prot · GS0942 · 2004-12-02 00:00:00 — Alltså vill vi tvinga fram lite förändringar som gör att människor kommer till arbete snabbare än . 142 () replik: Jag är glad att nu svänger lite när det gäller lokaliseringen och säger att vi är överens, även om och har skrivit en reservation om det här. Vi tycker att det är viktigt att man bevakar lokaliseringsfrågorna, men har i det här sammanhanget en väldigt viktig uppgift. Det är inte bara att utlokalisera saker och ting, utan det handlar också om att försöka samordna det myndigheterna gör. må väl ändå hålla med om att det vore väldigt olyckligt att utlokalisera verksamheter som kommer att flyttas från de områden dit de utlokaliserats. Då har man så att säga skjutit björnen för . 143 () replik: Naturligtvis ska man göra utlokaliseringar, och jag uppfattade det så att också tyckte att man skulle göra sådana. Det är vad vi har föreslagit i fyrpartireservationen, att man ska kunna lokalisera verksamheter över hela landet. Men givetvis ska det finnas någon klokhet i det, man ska inte bara omlokalisera för omlokaliseringens egen skull. Men vissa verksamheter passar kanske bättre i än i . Det passar ju förträffligt att utlokalisera SGU till , där malmen fanns, för att förvara borrkärnorna. 144 () replik: Vi är väldigt överens om principer och riktlinjer när det gäller lokaliseringsfrågorna. har en viktig del i detta. har också ett särskilt uppdrag med anledning av försvarsbeslutet. kan ändå inte komma ifrån att ni har skrivit under en reservation där ni ställer ytterligare krav. Det ska inte spreta åt olika håll, utan det ska ske sammanhållet. Men man kan inte blunda för att det med en budget som omfattar 3,5 miljarder skiljer det 1,4 miljarder. Det är mycket pengar. Jag citerade inledningen av reservation 1 som är det som alliansen har kunnat enas om. Inledningen kan vi vara överens om, men vad som skiljer oss åt är det gamla vanliga. Ni talar om skatter och förändringar på arbetsrättens område, och där, , kommer vi inte att kunna bli överens. Det är viktiga ideologiska frågor, och dem håller vi stenhårt på i våra hjärtan. 145 () replik: pratade mycket vackert om trygga människor och om hur viktigt det är att man vågar satsa, bygga hus, skaffa barn och utbilda sig. Det kan jag hålla med om. Men tycker du att det skapas trygghet när man ständigt ska vara beroende av beslut i , i och i regeringen för att få veta om man har någon framtid som företagare? Man måste också kunna känna trygghet om att det finns jobb i en kommun så att man inte är tvungen att flytta därifrån. Det vore betydligt bättre om det fanns en generell, bra näringslivspolitik som räckte till för att även företag i glesbygd kunde överleva. Det är självklart. Oron ute i bygderna handlar om att man inte kan försörja sig, annars skulle ju folk stanna kvar. Den dåliga näringslivspolitik som förs i får den konsekvensen att företag i första hand i dessa områden får packa ihop, och det är väl inte att skapa trygghet. Här skapar regeringen snarare en kolossal otrygghet. 146 () replik: Vi kunde läsa i ett TT-meddelande i går att nyföretagandet i har ökat . Totalt nyregistrerades 26 812 företag . Det är en ökning jämfört med . Många av dessa företag startades i , men det är i glesbygdskommunerna som nyföretagandet ökar mest. Det borde väl även glädja , eller? 147 () replik: Det var en dum fråga. Det är självklart att det gör det. Det är utifrån ett väldigt lågt läge som det ökar. Jag har levt bland företagare . Det hörs ju inte precis några hurrarop för regeringen ute bland företagare. Det är tungt. Det är 20 000 företag färre i än vad det var , och det är dystert. när det börjar bli högkonjunktur vänder det, och det vore väl konstigt annars. Men det förs ju ingen bra generell politik. Sedan är du kritisk till vår regionalpolitik därför att vi drar in 100 miljoner. Men det handlar inte om att dra in dem, utan vi flyttar över dem till turism. Det är en betydligt effektivare regionalpolitik än detta pytsande med små