prot · GS0936 · 2004-11-24 00:00:00 — Förmögenhetsskatten tas ut oavsett om förmögenheten genererar löpande inkomster eller ej, vilket strider mot en grundläggande princip för svensk beskattning, nämligen att man inte ska beskatta något förrän skattebasen gett pengar att betala skatten med. Regeringen har uppenbarligen insett att den likviditetsdränering som skatten medför skapar problem för betydande grupper och har därför fortsatt lappandet och lagandet i ett obsolet system. Vad jag tänker på, herr talman, är att socialdemokrater ofta talar om fördelningspolitik när det gäller förmögenhetsskatten. Men om det nu är så att den socialdemokratiska strategin är att nästan inte göra något när det gäller förmögenhetsskatten och att det gör oss allesammans fattigare i varierande grad, på vilket sätt är detta fördelningspolitiskt positivt för ? 62 () replik: Jag delar inte det synsättet. Det är ju självklart att högern och har den inställningen. Det ingår ju i er politik att de som har det bra ska få det ännu bättre. och Bush är ett ganska skrämmande exempel på hur man sänker skatterna för de högavlönade, tar bort alla fastighetsskatter, tar bort så mycket skatter som möjligt och sedan låter vanligt folk ha det ganska vedervärdigt. Jag är inte alls förvånad över och delar inte inställningen att förmögenhetsskatten skulle vara så in i skadlig och farlig. 63 () replik: Jag vill börja med att notera en tredje motivering för ROT-avdraget i skatteutskottets ordförandes anförande. Först hörde jag den tidigare finansministerns motivering. Då var det att stimulera arbetsmarknaden. Sedan hörde jag statsministern vid en frågestund, och då var det för att stimulera energiinvesteringar. var det ett tredje motiv för ROT-avdraget, nämligen att flytta investeringar i tiden. Hur många motiveringar finns det för detta? Kan ni inte bestämma er för vad som är huvudmotivet åtminstone? Sedan tycker jag fortfarande att det är väldigt konstigt hur man ser på hur RUT- och ROT-avdrag. Att sätta in treglasfönster till exempel ska skattesubventioneras. Att däremot putsa fönstren sedan de blivit insatta är fult, så det ska inte skattesubventineras. Men jag medger att allt det här är nödåtgärder därför att skattekilarna, ett begrepp som vi använder, är så enormt stora i det här landet att folk inte har råd att köpa de här tjänsterna. är det så, skatteutskottets ordförande, att det blir inga skatteinkomster från svarta sektorer till äldrevård eller tandvård om man inte får de här sektorerna vita. Det är det som är problemet. Om man fortsätter med det här skattefuskandet, som det handlar om, då blir det inte en krona till det som både du och jag tycker är angeläget, nämligen till äldrevård och till mera tandvård. Det är inte det som vi är oense om, men vi måste ju få in pengarna. Vi måste värna de välståndsbildande krafterna. 64 () replik: Jag kan bara säga att för bra beslut finns många skäl. Det kanske är därför som vi har det. Sedan tycker jag att debatten om de hushållsnära tjänsterna har antagit nästan skamliga nivåer. De ska rädda , och de ska rädda allting. Jag tog mig för att ringa till , ett bolag i som tillhandahåller städtjänster och som gör det på ett vitt sätt. Det kostar inklusive moms att få städning. Om jag har en lägenhet kan man väl säga att det skulle ta mellan tre och att städa den. Jag kanske behöver städning , och så är vi två, kanske riksdagsledamöter. Jag tycker faktiskt att vi har råd att betala det. Jag undrar om inte det här har tagit nästan löjliga proportioner. 