prot · GS0921 · 2004-10-27 00:00:00 — Han säger i sitt särskilda yttrande och sade också i debatten att han vill ha 3,2 miljarder för att finansiera frysning av införandereglerna. Hur ska då det betalas? Jo, säger , det bör staten göra. Det är ju ett icke-besked. Så länge inte tar fram en tydlig finansiering är det inget annat än orkeslöst önsketänkande. Jag vill tacka , vår kommunminister, som jag förstår har sin sista debatt här i . Jag vill tacka för ett mångårigt samarbete. Vi från finansutskottet tackar dig för dessa . Tiden går fort. Vi önskar också god framgång med arbetet som landshövding i . 34 () replik: Det ställdes en fråga till mig. Jag ska börja med att ställa en fråga till min socialdemokratiske meddebattör. I detta anförande med socialdemokratisk och klassisk vänsterretorik framhävs det offentliga, statens ledande roll och den socialdemokratiska regeringens och statsrådens genialitet och framsynthet när det gäller att lägga fram en proposition med ett innehåll som ska lösa alla problem. Faktum är att problem kvarstår. De problembeskrivningar som finns omfattas även av ledande socialdemokratiska funktionärer i olika ställningar. De gör bland annat gällande att det finns marginaleffekter i systemet. Det är inte tillväxtfrämjande och har effekter för kommuner som till exempel arbetar hårt för att främja näringsliv, företagande, inflyttningar och annat i syfte att bli en bättre kommun, få bättre ekonomi och ökat skatteunderlag och annat. De kommunerna drabbas. När vi påpekar det och försöker att föreslå ändringar och åtgärder just för att komma till rätta med de delarna får vi kritik. Den rosenröda visionen om ett utjämningssystem som närmast är perfekt stämmer inte med den verklighetsbeskrivning som kommun- och landstingsföreträdare har. 35 () replik: Först och främst tycker jag att får bestämma sig. Nyss stod han och sade att alla de nya förslagen låg till grund för förslag och att det var bra i den delen, och sedan är han helt emot. Smit inte ifrån att ni har alldeles för lite pengar i utjämningssystemet, . Jag vill gärna ha svar på det. Utjämningssystemet är komplicerat. Det är det ingen som inte instämmer i. Det är också därför vi har haft ett antal utredningar. Den senaste utredningen, som det fanns en stor majoritet i, var överens om att göra förtydliganden. Den stora delen är att vi nu lägger ihop så att det nästan i huvudsak är statligt finansierat. Av 290 kommuner är det 15 kommuner som får bidra med en avgift. Skälet till det är att de har så hög skattekraft. Det är därför de får bidra. Men det blir färre kommuner som behöver bidra, och de behöver också bidra med mindre avgifter. Det har skett en stor förbättring. Likadant är det vad gäller kostnadsutjämningen. Vi har förenklat det systemet, något som efterfrågats här av bland annat . Det har gått ned från 16 till 9 olika områden. Det är också betydligt tydligare. Det föreslås också, något som finansutskottet också har understrukit, att det ska till en uppföljningsorganisation. Vi har också hänvisat till lönekostnader, byggkostnadsindex och hur det ser ut med sjukvårdskostnader på . Så fort den nya utjämningsorganisationen kommer på plats har den vissa saker den behöver ta tag i. Men det är ett bra förslag som i stort är nöjda med. 36 () replik: Jag noterar att Socialdemokraternas representanter i finansutskottet inte har något större bekymmer med effekterna av nuvarande system. De tycker att det är bra som det är. Där är vi inte överens. Vi gör en beskrivning, och vi har gjort en probleminventering. En del av förslagen som föreligger i propositionen har varit bra. Det gäller bland annat det principiella ställningstagandet att det är ett statligt finansierat system för inkomstutjämning. Det har vi drivit under en följd av år. Där har ni inte varit överens med oss om tagen. Men i den delen verkar det som att vi är det. När det sedan gäller frågan om förslag till anslag, och om vi inom ramen för de förslag som vi lägger fram också finansierar det, kan jag bara hänvisa till det budgetförslag vi lagt fram där vi förstärker kommunsektorn med . 