skull yrka bifall till motionen Ju474 sade fel nummer så att det blir rätt i protokollet. Jag tycker att det var ett mycket spännande anförande av . Jag tror att det som de allra flesta här har talat om faktiskt huvudsakligen handlar om hur processen när det gäller tingsrättsnedläggningar går till. Det som pågår är inget annat än en demokratisk skandal. Ni vet från Socialdemokraternas sida att det inte finns något massivt stöd för att lägga ned hälften, kanske två tredjedelar, av landets tingsrätter. Vad gör ni då? Jo, ni plockar län för län för län, för att något samlat motstånd inte ska kunna resas. Varför vågar ni inte möta med ett samlat förslag om hur ni ser på tingsrättsorganisationen? Varför tar ni län för län? Vågar ni inte möta folkets valda ombud med ett förslag? Det undrar jag, om ni nu är så intresserade av att ta ansvar. Och vad säger ni till alla de människor runtom i landet som inte känner att de har fått komma till tals i processen? Många känner sig helt överkörda . Det handlar inte om att bevara vissa tingsrätter. Det handlar om ett politiskt, moraliskt förhållningssätt till medborgarna, . Det handlar om att man spelar med öppna kort, att man inte fattar besluten i stängda sammanträdesrum, att man vågar möta medborgarna, vågar möta medborgarnas valda ombud med ett konkret förslag. Vi säger så här: Stoppa tingsrättsnedläggningarna nu! Gör en rejäl utvärdering och fatta sedan besluten! Varför vågar ni inte släppa de här utredningarna till en parlamentarisk utredning? Varför ska detta göras upp i stängda sammanträdesrum, ? 99 () replik: Det där är bara struntprat. Här är inga stängda sammanträdesrum. Tvärtom har det varit en enorm utredning och remissomgång. Att man sedan inte alltid lyder dem som man lyssnar på är väl alldeles självklart. Jag skulle tvärtom säga att det är skillnad län för län på domstolarna, eftersom vi har domkretsar. Därför är det, om man bor i , helt ointressant vad som händer nere i du får ursäkta! Sedan är det en enorm skillnad på tingsrätter jämfört med hur det var tidigare. Jag satt själv ting 1974. Vi hade enormt mycket folk som kom till domstolarna. Det var bouppteckningar. Det var lagsökningar. Det var betalningsförelägganden. Alla de ärendena är nu flyttade från domstolarna. kan man gå till en liten tingsrätt, till exempel hemma i , där jag var, och fråga: Hur ofta kommer en vanlig människa till domstolen? Då får man till svar att det aldrig sker, om det inte är brottmål, och då åker ju den människan faktiskt ofta polisbil. Domstolarna och tingsrätterna har alltså helt ändrat innehåll när de placerades ut. Det vet man om man arbetar på en domstol. Därför är inte protesterna särskilt stora. Att alla människor protesterar mot detta stämmer inte. Vi får väldigt mycket brev från kommunalråd. Men de kommer väldigt sällan till tingsrätterna gudskelov, eftersom jag inte vill att de ska vara sådana som döms. är det så att allvaret för domstolsväsendet faktiskt inte ligger i antalet tingsrätter, utan det ligger i att domstolarna kommer att översvämmas av 2 500 ärenden som, från , fullständigt kommer att krossa dem. 100 () replik: Jag förstår att glider från ämnet. Hon glider på den fråga som jag konkret ställde och som vi behandlar i debatten. Dessutom för in en helt annan fråga som över huvud taget inte berörs i betänkandet. Det är betecknande när man inte har något riktigt bra svar i sakfrågan. Jag vill återigen ställa frågan. Jag tycker att jag har rätt att få ett svar. Om nu är så otroligt övertygad om att det som sker är rätt undrar jag varför regeringen inte lägger fram en konkret proposition med en helhetssyn på hur domstolsväsendet eller tingsrätterna ska se ut i landet? Varför detta successiva smygande runtom i landet med län efter län? Varför inte lägga en samlad proposition och ta debatten, om du tror så starkt på argumenten och på att vi ska halvera antalet tingsrätter eller minska dem med två tredjedelar runtom i landet? Varför inte ta den debatten? Varför inte ta en öppen diskussion, dialog och debatt med folkvalda ombud? Varför ska dessa beslut i praktiken avgöras av byråkrater i och en liten krets på ? 