65 () replik: Att jag skulle ha sagt något som att detta skulle rädda välfärden är faktiskt en grov överdrift. Det stämmer inte. Jag står inte för det. Jag vill inte bli tillskriven åsikter som jag inte har. Det vägrar jag bestämt. Jag skulle vilja ställa en mycket konkret fråga: Hur många kronor får man till tandvård och äldreomsorg från svart arbete inom tjänstesektorn? Jag vet svaret på frågan. Sedan tycker jag fortfarande att det är väldigt intressant att vi får alltfler motiveringar för ROT-avdraget. ska jag gå över till en annan fråga. , som vi kanske båda kände, sade i en bok att politik är att vilja. har Socialdemokraterna velat ta bort arvs- och gåvoskatten . Det kostar , kan man läsa i finansutskottets betänkande. var alldeles för mycket pengar för reklamskatten. Det kan jag acceptera. Med förmögenhetsskatten är det emellertid precis som det var med arvs- och gåvoskatten . Då var den höjden av rättvisa. Den var god fördelningspolitik, stod det . tar man bort arvs- och gåvoskatten. Politik är att vilja. Men vad var det som var så dålig fördelningspolitik , som vi hävdade, som har blivit jättebra fördelningspolitik bara för att den har kommit från regeringen? Någon ordning måste det vara också på argumentationen i ideologiska frågor. Vad var det som var så förkastligt när vi tyckte att arvs- och gåvoskatterna var skadliga skatter och som ni nu tycker är så jättebra? Att ta bort dem är att vilja, inser jag också. Men jag skulle vilja ha ett ideologiskt svar på: Vad är skillnaden på den här punkten? 66 () replik: Jag talade om debatten i allmänhet och målade verkligen inte på ledamoten några åsikter som han uppenbarligen inte har. Jag talade om debatten i allmänhet i samhället om det här med hushållsnära tjänster. Vi pratar inte om svarta pengar till tjänstesektorn, utan det som det skulle vara är ju att man gav en subvention till det här som kostar ett antal kronor, och jag tycker inte att det utrymmet finns. I det bästa av alla samhällen skulle man ju hoppas att vi inte behövde betala några skatter utan att vi bara hade inkomster. Men dit har vi ju inte kommit. eller senare kanske vi skapar det utrymmet att människor kan få det städat hemma på skattebetalarnas bekostnad, men med tanke på den kostnad som det skulle medföra tycker jag att pengarna ska användas på annat sätt. All politik styrs av ideologi, men självklart måste också ideologin ha praktiskt innehåll. Man har framfört från näringslivsorganisationerna att arvs- och gåvoskatten har försvårat generationsskiften inom företagen. Många 40-talister går i pension. Många vill flytta över sina företag till sina barn. Därför tycker man att det här är en bra ordning, rätt eller fel. Jag hoppas att det nu har en stor betydelse så att vi får ett väldigt dynamiskt småföretagarliv med hjälp av detta. 67 PER () replik: Med tanke på bakgrund som lagstiftare, vilket vi alla är i församlingen, och också som utbildad jurist och framför allt med tanke på att hon är ny ordförande i skatteutskottet, tror jag att det skulle vara av stort värde för kammaren och för oss som är här att få reda på hennes inställning till de skatterättsliga principer som ändå finns av hävd. De har säkert också funnits med i utbildning, yrkespraxis etcetera. Jag vill också fråga om godtar min beskrivning av två perspektiv, det statliga perspektivet och medborgarperspektivet. Jag menar alltså att det när man talar om skatters legitimitet och skattemoral inte bara handlar om statens krav på medborgaren att betala in, sköta sig och göra sin plikt utan också om krav på staten att det ska vara etiskt legitima skatter, att konstruktionerna ska vara etiskt förankrade. Så det är två frågeställningar. Å ena sidan är det de här två perspektiven, å andra sidan frågan hur ställer sig till de skatterättsliga principerna. Det kan vara alltifrån skatteförmågeprincipen, legalitetsprincipen och så vidare, de som finns. 