37 () replik: Det är det nya systemet och effekterna av det som vi nu diskuterar, . Det kommer inte att införas förrän . I det nya utjämningssystemet är det flera betydligt stora förbättringar. Det blir i huvudsak statligt. Det är färre kommuner som behöver bidra med avgifter, och de behöver bidra med mindre avgifter. Det blir också tydligare i kostnadsutjämningen. Dessutom ska vi ha en uppföljningsorganisation som följer det hela. När det gäller pengar till systemet vill att gränsen för utjämningsavgift höjs till för landsting och kommuner och att avgiften ska sättas till av den egna skattesatsen. Bara detta kostar ca 1,9 miljarder. Sedan vill ni också frysa bidrag och avgifter från kommuner och landsting vars relativa skattekraft växer. Det kommer att kosta nästan lika mycket till. Ni har underskott i det här, och kommuner och landsting kommer att förlora på förslag. Det är den bistra verkligheten, . 38 () replik: hade i sitt anförande passusar där hon till exempel sade att jag inte har varit i den här kammaren för att förstå förslaget, hur komplicerat det är och kanske också hur onda är. Jag tycker att det är synd att en kvinna ägnar sig åt den typ av härskarteknik som jag uppfattar att detta var och åt att förminska mig. Det som vi bland annat riktar oss mot i förslaget är att man återinför negativa marginaleffekter. I dagens system och i den justerade inkomstutjämning som gjordes jobbades negativa marginaleffekter bort. Det var krångligt, men de är ändå borta. Om det så bara är ett landsting som får återinförd negativ marginaleffekt nu så är det tillräckligt illa. Om man jämför förslaget med utredningens förslag ser man att det där var fem landsting som fick negativa marginaleffekter. För att inte alltför många ska få det justerar ni kompensationsgraden för landstingen från . Om vi från alliansen för hade föreslaget det så hade gått i taket. Då hade det varit något förskräckligt att justera utjämningsgraden från . är det högsta sanning och det enda rätta. 39 () replik: Nej, , det skulle vara mig främmande att försöka med några härskartekniker. Jag har debatterat utjämningssystemet , tror jag och det är kanske alldeles för länge! Jag har haft debatter med Moderata samlingspartiet, så jag vet mycket väl vad som har sagts under alla år. Det gäller också , och då har under alla år faktiskt varit någon som vi socialdemokrater har kunnat lita på i sammanhanget. Jag blir bekymrad när inleder så svepande med att säga att allting är så bra och att är i mittens rike. Det finns inga problem och allt ser så bra ut, säger han. Det stämmer inte, ! fick ju själv rätta . Han är kvar i högerburen. Det finns mycket tydliga synpunkter på vad vill och inte vill med utjämningssystemet. De vill definitivt inte ha det på det sätt som Socialdemokraterna och har varit eniga om. Det bekymrar mig, och det borde bekymra centrala centerpolitiker. Det borde faktiskt bekymra en och annan centerriksdagsledamot också. 40 () replik: Det är nästan ännu värre om behärskar härskartekniken till en sådan fulländning att hon använder den utan att tänka på det. När man ser till själva sakfrågan så står vi fast vid det som vi har varit överens om, nämligen dagens system och att vi utifrån det vill göra förbättringar. Ni gör förändringar som egentligen innebär försämringar och negativa marginaleffekter. Det är att bara byta kläder på systemet. Det ska erkännas att det finns problem i dagens utjämningssystem, men det kanske ni inte riktigt vill titta på. Vi anser att man behöver åtgärda dem. Spring inte ifrån det här! Det är ni som springer ifrån uppgörelsen. Jag vet inte hur ni ser på hur man behandlar andra partier, men ställer vi inte upp på det som ni nu helt plötsligt ser som den enda sanningen, vilket gör att det blir konstigt när man ska diskutera med varandra. I vårt budgetalternativ har vi finansierat de 3,2 miljarderna. I vårt budgetalternativ gör vi det också tydligt att vi vill stärka kommunernas förutsättningar för att deras egna skattebaser ska växa. Detta ligger utanför utjämningssystemet, men i och med att vi gör förändringar i inkomstskattesystemet som innebär att kommunerna får ökade skattebaser med i storleksordningen 55 miljarder får också de kommuner som har låg skattekraft större tillväxt i sina egna skattebaser. En egen skattebas är alltid bättre än både riktade statsbidrag och för den delen också utjämningsbidrag från andra kommuner. 