101 () replik: Jag föreslår att ger sig ut i verkligheten i . Det här är inga smygnedläggningar. Det är tvärtom så att alla vi domare har fullmakt. Det innebär att man, när man lägger ned en tingsrätt, måste flytta människor från ett ställe till ett annat på ett mycket grannlaga och noggrant sätt. Det tar tid. Om vi ska ha en administrativ överbyggnad som skulle klara en total genomgång, nedläggning och flyttning av domstolar skulle vi behöva tredubbla . Det kan väl inte ens mena att vi ska. Här smygs inte. Personalen är, tvärtom, oerhört inblandad, men den blir inte alltid åtlydd. Det finns en tingsrätt som till och med har bett om att få bli nedlagd. Det har tagit väldigt . har jag svarat på den här frågan två gånger. frågar jag : Vad gör ni inför att hela domstolsväsendet kommer att fullständigt krossas ? Det kanske bara är den egna tingsrätten som är angelägen. 102 (m) replik: Statsråden brukar ibland säga att arbetsfördelningen i är si och så och därför ankommer det på mig att svara. Arbetsfördelningen i den socialdemokratiska justitiegruppen tycks vara att svarar på frågorna konstruktivt, lite lågmält, medan det nu finns behov av att höja rösten och i stort sett recensera dem som har recenserat regeringens politik. Jag betackar mig för recensioner av typen: Borgarna har ett låtsasintresse. De ledamöter som har varit uppe har bara intresse för sin egen domstol. Antingen tar tillbaka detta och beklagar vad hon sade eller också får hon utveckla det. Jag betackar mig för den typen av beteckningar. Jag har engagerat mig under två perioder tidigare i justitieutskottet och haft långa och många diskussioner om reformering av tingsrättsväsendet alltsedan . Den gick i kvav bland annat av det skälet att det fanns ett klart direktiv om besparingar på 200 miljoner. Med den kreativitet som själv uppenbarligen tycker att hon besitter kanske hon kunde fundera över om det kanske hade varit lite lättare att komma överens om man inte hade haft besparingsbetinget på 200 miljoner. säger att borgarna, som hon uttrycker det, det vill säga de borgerliga partierna, var inne på tankar om förändring av tingsrätterna. Det låter alltid bättre i en mötesaktivitet att kalla dem för borgarna. Det är helt riktigt. Men vi drog slutsatser av den verklighet som vi var ute och vandrade i. Det var ingen lämplig väg. Jag vet att med flera är ute och rör sig i verkligheten, men ni har uppenbarligen inte tagit intryck av den. Jag är mycket angelägen att tar tillbaka påståendet att jag inte har något intresse för något annat än min egen tingsrätt och att det bara är allmän populism. 103 () replik: Effektivitet, rättssäkerhet och osårbarhet ska genomsyra våra tingsrätter. Jag tycker att i så fall gör samma fel som han anser att jag har gjort, nämligen recenserar. I den här talarstolen får man väl ha åsikter. Eller är det bara ni som får ha det? Jag frågar igen: Hur är det med domstolsväsendets krackelering ? kanske inte är medveten om att det kommer att ske. nedläggande, utan att man över huvud taget förändrar lagreglerna kring , kommer att krossa domstolarna . Hur vore det att svara på det? 104 (m) replik: kommer att gå in på det. Jag sitter i . Jag är väl medveten om problemen. Jag betackar mig återigen för inställningen att det bara är som förstår någonting. Ingen annan begriper någonting. Den skolmästarinnetypen av inställning betackar jag mig för. Jag vill ha besked. Är det populism när jag diskuterar och anser att man ska ha en helhetssyn? Jag ska ställa en annan fråga. medgav att regeringen hade misskött frågan om nämndemännen och inte gjort något. Delar uppfattningen att ersättningen till nämndemännen är anmärkningsvärt låg med tanke på den viktiga position nämndemännen har? Kan , som vet nästan allt, bättre veta om regeringen mycket snart kommer att lägga förslag? Självfallet, fru talman, ska vi ha olika uppfattningar. Vi både ska ha och får ha det. Men man kan bemöta varandra på ett sådant sätt att det inte alltid är bara en som besitter sakkunskapen. må förlåta mig, men jag tycker att inläggen från hennes sida i början det var det som drog i gång debatten igen präglades av att vi alla är populister och bara värnar om vårt eget och inte vet någonting. kommer att beskriva att säkert har pengar till den reformering, förändring och utveckling av domstolsväsendet som krävs när asylprocessen får en annan hantering. 