68 () replik: Ja, vi lever ju i ett representativt demokratiskt system. I ett sådant samhälle har den lagstiftande församlingen alltid legitimitet när den stiftar lagar. Jag nöjer mig med att svara på det sättet, för det tycker jag är väldigt självklart. Sedan är det ju väldigt viktigt när det gäller skattemoral att vi är noggranna med att ha transparenta system. Vi ska se till att inte vissa kan fuska ifrån sig sina skyldigheter och att andra får betala. Jag brukar själv säga när folk skryter över att de har till exempel svart städhjälp: Jaha, du tycker att jag ska betala det då? När de fuskar på annat sätt och inte betalar sina skatter säger jag: Jaha, du tycker att det är vi andra då som ska betala ditt skattefusk? Det tycker jag är ett bra sätt att just sprida det här med att en god skattemoral gör att vi får in pengar. Vi kan ge ut pengar. Vi kan omfördela mellan fattig och rik. Vi kan omfördela mellan gammal och ung. Jag tycker att det är ett väldigt bra system, och jag tycker att det är väldigt viktigt att vi alla gemensamt försöker sprida det synsättet, alltså att skatt inte har något egenvärde utan att skattepengarna kan användas till goda insatser av olika slag för att vi ska leva i det här välfärdssamhället. 69 PER () replik: I början kanske det föreföll lite oklart, i alla fall för min del, när talade om att alla lagar i sig är legitima. Det är klart att lagar är legitima ur juridisk synvinkel. De stiftas av den representativa församlingen. Men kan också lagar vara etiskt bristfälliga i den meningen att de slår mot medborgarna på ett sådant sätt att deras liv kanske försvåras? Jag var ju själv i mitt huvudanförande inne på fallet med . Där kunde skattelagar göra så att dödsbon efter människor som har varit förmögna till och med har gått i konkurs. När arvs- och gåvoskatten, som var mitt exempel, har slagit på ett sådant sätt att det till och med har blivit en pomperipossaeffekt kan man ju säga, som jag uppfattade att gjorde, att lagarna är legitima. Javisst, men är de moraliskt legitima? Är det moraliskt riktigt? När lagarna har omsatts i praktiken har de inte följt skatterättsliga principer. Skatteförmågeprincipen innebär ju till exempel att skattesubjekt ska ha förmåga att betala skatterna. Vad jag var ute efter var först ett klart svar på om skatteprinciperna, de skatterättsliga principerna, är giltiga. Och om då skattelagstiftningen inte följer de skatterättsliga principerna, vad gör vi då? Jag ska inte säga svaret, men jag står ju för att skattelagstiftning i en mening faktiskt kan vara moraliskt illegitim när den slår mot människor, mot enskilda medborgare, så. 70 () replik: Det här känns väldigt knöligt, men det är väl alldeles självklart att vi måste ändra lagarna över tiden. Samhället förändras ju. Annars skulle vi väl kunna sluta ha en riksdag. Vi stiftade lagarna här , och så har vi samma lagar. Det är självklart att lagar måste anpassa sig efter det samhälle vi lever i. Sedan kan jag trösta Per angående familjen , som lustigt nog hör till de rikaste familjerna i . Jag kommer också ihåg den där historien, och det var ju faktiskt . Så det tycker jag inte var något jättebra exempel att dra upp 2004. 71 () replik: Även jag vill hälsa den nya ordföranden i skatteutskottet välkommen till sitt uppdrag. Jag vill ha en ny infallsvinkel på det här med hushållsnära tjänster. Jag vill ta ett exempel. Två ungdomar bor i eller och jobbar på SöS i . Att ta sig fram och tillbaka till jobbet tar drygt . Jag ska jobba min arbetsdag. Jag kommer hem. Jag ska hämta barn på dagis. Innan jag far iväg ska jag också lämna dem på dagis. Har du någon förståelse för de här föräldrarna och deras vilja att ha mer tid med barnen och få möjlighet att uppfostra dem? Det är ju den typen av verksamhet som blir lidande i samhället. får man jobba om man ska klara av det här. Den delen av målgruppen ser jag som den viktiga i det här sammanhanget för att motverka att vi får så många trasiga barn i samhället. Det är en klar uppgift och målsättning för oss i den här lokalen att försöka hjälpa till så att vi inte får trasiga barn. 72 () replik: Jag måste säga att jag nästan tappar andan. När jag tidigare var ordförande i en socialnämnd hade jag aldrig en känsla av att det var just städhjälpen som saknades i de trasiga familjerna. Sedan tycker jag ju i övrigt att det väl är jätteskönt för alla barnfamiljer att ha städning. Jag unnar dem det som sjutton. Man kan städa tillsammans med barnen. Det är en jättegod idé. Låt dem bli delaktiga. Man kan också ta av sina gemensamma löner, två stycken. Vi