belopp. Skulle vi marknadsföra som ett turistland skulle det ge tiotusentals nya jobb. Det är regionalpolitik som fungerar. Du gillar inte vårt sätt att se på näringslivspolitik över huvud taget. av alla företagare tycker att förslaget om att övervältra kostnaderna för sjukskrivningar på företagen är ganska kontraproduktivt. Det är väl bara regeringen som inte inser det. När det gäller energipolitiken stod jag en gång för linje 3. Jag tyckte att kärnkraften skulle bort. Men vi kan ju inte ta bort den förrän vi har någonting att ersätta den med. Det är därför som man får det resultat som man nu har fått vid Kubal. Det går inte ens att få en offert, det hörde vi ju själva när vi var där. Man hade offert på energi. Det är väl ingen som vill satsa i en sådan verksamhet. Er politik är ju inte öppen för att näringslivet ska ha vettiga villkor. Det är det som är det stora problemet. 148 () replik: vet ju mycket väl att energi är en avreglerad marknad. Det finns inte någon anledning för oss att gå in och tycka till om hur avtalen mellan Kubal och ska se ut. Det vore lite väl magstarkt. När det gäller dumma frågor eller inte tycker jag att det var bra att svarade att han tyckte att det var bra att företagandet hade ökat i glesbygd. Vi har haft en strategi för att komma till rätta med särskilda riskkapitalinsatser. Jag kan inte säga att allting nu är bra. Men man ökar flexibiliteten och möjligheten att få riskkapital i dessa områden. Det har varit någonting som näringslivet och företagarna har fajtats för att få. Ge oss en eloge för att vi inför detta och ger denna möjlighet till ett högre riskkapital! När det gäller att stärka företagsamhet och utveckla entreprenörskap lär vi väl säkert komma in på det under utgiftsområde 24. Men låt mig bara nämna några saker. Den generella nedsättningen av sociala avgifter utvidgas för företag inom stödområden. Statens insatser för information och rådgivning till företagare ska förstärkas. Utveckling av innovationssystem och kluster ska främjas, bland annat genom nationella program och även när det gäller utbyggnad av bil- och komponentskluster i övre , mineralutvinning och så vidare. Det fanns massor med olika delar i det här som är nödvändiga för att öka företagandet. Det vore bra om man också kunde sätta sig in i saken och se vad som görs och inte bara hissa svart flagg, . 149 () replik: Jo, det händer väldigt mycket positivt också i glesbygden och i norra , som jag känner väl till. Men det skulle kunna vara mycket bättre med en mer genomtänkt politik. Det är jättebra att tycker att vi ska ha en omfattande omlokalisering av statlig verksamhet över hela landet. Men krävs det en reservation eftersom det händer så otroligt lite på det här området. Det går inte att bara vänta på ansvarsutredningar. har en jätteutmaning nu om han ska fullfölja försvarsbeslutet. Vad regeringen står i begrepp att göra är att dra tillbaka den mest omfattande statliga verksamheten från norra inland, från den region där det här betyder allra mest. Då kan man inte vänta på utredningar, utan man måste agera . Sedan har jag en fundering om EU:s sammanhållningspolitik. håller man på att se över regelverket. Att i det läget försämra och centralisera de regionala företagsstöden är oklokt. Vi måste veta vilka regler som gäller framöver. I , till exempel, har man inte en tanke på att försämra sina stöd innan man vet hur fortsättningen blir. Jag hänvisade tidigare till Europaforum där partikamrat är ordförande. I ett uttalande säger man: En centralisering av besluten strider enligt vår uppfattning mot näringspolitiken. Vad säger du om detta? : är det läge att diskutera en generell differentiering av socialavgifterna eftersom öppnar för en arktisk zon, som man kallar det. Där väntar man på inspel från medlemsländerna. Ska vi inte satsa på en generell differentiering innan man börjar att försämra de företagsstöd som finns nu? 150 () replik: Det är viktigt som skrivs i betänkandet att de aviserade ändringarna i fråga om företagsstödet