105 () replik: Jag förlåter gärna . Jag tycker att det är synd när människor här i salen talar enbart för sin egen tingsrätt. Jag tycker att det är populistiskt att man är beredd att lägga ned tingsrätter över hela landet, men den egna tingsrätten måste till varje pris bevaras. Det är inte särskilt trovärdigt när man gör på det sättet här i kammaren Det har saknats pengar för att ge nämndemännen högre ersättning. Å andra sidan tycker jag att det allra viktigaste är att vi får in yngre människor bland nämndemännen. De får faktiskt förlorad arbetsförtjänst. När jag träffar nämndemännen visar det sig att det är våra pensionärer som är mest ledsna över att de inte får mer pengar. Jag vet inte om det är just den gruppen nämndemän som är allra viktigast. Det pågår ett försök att skaka fram pengar även till detta. Vi har gjort enorma satsningar på polisen och vi har gjort enorma satsningar inom kriminalvården och rättsväsendet. Då får naturligtvis några tillfälligt stryka på foten. Det har skett med nämndemännen. Det kommer ett förslag fram emot sommaren. Vi hoppas att vi på något sätt kan göra en förändring så att vi får fram pengar. Jag kan till exempel själv tänka mig att man har två nämndemän i stället för tre. Det tycker jag vore en bra lösning. Då skulle pengarna räcka till att höja nämndemännens arvoden. 106 () replik: Jag förstår över huvud taget inte kopplingen till . Jag har inte tidigare hört att det skulle vara ett skäl till att lägga ned tingsrätter runtom i landet. Jag förstår ju att har uppfattningen att det är ett skäl. Det är nytt. Det fick vi i sista stund här i debatten. sade tidigare, liksom justitieministern, att det är sårbarheten i våra mindre och medelstora domstolar som man vill komma åt. Den som arbetar i domstolar och har erfarenhet kan väl ge oss exempel på detta. Vilka domstolar är det som är sårbara? Vilka är det som ställer in förhandlingar? Jo, det är , och i allt väsentligt, och inte de små tingsrätterna. Ett av kraven när man lägger ihop tingsrätter har varit att man skulle ha en bibehållen tillgänglighet. Det kravet har man dragit ytterligare ett varv. Jag tror att vet att i en av de senaste utredningarna, som finns med som underlag, självt säger att det är fråga om försämrad tillgänglighet. Är det acceptabelt? Är det inte längre bibehållen tillgänglighet som gäller för sammanläggningen av tingsrätter? 107 () replik: och att man inte medverkar till att man inte ska få göra hur många nya ansökningar som helst använde jag som exempel på att ni i verkligheten inte värnar om domstolsväsendet eftersom vi vet vad som kommer att hända om det inte ordnas upp och om ni nu säger nej till en proposition. I justitieutskottet säger borgarna till och med nej till att över huvud taget påpeka att detta är ett bekymmer när socialförsäkringsutskottet drar frågan. Man tycker inte att det finns anledning att bry sig om det. När det gäller sårbarheten har jag på de små tingsrätterna framför allt mött advokater som är arga. De är ledsna. De vill fortsätta att ha nära till sitt arbete. Jag möter sällan att allmänheten tycker att tillgängligheten är något att bry sig om. Jag har över huvud taget inte mött en enda vanlig människa som pratar om tingsrätterna. De bryr sig inte ett skvatt. Jag tycker att det är intressant med tillgänglighetsfrågan. Jag kommer från . Om man fortsätter upp till och jämför tillgängligheten där med nuvarande tingsrätter, utan att det har lagts ned några tingsrätter, med tillgängligheten i kan man faktiskt fundera över ordet tillgänglighet. 