kan säga att de inte lever utan lite större. Då kan de ta till detta och få vit städhjälp. Jag tycker inte att det skulle vara så himla märkvärdigt med två löner och barn. Men det finns som sagt också anledning att tänka sig att man kan städa med barnen. Så svårt är det inte. 73 () replik: Jag ska gå vidare till en annan fråga. sade i sitt inlägg: Mer stöd för glesbygden. Har du förståelse för dem som bor i glesbygden och att de inte uppfattar att det är något större stöd när de får höjd fordonsskatt, höjd bensinskatt och så vidare? Dessutom får de här i kammaren höra att anledningen till att man har tagit detta beslut är att lönerna har ökat betydligt mer än oljepriset. Vad är det för motiv som man lägger till grund för att i stort sett gå ut och dra undan mattan för dem som bor i glesbygden? Dessutom vill jag knyta an till mitt anförande där jag med bestämdhet hävdar att konkurrensneutraliteten för den svenska gröna näringen inte finns, som vi på område efter område kräver att det ska vara konkurrensneutralitet. Varför ska en näring beskattas extra hårt och inte få ha den konkurrensneutralitet som man har inom övriga EU? 74 () replik: Det kan ju låta som att jag bor och är född i . Men så är det inte. Jag representerar faktiskt glesbygden i . Jag vill berätta för att jag kommer från . Jag tycker inte att det har varit så svårt att förklara detta när jag har varit ute, nämligen att vi kompenserar människor för dessa höjda bensin- och dieselskatter. Vi förklarar att samhället måste ställas om. Och det är lite förvånande att det är just det gröna som är så upprört över detta. Det är viktigt att vi tänker på att oljan kommer att ta slut. Vi måste ställa om vårt samhälle. Vi måste fundera över om vi ska åka till närmaste kiosk i bil eller inte. Det är faktiskt mycket onödigt bilåkande också. Men framför allt är det fråga om en skatteväxling där vi flyttar kostnaderna från en del till en annan. Vi höjer bensinskatterna, men vi sänker skatten för inkomsttagarna. Jag tycker att det är ett riktigt beslut. Jag vill ha ett grönt folkhem, och det tror jag att också vill ha. 75 (): Samarbetspartierna , och Socialdemokraterna står bakom den här budgeten. har i sitt anförande gått igenom de olika delarna i våra skatteförslag. Därför tänkte jag lämna det därhän och i stället göra ett antal kommentarer. För del har det varit viktigt att stå bakom de olika delarna som ska gynna arbete och välfärd. Vi kommer naturligtvis gemensamt att fortsätta arbeta med dessa frågor. Det handlar om fler människor i arbete, och vi vill gynna en generell välfärd. När jag tittar på de borgerliga motionerna tycker jag att man kan utläsa att de borgerliga partierna vill ha ett systemskifte. De vill i olika grad sänka inkomstskatterna. Men vill de kanske inte alla borgerliga partier men många av dem göra olika sänkningar av bidragsnivåerna. Man vill också göra kraftiga nedskärningar till exempel inom arbetsmarknadspolitiken, vilket direkt skulle slå mot sysselsättningen. verkar vilja finansiera med så kallade dynamiska effekter. representant var väldigt förgrymmad på representant i finansutskottet som just nu inte är i kammaren. Men icke desto mindre verkar det inte vara bara och Socialdemokraterna som lyfter fram den här frågan. Vad jag kan läsa av tidningsuppgifter är det uppenbarligen så att ni även inom alliansen träter om eventuella hål i budget. Det finns även moderata företrädare i finansutskottet som har påtalat detta och som har känt sig bekymrade över sakernas tillstånd och att det är på detta sätt. Det verkar mer eller mindre likna någon typ av såpa som vi väl får följa med intresse. När det gäller vet jag inte om de både vill ha kakan och äta den. Men uppenbarligen står också bakom en skattesänkningspolitik. Och de menar att detta ska ge ökad välfärd och ökad sysselsättning. De är också för ganska stora engångsförsäljningar för att kunna finansiera sina förslag. Man kan då fråga sig vad alliansen vill. Man kan fråga sig vad alliansen är överens