41 () replik: Vi socialdemokrater springer inte ifrån några uppgörelser. Däremot har det suttit en utredning i som lade fram ett förslag som var med på. Man ställde upp på det helt. Det gällde även detta med att de som behövde betala in en avgift bara skulle behöva betala . Det är det som gör att vi kan ta bort det tillfälliga. När vi sänker till så uppträder inte negativa marginaleffekter. Jag måste fråga om moderater och centerpartister verkligen läser varandras motioner. Jag har läst och förundrats över vision. Man säger att man vill lyfta av hela finansieringen av skolan, barnomsorgen och äldreomsorgen från kommunerna och ha pengsystem i stället. Kommunalskatterna ska radikalt sänkas, och beskattningsutrymmet föras över till staten. säger i sin motion att man eftersträvar en samhällsorganisation där stora, statliga, uppgifter ska föras till regionala organ och kommuner. föreslår, precis som sade , att kommunernas skattebaser ska ökas rejält på statens bekostnad. vill sänka skatten med och höja den till kommunerna med 54,1 miljarder. Då kan man fråga sig hur ni ska kunna bli överens. Ni står ju så långt från varandra! Läs era respektive motioner innan ni påstår att ni är överens! Jag vill dessutom säga något till när det gäller de 3 200 miljoner som ni ska plocka fram ur dunklet i budgetalternativ: Det är ett budgetalternativ som redan har tillräckligt många hål. Det gäller också ert skatteförslag. Det är klart att man kan behöva ha en utjämning även om man skulle införa det. Det ges ju tvärsöver, och då får ju även de som har det bra av detta. 42 () replik: Till flydda tider återgår min tanke än så gärna dock inte till krig, men däremot till debatter som vi har haft i denna kammare och till motioner från . I dessa har vi velat ge just vidgade direktiv. Vi ville att den skulle få ett utökat utredningsuppdrag i enlighet med vad vi har pekat på i motionen och i enlighet med vad vi har pekat på i andra motioner. Jag tycker inte att det är så konstigt om vi i en motion nu framför sådant som vi har sagt tidigare. Det ligger en viss tanke om konsekvens i detta. När en utredning väl är klar så kan man välja att tro att den är något som finns i den bästa av alla världar och att det som den har kommit fram till är statiskt och över huvud taget inte kan förändras. Min amatörmässiga uppfattning om statliga utredningar är att de ska leda till någon form av intellektuellt arbete även efter detta. Man ska komma med kritik, man ska komma med synpunkter och det ska leda till förändringar. Även från regeringens sida har man föreslagit förändringar i förhållande till vad kommittén kom fram till. Jag tycker inte att det är så konstigt att de som har tittat på detta har föreslagit en utredning. Kommuner, landsting och politiska partier gör överväganden och formulerar sig sedan inför det slutliga ställningstagandet. Om man lever i en helt statisk värld skulle det andra möjligtvis kunna vara en önskvärd inställning. Men jag tror inte att vi lever i en helt statisk värld. Det är bra med olika synpunkter och det är bra att man tar in dem. 43 () replik: I den delen kan jag hålla med . Det är precis som han sade i huvudsak följer vi utredningens förslag, men vi har också gjort vissa förändringar. Bland annat har vi tillfört för att utjämningen ska fungera på ett bättre sätt. Särskilt och Norrlandskommunerna hade annars fått det extra besvärligt. Sådana goda förbättringar gör vi givetvis. var helt med på det här förslaget. Man har bara en reservation om att man vill ha utjämning i stället för för dem som ska betala avgift. I övrigt stod man helt bakom förslaget. Jag tycker att det är en stor skillnad när man nu säger att man vill ha ett helt nytt förslag. Sedan är faktiskt mig svaret skyldig på frågan som gäller ert förslag om att sänka kompensationsgraden till kommunerna till . Varför är det rimligt att just de kommuner som har lägst skattekraft ska förlora? Jag fick inte svar på det. 44 () replik: Jag vet ju att jag har lite talartid kvar. Jag tänkte att jag skulle ta upp det också. När detta behandlades i sade vi att vi ville ha vidgade direktiv för utredningen. Vi är nöjda med det arbete som vår ledamot har lagt ned inom de ramar som finns, men vi kunde inte gå så långt som vi ville. Det finns lite olika sätt att se på vem som drabbas av en ersättningsgrad på . En alltför hög inkomstutjämning skapar risker för att man inte får det arbetskraftsutbud som man annars skulle få. Det kan leda till en okänslighet för kommunala skattehöjningar. Detta missgynnar alla kommuner och alla invånare i landet. Det är därför som vi har valt att lägga detta på den lägre nivån. Det stimulerar mer tillväxt och ger ett ökat arbetskraftsutbud, och det gynnar alla. Vi står för arbetslinjen. 45 () replik: Det kan jag instämma i. Socialdemokraterna står också för arbetslinjen. Vi önskar arbete åt alla. Låt mig ta upp detta med och utredningar. Man kan naturligtvis ha ytterligare synpunkter och vilja tillföra saker. Men det var ju sagt att man skulle ha representanter som hade nära kontakt med partiet och kommunerna. Under de här två åren förankrar man ju också saker. Jag tror i stället att det är så att alltid vill något annat. Även om det ser ut som om de får som de vill, vill de vid nästa tillfälle något annat. Det är ett bra exempel på. Ert förslag att sänka kompensationsgraden till kommunerna till innebär att de kommuner som har lägst skattekraft förlorar mest. De skulle förlora ca per invånare. Jag undrar varför tycker att det är rimligt? 46 () replik: sade att det kommunala självstyret inte var något hot. Jag förstår inte vad hon citerar. Vi är i stort sett positiva till det här förslaget, men vi tycker inte att de dåligheter som fanns i det gamla har försvunnit helt. Jag har varit kommunpolitiker och vet hur det gamla systemet har slagit. Trots att det var en s-kommun svettades man varje gång när nya kostnader lades på kommunen utan att vi kunde planera , och det blev inte kompenserat. sker det en del bra saker, men vi har förslag som skulle göra det ännu bättre. Vi vill ha ett helt statligt system. Det vill ju ni nästan också. Det är inte så stor skillnad, men vi vill gå ett steg till. 47 () replik: Det är inte bara som säger att detta med ett utjämningssystem är ett hot mot det kommunala självstyret. Det är många som säger det. Jag menar att det absolut inte är det. Många av de kommuner, bland annat dessa 52 centerstyrda som jag pratade om, vet ju att bidraget från utjämningssystemet gör att de verkligen kan ha ett kommunalt självstyre. I er reservation och er motion påstår ni att detta inte följer grundlagen, att det inte är grundlagsenligt. Det är bevisligen så att när systemet infördes prövades det av Lagrådet, och det bedömdes att det inte stred mot grundlagen. Även det här nya förslaget har ju prövats, och det strider inte mot grundlagen. Sedan vill jag kommentera det som sade. I den här uppföljningsorganisationen ska vi titta på flera olika frågor som vi menar är viktiga lönekostnader, byggkostnadsindex och så vidare. Den här organisationen ska se till att det blir så bra som möjligt. Vi vet ju att ingenting är så bra att det inte kan bli bättre. 