108 () replik: Det är alldeles uppenbart så att om man arbetar som advokat i svenska domstolar ser man en helt annan verklighet än vad har gjort under sitt domstolsarbete. Om man bor i och får bekymmer med fukt och mögel i en fastighet och behöver åka till , talar man om tillgänglighet och tycker att man får ge sig i väg ganska långt. Detsamma gäller från till och så vidare. Det finns alltså många människor, vilka inte minst vi advokater möter, som måste till domstolarna och som får acceptera de förhållandevis långa avstånd som det kommer att bli i fortsättningen. Inte heller blir det bättre av att vi får inställda förhandlingar så att man får åka tillbaka. Sedan är jag medveten om att det är skillnad på och norra när det gäller avstånd. 109 () replik: Det är intressant att ledamoten är medveten om det. Tillgänglighet är ju som sagt ett oerhört relativt begrepp i vårt stora land. Det är klart att det kan vara besvärligt för den som är van att bo precis i kvarteret bredvid att förflytta sig lite längre. Å andra sidan kom ju placeringen av tingsrätterna till när väldigt få människor hade bil och möjlighet att på ett lätt sätt ta sig både hit och dit. Verkligheten har alltså förändrats enormt sedan den tid då tingsrätterna placerades ut. 110 () replik: Jag blev också lite konfunderad av detta med . Förmodligen menar att domstolarna inte ska få några mer pengar, men de ska klara denna uppgift också. Så trodde jag inte att var beredd att behandla domstolarna, även om det förvisso har funnits ett sparbeting som domstolarna har fått dras med år . Det var också en annan sak som jag inte kan låta bli att kommentera. Enligt har det inte så stor betydelse hur långt bort domstolarna ligger. Inga vanliga människor kommer ju dit, och de som kommer dit gör det i polisbil och är åtalade. Om det vore så väl, höll jag på att säga. Då skulle vi ju inte ha så många inställda rättegångar. Dock får en del av de åtalade faktiskt infinna sig själva. Tyvärr gör de ofta inte det, och det kostar mycket pengar. Jag gissar dock att också har sett målsägare, brottsoffer, vittnen och nämndemän. Jag tog tidigare upp detta med . I alla fall nere i mina hemtrakter kan man få åka för att vittna och lägga en hel dag i domstol. Om man har gjort det en gång har jag en känsla av att man kanske nästa gång inte ställer upp som vittne. Ser inte en fara med att den vanliga människan inte vill vittna? Detta är ju förenat med en massa andra svårigheter, och blir det dessutom praktiska och ekonomiska svårigheter är det en risk för rättsväsendet. Ser denna fara? 111 () replik: Det är mycket viktigt att vi på alla sätt värnar vittnen och målsägande. Det kanske allra viktigaste sättet att göra detta är att de får ett gott och bra bemötande när de är i domstolen. Jag tror inte att tågresan eller bussresan dit är det svåra. Jag tror inte heller att vittnena mest bryr sig om det. Jag tror att de mer bryr sig om ifall de blir hotade utanför eller om de bemöts med ringaktning av exempelvis advokater, vilket vi intressant nog faktiskt har en del exempel på. Nej, , pengarna är inte problemet. Om hade koncentrerat sig på mitt anförande hade han hört mig säga att visserligen handlar det här om pengar, men det handlar framför allt om det vi brukar kalla för humanresurser, det vill säga domarna. Vi måste rekrytera 50 nya domare. Innan de på ett väldigt fint och bra sätt är rekryterade kommer det faktiskt att ta , om vi nu inte ska ha något slags plastdomare. Det är väl detta som är vårt bekymmer att man kommer att lamslå domstolsväsendet. Det här handlar inte om pengar; det handlar om ett reellt problem för vårt domstolsväsende. Allt kan inte köpas för pengar. 112 () replik: Nej, jag tror inte att allt kan köpas för pengar. Ordet plastdomare var alldeles nytt för mig. Jag vet inte om de är mer hållbara än vanliga domare av kött och blod. Många har ju lämnat domarkåren och gått över till andra verksamheter, inte minst därför att arbetet har blivit svårt med ständiga nedläggningar och påhopp. Från den ena dagen till den andra vet inte folket i ett län: Är det vår tur nästa gång? Därför ställer jag frågan till vice ordföranden i utskottet. konstaterade tidigare att utredning sade att det var att komma med någonting. Det enda som man egentligen var säker på var att vi inte skulle ha kansliorter. Anser då inte att det hade varit rimligt att göra halt efter denna utredning för att denna organisation skulle få testas ?