om. Uppenbarligen är man inom alliansen överens om ett så kallat RUT-avdrag. Det har vi diskuterat ett antal gånger i den här kammaren. Det var inte så länge sedan vi hade den debatten och jag stod här i talarstolen och talade om de utvärderingar som faktiskt har gjorts i i de länder som har olika typer av avdrag för hushållsnära tjänster eller har olika typer av skattesubventioner. Det visar sig att sysselsättningen i vissa fall hade ökat. I vissa fall hade svartjobben till och med ökat och inte minskat. I många fall visade det sig att det var familjer i de högre inkomstlägena som hade utnyttjat denna förmån. vet jag att det pågår ett ganska utbrett försök i som har fått stor uppmärksamhet. Jag säger precis som jag har sagt tidigare: Låt oss återkomma till den diskussionen när vi har fått en utvärdering av de försök som just nu pågår i . Låt oss återkomma, ta debatten då och dra lärdomar av detta. Men måste vi ändå komma ihåg att vi måste ha en diskussion som handlar om vad vi ska använda våra knappa resurser till. Det måste vara utgångspunkten. I en gemensam reservation från alliansens partier skriver ni: Det totala skattetrycket måste sänkas ned mot det som råder i motsvarande länder. Det krävs sänkta skatter både för individer och för företag. Jag antar att man ska läsa detta som att man menar länder motsvarande . Men om man tittar på statistik från , till exempel arbetslöshetssiffror , och gör jämförelser inom EU:s dåvarande 15 länder så ligger arbetslösheten på ett snitt på medan den låg på i . Tittar man på sysselsättningsgraden ligger på medan man inom de 15 EU-länderna ligger på . Jämför man sysselsättningsgraden mellan män och kvinnor är kvinnors sysselsättningsgrad i vad jag förstår att ni menar med jämförbara länder oerhört låg. Den ligger och i vissa fall . Då måste man ändå fråga: Vilken riktning vill ni i alliansen att ska ha med er skattepolitik? Är dessa siffror det optimala när ni talar om jämförbara länder? Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 76 () replik: är en ideologisk gåta även inom skattepolitiken. Å ena sidan uttalar man sig väldigt bra och som man också skulle kunna göra som folkpartist. Man säger: Vi för en generell välfärdspolitik. Men om man ska kunna föra en generell välfärdspolitik måste man ha resurser till detta också. Min fråga är nu liksom tidigare: Hur många kronor till vård, omsorg och tandvård ger den svarta arbetskraften inom den svarta hushållssektorn? Jag fick inget svar på den frågan. Men jag undrar om jag kan få ett svar på den frågan. Man vill ändå bli beskriven på ett korrekt sätt. är för strategiska skattesänkningar. Det är helt olika på olika håll. Det är inte på det sättet att fastighetsskatten är den mest skadliga skatten för tillväxt absolut inte. Jag vill göra något åt den och få bort den av helt andra skäl, nämligen att den strider mot principen skatt efter bärkraft. Detta borde faktiskt ställa upp på, om det ska vara generell välfärd. verkar det vara så att vissa personer minsann ska straffas för detta, för de omfattas ju inte av det. Så kommer vi då in på detta med dynamiska effekter. Det är riktigt att vi är för dynamiska effekter. På den här punkten, där det förekommer så mycket felaktiga uppgifter, och där man inte kan nöja sig med att läsa tidningsuppgifter, så är det så här: Om man inte stänger eller till och med återstartar får det vad man kan kalla en dynamisk effekt med . Detta är inget räknefel detta är en åsiktsskillnad. Ni vill importera dansk kolkraftsel, och vi vill ha kvar åtminstone nuvarande . Det är en åsiktsskillnad det är inget räknefel. 