inte ska ses isolerade. I en samlad bild ingår bland annat att kommer att erbjuda lån med större risktagande i stödområde B, enligt förslaget i budgetpropositionen, under utgiftsområde 24. Självklart måste det, som också utskottets majoritet betonar, även i fortsättningen vara möjligt att bevilja sysselsättningsstöd och regionalt utvecklingsbidrag i såväl stödområde A som B i nära samråd med berörd region. Det är inte fråga om att man ska centralisera eller ta bort verksamheter. Fokus ska ligga på tillväxtarbete på regional nivå, helt i linje med de beslut vi tidigare fattat här i . Projektstöden utvidgar möjligheten att använda pengarna mer flexibelt. Regionala utvecklingsbidrag betalas väl ut av . 151 () replik: Visst är det en centralisering om man till exempel plockar bort sysselsättningsbidragen från länsstyrelserna och flyttar upp dem till nationell nivå. Det kan ingen förneka, men det är ju det som regeringen föreslår i sin budget. Det här ska självfallet inte ses isolerat, men man måste ju sätta in det i sitt sammanhang. Eftersom vi nu är medlemmar i unionen, vad vi än tycker om det, måste vi ju spela enligt . Där diskuteras nu hur stöden ska vara utformade för kommande programperiod. Att i det läget försämra och centralisera stöden, som Europaforum säger, är ju väldigt oklokt. Det är mycket bättre att ha kvar dem och att sedan göra en förändring inför den kommande programperioden. Jag tog upp förut. Det är en kommun med mer än en tiondel av vattenkraft, som jag har sagt ett antal gånger i den här kammaren, som har en oerhört kärv ekonomisk situation. Där är det för övrigt och Socialdemokraterna som gemensamt styr. Man upplever att man inte får möjlighet att utveckla sin kommun på ett bra sätt. Hur ska en sådan kommun få en framtidstro och en bättre utveckling enligt ? 152 () replik: Jag kanske har svårt att göra mig förstådd, och det felet må väl läggas på mig. Självklart är det så att utvecklingsbidragen och sysselsättningsstöden ska användas i regionen, men man ska kunna använda dem i ett mer flexibelt system så att man också ska kunna ta större risk i de berörda regionerna. Den regionalpolitiska utredningen och har ju slagits för att kunna gå in och göra förändringar när det gäller riskkapitalet. Den generella nedsättningen av sociala utgifter utvidgas till att gälla för företag inom stödområden . När det gäller utlokaliseringen inser vi självklart att man måste kunna utlokalisera, hjälpa varandra, se helheter och att verksamheter ska bedrivas där verksamheter bäst kan bedrivas. Men det är också viktigt att man utlokaliserar och omlokaliserar verksamheter dit de kan fortsätta att leva. Det är tyvärr ofta dragkamper inom regioner om olika myndigheter. Är det då inte bättre att man klart ser över så att man inte direkt utlokaliserar någon ny myndighet som man sedan snabbt lägger ned? När det gäller och vattenkraften har vi haft åtskilliga debatter och diskussioner om vattenkraften, och där känner vi till varandras inställning. Jag tycker att det är bra med åtgärder som är av karaktären sociala avgifter och skatteutjämningskaraktär i olika delar för bil- och komponentskluster i med speciella mikrolån, företagsstöd och dylikt. Det är sådana delar som är viktiga. Om man petar in ytterligare i det här är jag övertygad om att det skapar motsättningar i landet i dess helhet. Låt oss utveckla regionerna i landet i stället för att skapa motsättningar. 153 () replik: Ja, , vill göra en minskning i budgeten av stöd, eftersom och det har jag redan tidigare talat om vi tycker att de selektiva stöden inte ger tillräcklig effekt. nämnde själv den regionalpolitiska utredningen. Den håller på att bli gammal vid det här laget. Jag tror att den hade 18 eller 19 bilagor, och i åtminstone ett par av dem fanns utredningar just om sysselsättningsstödets effekter. Företagen som fick sysselsättningsstöd gick bra så länge stöden betalades ut. Sedan planade kurvan nedåt väldigt snabbt. Alltså tycker vi inte att det är bra att satsa på sysselsättningsstöd. Vi satsar i stället mer än regeringspartiet och stödpartierna på en del andra områden, vilket nämnts i tidigare debatter . Vi vill till exempel satsa 450 miljoner på kommunikationer. Vi vill ha mer pengar till forskning och utveckling vid universiteten, skattesänkningar för företag, lägre arbetsgivaravgifter och en del annat. När det gäller de här stöden är vi liksom andra partier, förmodar jag, mycket nyfikna på den redovisning som kommer att göra om vilken effekt stöden har, vilken information man ger till om stödens effekter, och så vidare. Jag tror att vi kan vara överens om att det är något att vänta på, för då kanske vi får veta lite mer. 154 () replik: Ja, självklart finns det väl all anledning att göra det. Men som säger har nog den regionalpolitiska utredningen på nacken. Därefter har beslut fattats i den riktningen här i , och 2002 fick vi den nya regionalpolitiken. går man in och gör förändringar för att gå ifrån bidrag till lån. Då blir det ett ramaskri från några regioner som tror att man kommer att ta pengar från den regionala verksamheten. Men det handlar ju om att öka flexibiliteten för att kunna öka riskkapitalsatsningarna. , visst sjutton skiljer ni er mycket åt i alliansen när det gäller regionalpolitiken. De 1,4 miljarderna av en budget på 3,5 miljarder visar ju att ni inte är sams i alliansen för . Sedan vill jag ta upp en sak som tog upp i sitt inledningsanförande och yrkade bifall till men som jag inte kommenterat tidigare, nämligen det transportpolitiska stödet. I utskottstexten har vi skrivit att ska göra en översyn av transportbidraget. Det tycker vi är en viktig del i sammanhanget. Det är alltså inte så att den delen är bortglömd. 155 () replik: Det är alldeles utmärkt. Det som jag avsåg speciellt var persontransportstödet. Jag hoppas att översynen ska leda till att man kan införa det. 156 () replik: En viktig uppgift för den nya regionala utvecklingspolitiken är att stimulera till ökat nyföretagande och att stärka utvecklingen i befintliga företag. Därför föreslås åtgärder med syfte att bidra till att stärka entreprenörskapet och gynna utvecklingen i livskraftiga företag. Det är sådana exempel som vi gemensamt borde kunna enas om för att åstadkomma en regionalpolitik som ger tillväxt i hela landet. 157 (): Det här är en mycket intressant debatt, och mycket har klargjorts när det gäller betänkandet. Men jag ska i alla fall tala om ståndpunkt i den här frågan. ser det som en självklarhet att alla människor ska kunna välja var de vill bo. befolkning ska kunna bo, leva och jobba i hela . Hela landet ska vara tillgängligt för alla. Men precis som det slogs fast i den regionalpolitiska propositionen behöver vi fungerande arbetsmarknadsregioner med god kommersiell och offentlig service, vård, kommunikationer, arbete och näringsliv. Kvinnor och män måste ges samma förutsättningar att delta i det lokala och det regionala utvecklingsarbetet, annars får vi ett demokratiproblem. Tillväxtprogrammen kan vara den arbetsmetod som garanterar mångfald och uthållig tillväxt. Den yttersta förutsättningen för att människor ska kunna leva och bo på landsbygden är att det finns arbete åt alla. vill skapa jobb både inom den offentliga sektorn och inom näringslivet genom olika stimulanser. Målet för är att det ska finnas arbete där människor bor. Svensk basindustri kommer till stor del från våra naturtillgångar, från skogen, gruvorna och vattnet. Men de mest snabbväxande näringarna finns bland företag inom turism, service och så kallade kunskapsföretag, där få medarbetare besitter specialistkompetens inom ett väl avgränsat område. De regionala arbetsmarknaderna i ser mycket olika ut både vad gäller antal arbeten och i vilka sektorer dessa arbeten finns. Omstruktureringen av arbetsmarknaden tenderar att koncentreras till vissa starka tillväxtregioner. Utvecklingen är mycket svår att styra, och det finns ingen patentlösning på problemen. Ska hela leva, och framför allt , måste det ske förändringar. Såväl nya som gamla verksamheter kan med fördel bedrivas även utanför storstadsregionerna. Precis som beslutats tidigare här i bör nya myndigheter och verk placeras i andra delar av landet, gärna i och i skogslänen. En utvärdering av omlokaliseringar som gjordes av Statskontoret för så länge sedan som 1989 visade att omlokaliseringar påverkade mottagningsortens befolkningsunderlag och skatteunderlag positivt. Den nya personalen har medverkat till en vitalisering av de flesta myndigheter, och personalens arbetsmiljö har förbättrats avsevärt. Myndigheterna har också fått lägre lokalhyror. En omlokalisering måste dock vara väl genomtänkt och belysa sociala konsekvenser, mångfald och regionala konsekvenser. Den bör också ta hänsyn till konsekvenserna för en jämställd och uthållig utveckling på den lokala arbetsmarknaden. arbetar ju, precis som förut sade, med den här delen. Eftersom det nu pågår ett omfattande arbete med att kartlägga och föreslå flytt av statliga myndigheter och verk med anledning av nedläggningar och omstruktureringar av försvaret, ett arbete som ska redovisas , lyfter inte fram sin motion om en plan för omlokalisering av statliga verk och myndigheter. Vi anser att det här arbetet är så viktigt att det måste slutföras först. Detta betänkande föreslår förändringar av olika stöd, och det sker helt i linje med den regionalpolitiska propositionen, där olika stöd och bidrag direkt till företag ska minska till förmån för olika former av stimulanser. De selektiva regionala företagsstöden är regionala utvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag och landsbygdsstöd. De regionala utvecklingsbidragen lämnas till investeringar i maskiner och byggnader hos företag som planerar en expansion men kan också ges till utbildning av personal och forskning. Landsbygdsstödet riktar sig till små och medelstora företag i glesbygds- och landsbygdsområden. Sysselsättningsbidraget ska bidra till nya och varaktiga arbetstillfällen i regionala stödområden. Regionalt beslutade utvecklingsbidrag föreslås avvecklas inom stödområde B . Men precis som påpekats tidigare kommer att erbjuda lån med större risktagande i stödområde B . Också kommer även fortsättningsvis att kunna fatta beslut om regionalt utvecklingsbidrag i stödområde B. Regionalt utvecklingsbidrag i stödområde A kommer att vara kvar. Landsbygdsstödet ska ligga kvar på regional nivå, och en förenkling av stödet kommer att ske. Det kommer också att ske inom ramen för det regelförenklingsförslag som kommer med de 300 reglerna som ska försvinna. Regionalt beslutade sysselsättningsbidrag föreslås avvecklas. Pengarna kommer att finnas kvar på central nivå, och kommer att besluta om dem. förutsätter, precis som Socialdemokraterna och den övriga majoriteten i utskottet, att det sker på förslag från och i nära samarbete med regionerna. Det är ju ute i regionerna som det här ska bli en praktisk verksamhet. I stödområde A ska det kunna gå att ge stöd både till nyetableringar och, när det finns särskilda skäl, andra typer av sysselsättningssökande åtgärder. I stödområde B ska det gå att ge stöd till nyetableringar. uppdrag inriktas mer på att förstärka insatser för entreprenörskap och nätverksbyggande mellan företag och mellan myndigheter och företag. Målsättningen är att de medel som tidigare använts till regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag ska användas för att stimulera insatser för utveckling och ge kunskap till befintliga och nya små företag, och även delfinansiera de regionala tillväxtprogrammen, samt för landsbygdsstöd. En utgångspunkt är att förslagen så långt som möjligt inte ska medföra minskad tillgång till regionalt utvecklingskapital. Det finns också medel för att stimulera utvecklingen av fler kreditgarantiföreningar i . Det är ett arbete som har pågått , och det kommer nya pengar för att arbetet ska fortsätta. En effektiv och väl fungerande kapitalmarknad är en av flera grundförutsättningar för företag och deras utveckling. Det är inte minst sant för de riktigt små företagen på små orter. Det finns också en brist på kapital. För att motverka dessa brister, och för att i vissa skeden bidra till att komplettera marknaden, har staten ett ansvar. Det ansvaret tar man genom de här förslagen. Avslutningsvis kan jag inte låta bli att redogöra för en del av ett möte som jag var på som handlade om IT och små företag. Det är flera stycken här i kammaren som var på samma möte. Där fick vi redovisat för oss forskning om i vilken utsträckning svenska företagare, små som stora, har egen e-postadress. Forskningen visar att av svenska företagare har egen e-postadress. I riktigt små företag i har inte tillgång till de fördelar som bredband och datorer ger för att underlätta för administrationen och för att marknadsföra sig. I , på och i många andra orter i har man tagit detta på allvar. Där utbildar man företagare i alla branscher om hur man kan övergå från att använda telefon och fax till att använda dator, bokföringsprogram och Internet för att utveckla sitt företag, göra rationella inköp och marknadsföra sig och nå sina kunder. Det sker med hjälp av bland annat medel från . Detta är ett sätt att via projekt och stimulans i stället för via investeringsstöd till företag ge fortbildning. Därmed ökar man möjligheten för det lilla företaget att utvecklas och få högre omsättning och därmed också för att det ska gå att behålla och skapa arbeten även på en liten ort i . Det är ett exempel på hur man med stimulans kan öka utbildningen, kunskapen och skapa kluster och nätverk genom att det lilla företaget kan använda generella åtgärder, i det här fallet utbildning och stimulansåtgärder. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 158 () replik: Det här med IT-utbildning och en verklig digital allemansrätt är något som verkligen kan hjälpa till att utveckla den svenska landsbygden och glesbygden likaväl som de tätbebyggda områden av . Så där vill jag hålla med . Vad jag begärde ordet för är att jag inte förstår varför du tycker att det är bra att centralisera de regionalt beslutade företagsstöden i det här läget. Det här innebär ju en centralisering av makten, att man flyttar besluten från länsstyrelser ute i regionerna upp till , och andra centrala organ. Sedan kan man ju säga att det ska ske i samförstånd med den lokala och regionala nivån. Men besluten flyttas. Det är en centralisering. Jag vill än en gång hänvisa till Europaforum , där det sitter företrädare för alla partier och där man är väldigt oroad över detta förslag. Man understryker att det regionala och lokala inflytandet måste ges utrymme i den här beslutsprocessen och att förslaget i budgetpropositionen om att fasa ut stöden till förmån för lån i det här läget är orealistiskt. Man pekar på att vi måste avvakta och påverka det kommande systemet under nästa programperiod och att en centralisering av besluten dessutom strider mot närhetsprincipen. Varför ska man i detta läge centralisera dessa beslut, ? 159 () replik: Jag kan kortfattat nämna två skäl till att man ska göra det . Mitt exempel gäller utbildning av småföretagare, riktigt små företag, till exempel i och på . Vi fick i går höra hur man har identifierat ett problem för små företag att utvecklas. Det är att de inte kan använda datorn. Det finns bredband, de har dator, men de kan inte använda den därför att de inte vet hur man gör. Och det stödet, den stimulans som man ger, är inte någon investering i en fastighet och inte någon investering i ett helt företag, utan det är en generell åtgärd. Och den generella åtgärden kan man vidta på olika platser där det finns behov. Och kan se var någonstans i landet dessa behov finns. Behovet är lika stort i som i och i av denna utbildning. Ett annat skäl är att vi tyvärr är medlemmar i , och EU kommer att se till att alla stöd på ett eller annat sätt kommer att försvinna. Det är konkurrenshämmande. Vi får därför inte själva i landet bestämma om stöd eftersom det hindrar konkurrensen.