48 () replik: Det finns en del brister, och det ska man titta på. Det tycker vi också, men det borde man kanske ha gjort innan man lägger fram förslaget. lämnar vi ett bristfälligt system, och så får vi ett nytt bristfälligt system. Jag tänkte ta upp detta eviga tjatande om att vi inte är överens i kvartetten som tänker ta över regeringsmakten . Skriver du ihop dina anföranden med och ? Vi skriver inte ihop våra anföranden , men efter 2006 kommer vi nog att göra det. Du får vänta till dess. Detta är nästan lite barnsligt. Vi är fyra partier, och vi måste få ha lite olika uppfattningar. I en del frågor skiljer vi oss, men i det mesta är vi eniga. Det blir lite larvigt att kräva att vi var och en ska stå här och prata för hela gruppen. Jag pratar för vårt parti. Om vi skulle ha samma åsikt kunde vi ju slå ihop partierna. Ni tänker väl inte slå ihop er med Vänstern och ? 49 () replik: Detta problem är inte riktigt mitt, tycker jag. Det är ju de borgerliga partierna som säger att de har bildat en borgerlig maktallians och att de ska se till att bli så eniga som möjligt till valet. Jag visar bara att om det är det ni vill, så misslyckas ni totalt när det gäller det kommunala utjämningssystemet. Där spretar ni åt olika håll. och står långt ifrån varandra, och ni andra sticker i väg åt olika håll. Jag vet att ni är olika partier, men det är ni själva som säger att ni ska tycka lika om allting fast ni inte gör det. Det är bara retorik. 50 (): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Propositionen om ändringar i det kommunala utjämningssystemet har utarbetats i god samarbetsanda mellan Socialdemokraterna, . Det föreslås relativt stora förändringar i systemet, men i princip kvarstår den långtgående utjämningen både för inkomster och för strukturella kostnader. Förändringarna är gjorda för att gå kritikerna till mötes. De största förändringarna finns i inkomstutjämningen. Det nya systemet går ut på att ge alla kommuner och landsting en garanterad skattekraft på 115 respektive . Statsbidragen används för att se till att kommuner och landsting kommer upp till de föreslagna utjämningsnivåerna. 15 kommuner och ett landsting ligger av egen kraft över dessa nivåer. Inkomstutjämningssystemet är i huvudsak statligt finansierat. Jämfört med nuvarande system kommer de kommuner och landsting som har landets högsta skattekraft att få behålla mer av sina pengar. Utjämningen blir med andra ord lägre. Det är något som måste uppfattas positivt hos dessa kommuner och landsting, som företrädesvis finns i . Kostnadsutjämningssystemet är också förenklat, precis som redogjorde för på ett förtjänstfullt sätt, genom att främst kostnadsutjämningen för vatten och avlopp samt kallortstilläggen har slopats. Dessutom har vi renodlat kostnadsutjämningen och samlat regionalpolitiken i ett statligt finansierat strukturbidrag. Varför har då kunnat gå med på förändringar som innebär en något lägre utjämning? Jo, det beror på att vi vill ha ett utjämningssystem med bred acceptans för att minska klyftorna i landet. Denna breda acceptans är en förutsättning för att få ett långsiktigt hållbart system. Vi har alltså tillmötesgått kritikerna, men oppositionen är som väntat inte nöjd. Jag har med stort intresse läst deras reservationer. Det enda parti som har förstått förändringarna är , i alla fall om man läser vad som står i reservationerna, som kan vidgå att förslaget till inkomstutjämning är ett steg i rätt riktning. Genomgående vill samtliga borgerliga partier ha ett nytt system, med lite olika motiveringar men med en gemensam ambition att minska utjämningen ytterligare. De förordar alltså mindre solidaritet mellan kommunerna och mellan landstingen. Det vill säga att de fattiga kommunerna och landstingen ska få mindre och att de rikare ska få mer. Det omskrivs i tjusiga ordalag som att det skulle öka incitamenten för tillväxt. Den mest hycklande omskrivningen står för. De vill ha ett system som stöder välstånd och menar att det nu föreslagna motverkar välstånd. En fråga till blir ofrånkomligt: Stödja välstånd för vem? Jag uppfattar det bara på det sättet att det handlar om de 15 rikaste kommunerna och ett landsting. De tillskott till kommunsektorn som föreslår ska såvitt jag förstår gå till de rikaste kommunerna och till det rikaste . Men det räcker inte med att ge mer statsbidrag till de rikaste man vill också sänka utjämningsgraden till förmån för de rikaste på bekostnad av de fattiga kommunerna. och vill också minska utjämningsgraden utifrån argumentet att öka incitament för tillväxt. anger i sin reservation också att mindre utjämning skulle öka bostadsbyggandet. Utjämningssystemet är inte ett bidragssystem. Syftet med utjämningssystemet är att ge likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting att klara behoven inom skola, vård och omsorg. Utjämningssystemet har utsetts till syndabock när kommunsektorn saknar tillräckligt med resurser. Om man som de borgerliga partierna förespråkar omfördelar mindre, så blir förlorarna de kommuner och landsting som har de sämsta ekonomiska förutsättningarna. Men skjut inte på utjämningssystemet när det saknas resurser! Det enklaste sättet att råda bot på resursbristen är att tillföra kommunsektorn mer pengar. Det handlar om att öka sysselsättningen och att prioritera välfärden före skattesänkningar. Det är med sorg i hjärtat som jag noterar utvecklingen av syn på utjämningssystemet. Från att ha varit ett av de partier som värnat de utsatta kommunerna och landstingen har man närmat sig retorik när man kritiserar utjämningssystemet. vill ha ett nytt utjämningssystem som garanterar det kommunala självstyret, skapar likartade förutsättningar genom att kompensera endast för strukturella skillnader och öka incitament för ekonomisk tillväxt och ökad skattekraft. är tydligen beredd att offra sin ideologi för att var med i den borgerliga alliansen. Man säger sig vilja frysa nuvarande införanderegler på befintlig nivå. Detta skulle kosta 3,2 miljarder. Det har här förts en debatt mellan och . Inte heller jag har hittat dessa 3,2 miljarder i ert förslag, men du gör gällande att de finns. Problemet för är att man i sin budgetmotion föreslår minskade statsbidrag i en omfattning som gör utjämningssystemet såväl det gamla som det i den föreslagna nya tappningen näst intill omöjligt att genomföra. De minskade statsbidragen är en konsekvens av att man sänker skatten, och på det sättet vill man stärka den egna kommunala skattebasen. Det kan ju vara lovvärt, men det försvårar för att inte säga omöjliggör ett statligt finansierat långtgående utjämningssystem. Jag vill också passa på att kommentera de borgerliga partiernas hyllande av det kommunala självstyret. Det tenderar att bli ett krav på respekt som gäller för andra men inte för en själv och det egna partiet. Ta som ett exempel! håller det kommunala självstyrets fana högt. Alla specialdestinerade statsbidrag ska till det generella, säger man och föreslår att 2 miljarder ska flyttas från den generella påsen till ett specialdestinerat statsbidrag för genomförande av sitt förslag till en nationell vårdgaranti. Samma sak kan sägas om , . När det gäller att föreslå saker som de själva gillar blundar man för att man själv gör ingrepp i det kommunala självstyret. Låt mig nämna några sådana exempel. Man föreslår att resursfördelningen till skolan och äldreomsorgen ska förstatligas genom nationell skolpeng och nationell äldrepeng. Etableringsrätten för privata skolor ska styras av stat och inte av kommun. Dessutom föreslår man inskränkningar i näringsverksamhet. anser att kommunerna endast ska sköta kärnverksamheterna. Listan kan bli lång, men låt mig peka på exempel från och , som vill att verksamhet som inte är myndighetsutövning ska konkurrensutsättas genom upphandling. Det är ett förslag som förutsätter beslut i . anser att ett utjämningssystem innebär att det kommunala självstyret även kan utvecklas i kommuner och landsting med sämre ekonomiska förutsättningar. Utan utjämningssystem urholkas det kommunala självstyret. Vi anser att nya tillskott av pengar till kommunsektorn bör vara generella. Vi vill också att när nya pengar tillförs kommunsektorn ska de användas till att höja nivån i utjämningssystemet.