77 () replik: Det måste vara en väldigt känslig fråga för när jag pratar om dynamiska effekter han blir så himla arg! Det var så förut när stod i talarstolen också. Jag kände att här klämmer det uppenbarligen riktigt ordentligt! Jag tycker att dynamiska effekter är kanonbra. Dynamiska effekter ska vi ha! Vi ska göra en lång rad satsningar för att mindre företag ska växa och anställa människor det är en dynamisk effekt för att vi ska få in mer skattepengar till vård, skola, omsorg och vad du vill. Det är en jättebra dynamisk effekt! Men vi kan ju inte ha ett system där vi sitter och räknar hem detta i våra motioner eller andra antaganden. Det är ju det som den här debatten handlar om: hur man räknar i sina budgetmotioner. En gång, när det nya skattesystemet sjösattes, räknade man ju in så kallade dynamiska effekter, och vad fick det för effekt när man gjorde det? Det blev ju inte bra. Det blev ju stora gap i statens budget. 78 () replik: är vi tillbaka till detta. Vad som är dynamiska effekter i den delen är ju en annan sak. Jag står bakom att det var korrekt. Där fick vi en väldig arbetslöshetskris . Om man nyanserar detta och om man har läst något, till exempel med flera utvärdering av detta, ser man att det var mycket mera komplicerat än så. Det var en väldig tur att vi genomförde skattereformen, och jag står helt bakom den. Problemet är att ni har varit med och förfuskat den det är en annan sak. Låt mig ta upp frågan om AMS. Det är en viktig fråga hur man ser på arbetsmarknadspolitiken. Är det bara mera pengar till AMS som behövs? Jag tror ärligt och uppriktigt sagt inte det. Jag tror att det skulle behövas jag ska inte kalla det dynamiska effekter mycket mera aktivitet inom hela sektorn så att fler människor fick andra möjligheter att söka arbete via AMS och så vidare. Man måste få göra reformer. Om man kallar det AMS eller något annat spelar ingen roll, men syftet är detsamma. Man kan inte tro att man alltid löser problemen genom att ge pengar, en halv eller en hel miljard mera, till AMS. Uppriktigt sagt: Antalet jobb som AMS förmedlar per anslagen krona är jag inte säker på skulle imponera så otroligt mycket på mig eller andra vid en utvärdering kanske inte ens på . Det finns en del att göra på arbetsmarknadspolitikens område. Det tycker jag att vi nog skulle kunna vara ense om. 79 () replik: Det finns säkert mycket att göra på många områden. Det finns säkert mycket organisatoriska förbättringar som kan göras inom AMS likaväl som inom andra myndigheter. Den åsikten kan jag dela med . Men AMS uppgift är bland annat att vara ett bra smörjmedel i arbetsmarknadspolitiken. Till och med era kompisar i alliansen, , har ju numera ställt upp på att det kanske är en god tes. Där kanske vi har hittat ytterligare ett ämne i den pågående såpan er emellan. Jag måste säga att det första jag kommer att tänka på när tar upp det här är att när AMS var tvungna att av olika skäl göra vissa besparingar i , som jag kommer ifrån, var den förste att vara ute och gapa och skrika och genast skriva en interpellation och debattera frågan här i partikollega från . Så jag tror att egentligen, när det kommer till kritan, tycker ni också att detta är ganska väl använda pengar i vissa lägen i landet under vissa speciella omständigheter. 80 PER () replik: Jag ska begränsa mig till en fråga här, och det gäller valet av datum för avskaffandet av arvs- och gåvoskatten. Vi satt ju båda med, i alla fall , i , och vi känner ju igen detta. Vi har ju haft ungefär samma scenario förut. Arvsskatten är unik eftersom den så att säga har att göra med döden. Människor dör, och sedan blir det arvsskatt. I fattade vi beslutet att föreslå regeringen att avskaffa arvsskatten mellan makar och sambor tidigt i utredningens arbete. var inte det så att säga kommitténs ursprungliga förslag, utan till min glädje gick kommittén på mitt förslag i det fallet. Hur som helst vet jag att , när vi fick ärendet till bord, var inte och speciellt förtjusta i valet av datum då heller. Man får liksom den makabra konsekvensen att från det att det har sagts i kammaren av finansministern kanske det går på två då människor vet om detta. De kan befinna sig i livets slutskede och riskerar att dö, i det här fallet , och då inte få del av den här positiva reformen. Min fråga är: Vad säger och om valet av datum nu när arvs- och gåvoskatten tas bort helt och hållet? 81 () replik: