prot · GS0911 · 2004-10-01 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att underlätta för kommuner som vill bedriva försöksverksamhet med lärlingsutbildning och om jag avser att vidta några åtgärder för att försöksverksamhet ska få startas parallellt med Yrkesutbildningsdelegationens arbete. För att öka attraktionen och kvaliteten i gymnasieskolans yrkesinriktade program behöver arbetsformer och pedagogik utvecklas. En viktig väg är att skapa en lärlingsutbildning av hög kvalitet. Regeringen har i propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utveckling av gymnasieskolan (prop. 2003/4:140) redovisat sin bedömning att en gymnasial lärlingsutbildning bör utvecklas som ett valbart alternativ inom gymnasieskolan. Till innehåll och mål ska lärlingsutbildningen motsvara skolförlagd utbildning, men till sitt upplägg kunna skilja sig avsevärt genom att den till huvuddelen är förlagd till en eller flera arbetsplatser. Under såväl de skolförlagda som de arbetsplatsförlagda delarna av utbildningen har gymnasielärlingen elevstatus. Det gläder mig att är positiv till regeringens förslag om en gymnasial lärlingsutbildning. kan jag konstatera att står fast vid sin tidigare deklarerade ståndpunkt att de elever som väljer att utbilda sig inom ett praktiskt inriktat yrkesområde av någon anledning ska ha en utbildning med lägre kunskapskrav än andra. För mig är det självklart att lärlingsutbildningen ska ge goda kunskaper i både kärn- och karaktärsämnena för att eleverna ska stå sig väl i samhället och på en krävande arbetsmarknad i utveckling. För eleven kan den praktiska delen motivera och påvisa behov av även mer teoretiska kunskaper som är nödvändiga för att klara yrkesrollen. Lärlingsutbildningens samtliga delar ska präglas av att de praktiska och teoretiska inslagen är integrerade och stöder lärandet till en helhet. Regeringen ser mycket positivt på det samarbete som etablerats mellan skola och arbetsliv i och . I den tidigare nämnda propositionen om gymnasieskolan betonar regeringen vikten av att kvaliteten i gymnasieskolans yrkesutbildningar stärks bland annat genom ett ökat samarbete med näringslivet. Projektet ligger också i linje med regeringens förslag att en lärlingsutbildning utvecklas som en valbar, alternativ väg genom gymnasieskolan. Avslaget på dessa kommuners ansökan ska ses mot de långtgående möjligheter gällande regelverk för gymnasieskolan ger att utforma yrkesinriktade utbildningar i nära samverkan med arbetslivet. Bland annat gäller förordningen (2000:690) om försöksverksamheten med lärande i arbetslivet inom gymnasieskolan för utbildningar som påbörjas före . Vidare ska Yrkesutbildningsdelegationen, i samverkan med berörda myndigheter och skolhuvudmän, medverka till att utvecklingsarbete initieras på lokal nivå för att förbättra och förnya metoder, arbets- och organisationsformer för ett nära samarbete mellan skola och arbetsliv. Delegationen kommer därför att föra en dialog med och kring det utvecklingsarbete som pågår där. En tredje faktor som påverkat regeringens beslut är det uppdrag som lämnats till . ska utreda och lämna förslag på utformningen och regleringen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Även kombinationen av anställning och utbildning på nationella och specialutformade program behöver analyseras närmare. Det är därför min förhoppning att det inledda samarbetet med de olika branscherna i och resulterar i yrkesutbildningar med hög kvalitet och stora inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Enligt min uppfattning kommer en modern lärlingsutbildning som utvecklas på regeringens initiativ, där eleverna får de kvalificerade kunskaper som är nödvändiga, att vara av stor betydelse för utvecklingen av de yrkesinriktade gymnasieutbildningarna. 13 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Svaret kom snabbt och som vanligt. Utbildningsministern redovisar tydligt sin uppfattning om lärlingsutbildning. Men det är uppenbart att vi står väldigt långt ifrån varandra i synen på alternativa yrkesutbildningar i gymnasieskolan. Min fråga gällde, fru talman, varför regeringen sagt nej till försöksverksamhet med lärlingsutbildning i och . Där nere i har de båda grannkommunerna verkligen gjort ett seriöst försök att utveckla en lärlingsutbildning inom den nuvarande gymnasieskolans ram. Den säger utbildningsminister nej till. Regeringen beskriver i sitt eget förslag till ny gymnasieskola att ny lärlingsutbildning behövs. I och är man beredd att starta. Då säger regeringen nej. Här handlar det inte om någon avvikelse från läroplanen eller någon idé om att utmana socialdemokratisk skolpolitik. Här handlar det om att inom dagens gymnasieskola ge ungdomar möjlighet att lära sig ett yrke. Men regeringen säger nej. Borgerliga partier och socialdemokrater i och står bakom förslaget. Företag, branschorganisationer och fack står bakom. Men regeringen säger nej. Motiveringen till avslaget är att regeringen ska börja utreda en lärlingsutbildning. Vore det då inte bättre att lära lite av verkligheten också i stället för att bara sitta vid skrivbordet och utreda yrkesutbildning? har man nere i arbetat med att planera för att skapa kontakter med företag. Resultatet har blivit att man har fått med sig tre branscher teknik och metall, hotell och restaurang samt livsmedel. I och har man kommit överens både med fack och med arbetsgivare som stöder projektet. Idén är alltså att eleverna har skolförlagd undervisning en stor del av med utbildning i kärnämnen och karaktärsämnen och är ungefär på företaget. Om sedan eleverna visar sig klara det antas eleven till en anställning som lärling på företaget med ett lärlingsavtal utifrån gällande avtal för yrkesutbildning som facket också godkänt. kan den skolförlagda tiden bli ungefär , och man räknar med två till på företaget. Kommunen är trots anställningen huvudman för utbildningen och har uppföljningsansvar. Hela utbildningen sker inom den nationella gymnasieskolans ram. Det är 2 500 gymnasiepoäng. Det ska motsvara ett nationellt program med kärnämnen och karaktärsämnen. Jag skulle gärna vilja att utbildningsministern tydligare än i sitt svar sammanfattar huvudargumentet till att inte bara säga nej till lite småpengar till projektverksamheten utan till att avvisa hela försöket, vilket regeringen har gjort i sitt svar. 14 (): Jag vill börja med att citera krönikören i tidningen . Så här skriver han: Säg mig den nation som klarar sig utan murare, målare och snickare Kunskaper och erfarenheter håller på att försvinna i . Kommande generationer måste ta vid och föra traditionen av handens och hjärnans arbete vidare. Duktiga hantverkare är skönhetens och nyttans apostlar när människan bygger och vårdar alla ting på jorden. Genom skriftliga frågor och interpellationsdebatter har jag fått ha en dialog med ministern om hantverksyrkenas framtid. Jag har då påstått att det kommer att råda brist på mer än 100 000 hantverkare om inget görs. Jag har krävt en uppvärdering av handens kunskaper. Vi har talat om enklare sätt för vuxna att byta yrke till ett hantverksyrke. Jag har pläderat för invandrarna som en resurs inom hantverksyrkena. Jag måste instämma i interpellation om hur viktigt det är att få fart på lärlingsutbildningarna. Från min hemkommun kommer alarmerande uppgifter. På hantverksprogrammet för trä och metall var det så få sökande att utbildningarna fick ställas in. Av de 24 platserna på industriprogrammet med inriktning på plåt, svetsning och skärande var bara 11 platser upptagna. Jag har också inhämtat uppgifter från . Det visade sig då att nästan åtta av tio studerande på fordonsprogrammet hoppar av utbildningen . Då kan man undra: Varför har det blivit så här? Är det så att ungdomar inte tycker att det finns en vettig utbildningsväg på gymnasiet för den som vill lära sig ett praktiskt yrke och som inte tror sig orka med all den teori som ska finnas på alla program? Eller är det så att syokonsulenterna inte tillräckligt pläderar för de praktiska programmen? Jag vill gärna få veta ministerns åsikt i de frågorna. Jag tror att vi är överens om att en modern, fungerande lärlingsutbildning med nära samarbete mellan skola, företag och hantverkare är den bästa grunden för att vi ska kunna avhjälpa den förmodade framtida bristen på hantverkare. Jag är ny i , och jag håller på att försöka få ett grepp om de många termer som vi rör oss med här i . Vi talar om uppdrag, att tillsätta, utreda, föreslå och fatta beslut. Tydligen är det så att allting måste ha sin gilla gång. Jag tycker att tidtabellen hör till det som ibland kan vara ganska så osäkert. Om vi skulle beteckna den moderna lärlingsutbildningen som ett tåg som har satt i gång sin färd så undrar jag: När tror ministern att tåget kommer fram? 15 Utbildningsminister (): Låt mig börja med att säga att jag tycker att det är roligt att det verkar finnas en ganska stark uppslutning kring regeringens syn på behovet av starka lärlingsutbildningar i en modern gymnasieskola. Det är precis det förslaget som vi ska behandla här i kammaren . Efter att ha haft flera diskussioner med skulle jag tro att vi har likartade ståndpunkter när det gäller synen på hur gymnasieskolan måste premiera hantverksyrkena och hur man måste bli mycket bättre på att kombinera det teoretiska med det praktiska. Det måste vara så att ungdomar med drömmen om att få en bra yrkeskompetens kan få utföra en stor del av sin utbildning eller hela ute på en arbetsplats i form av att vara lärling. Det hoppas jag att också riksdagsdebatten och beslutet i kammaren kommer att ge ett starkt stöd för. Jag vill att och ska köra i gång med sitt arbete. De har begärt undantag för förordningar. Det behövs inte. Det är bara att börja arbeta! Pengarna som de söker har de redan fått. De får utökade statsbidrag för att utveckla grund- och gymnasieskola. kommer 1 miljard och året därpå kommer ytterligare 1 miljard. Använd dessa pengar för att utveckla lärlingsutbildningar! Vänta inte på att få ett stöd någon annanstans ifrån! Dessutom satsar vi på att stärka IV-elevernas situation. Man ska anställa fler lärare och se till att eleverna får den stöd och den hjälp som de behöver för att kunna fullfölja en gymnasieutbildning av god kvalitet. Använd de pengarna till att genomföra lärlingsutbildningar i och ! Regeringen kunde ha valt att hålla inne de pengarna och sedan bara dela ut dem till projekt. Men vi tycker att det är bättre att pengarna kommer rakt ut till kommunerna och att man själv får bestämma över dem där. Då kan man utveckla exempelvis lärlingsutbildningar. Det finns alltså inte några hinder för dem att komma vidare. Jag tycker att de ska köra. ska fatta sitt beslut om att ytterligare stärka lärlingsutbildningarna. När vi genomför den nya gymnasieskolan ska vi se till att det inte längre bara finns enstaka goda exempel, som man nu vill visa på i och , utan att detta är någonting som vi genomför över hela landet. Jag tror att jag och kan komma varandra mycket nära när det gäller det här. Det är den stora utvecklingsfrågan för gymnasieskolan . Däremot måste jag säga att står mycket långt ifrån regeringens syn på gymnasieskolans framtid. I inlägget alldeles nämnde inte vilket recept för framtidens gymnasieskola är. Man vill korta tiden i gymnasieskolan och de ämnen som man ska läsa med . Man föreslår de i ett historiskt perspektiv mest dramatiskt sänkta kunskapskrav som vi har diskuterat i riksdag . Det finns inget europeiskt parallellt exempel på detta. Man föreslår förkortning av yrkesutbildningar med i strid med arbetslivet och i strid med fackliga organisationer, men också i strid med . Dagen efter det initiativ som togs , när tog detta steg höger ut i skolpolitiken, gick ut med ett pressmeddelande. Man sade: Detta är helt oacceptabelt. Vi kan inte sänka kunskapskraven på yrkesutbildningarna. Vi måste ju se till att jobba för att alla når de kunskapskrav som gäller ute i arbetslivet, och inte säga att man i stället utbildar elever i en kortare biutbildning och till säker arbetslöshet. Där står vi mycket långt ifrån varandra. Men jag räknar med att socialdemokratin tillsammans med våra samarbetspartier kan diskutera med om att utforma en lärlingsutbildning som får fart över hela landet. Det ska vara i branscher som präglas av hantverksyrken, men också inom vård- och omsorgsyrkena. Där behövs det också en mycket starkare koppling till arbetslivet. 16 (): sade att han som ganska ny i även inte är så ibland har svårt att överblicka vissa beslutsgångar. Jag har visserligen suttit i , men när jag hör utbildningsministern så inser jag att inte heller jag riktigt förstår beslutsgångarna, i varje fall inte regeringens. säger att det bara är att köra i gång i . finns det ett papper med ett beslut från daterat . Regeringen beslutade helt enkelt vid sammanträdet att avslå ansökan om att få starta försöksverksamhet med lärlingsutbildning och att få projektmedel för utveckling av den. Det är klart att skolcheferna i och precis som jag har uppfattat att detta är ett nej till försöket. Det har vi ju sett i tidningarna. De kan arbeta med det individuella programmet; där finns möjligheter. Men i de nationella programmen, där man har tänkt arbeta, får man inte starta. Det blir förvirrande när utbildningsministern efter ett sådant här avslagsbeslut går upp och säger att det bara är att köra i gång och att det ska bli intressant att se hur det går. Man har ju avslagit försöksverksamheten. Jag skulle gärna vilja ha ett klarläggande på den punkten. Jo, det är sant som utbildningsministern säger i de flesta länder finns det en uppdelning mellan rent studieförberedande utbildningar å ena sidan och yrkes- och lärlingsutbildningar å andra sidan. Här i har Socialdemokraterna drivit en skolpolitik som går ut på att göra alla utbildningar mer lika varandra. Därför är det också många elever som går ut utan vare sig teoretisk kunskap eller yrkeskunskap. Yrkesutbildningarna har akademiserats eller teoretiserats till den grad att mer än hälften misslyckas på många utbildningar. På vissa program är det . Är det kanske den här ideologin som ligger bakom att man till och med säger nej till ett försök att förbättra yrkesutbildningen även inom egen gymnasieskola? Det är sant att har föreslagit tvååriga gymnasieutbildningar som ett alternativ. Det är inte det vi ska diskutera , men för mig är det ganska självklart att en lyckad, gedigen, tvåårig yrkesutbildning med allmänbildning i viktiga ämnen är bättre än en utbildning som man hoppar av efter ett eller . Det är ju fallet . En lyckad tvåårig gymnasieutbildning ska alltså jämföras med verkligheten. När snart hälften inte når upp till gymnasieskolans mål måste man erbjuda ett alternativ till eleverna. föreslår inte att alla yrkesutbildningar ska vara tvååriga. Men den här diskussionen ska inte blandas ihop med att driver mycket radikalare förändringar än vad det här försöket i innebär. I vill man helt enkelt ge ungdomarna en rejäl chans att få kontakt med verkligheten i ett yrke, känna kulturen på golvet, lära sig av erfarna yrkesmän och känna att de faktiskt också får en lön för sina insatser. Det är ingen revolution, utan det är som sagt både borgerliga och socialdemokratiska politiker som står bakom det här förslaget att utveckla skolan inom gällande regler. Därför tycker jag fortfarande att det är beklagligt att utbildningsministern sänker ett ambitiöst försök som kunde ha hjälpt många ungdomar och som kunde ha kommit med nya idéer till utredarna på här i . Även om nu säger att det bara är att köra i gång med detta finns det ett avslagsbeslut från regeringen. 17 (): Jag brukar inte läsa , men jag funderar på att göra det efter hans kloka inlägg om hantverksyrken. Jag vill ge ytterligare ett citat här i debatten: I , och förvärvar mellan trettio- och sjuttiotusen duktiga ungdomar gesällbrev, men i är de inte flera än att de får plats på en liten läktare i eller . Jag hoppas att den planerade lärlingsutbildningen kan resultera i att de knappt 1 000 gesällbrev som utfärdas i väsentligen kommer att öka . Det är bekymmersamt att tiotusentals svenska ungdomar mellan varken går till jobbet eller skolan. Jag hoppas att de kan få vara med på lärlingståget. Detta tåg behöver många passagerare, annars finns det snart ingen som kan hjälpa oss som tillhör den opraktiska delen av invånare. Jag vill sluta mitt inlägg med ännu ett Ranelidcitat: Bilverkstaden lånar sina lungor och hjärtan av människor. Pappersbruket och gruvan klarar sig inte utan det vakna och intelligenta ögat. Många kan lära sig att böja tyska verb och skriva under skattebesked, men få på denna jord kan rätt och vackert fläta en korg eller konservera en möbel. 18 Utbildningsminister (): Jag vill tacka både för inlägget och för Ranelidcitaten. De är användbara. Låt mig först klara av frågan om och . Det är exakt så som själv uttryckte det i sin replik. De vill utveckla inom gällande regler. Jag stöder dem fullt ut. Det är precis som säger. Det är inom gällande regler. Det behövs inga dispensbeslut från regeringen, utan man får faktiskt köra på. Frågan gäller om vi dessutom ska ge dem . Vi har valt att öka insatserna till kommunerna . Vi gör det även med 1 miljard och året därpå med 1 miljard. Det är klart att vi skulle kunna hålla inne den miljarden på departementet och bara lämna ut den om vi får en dispensansökan eller något sådant. Vi har valt att lämna de pengarna rakt ut till kommunerna. Använd de pengarna till att utveckla lärlingsutbildningen! Det kommer att vara intressant för hela landet att se den utvecklingen. Det är orsaken till avslagsbeslutet. Dessutom har vi tillsatt en yrkesutbildningsdelegation som kommer att arbeta. Där sitter fackliga organisationer, näringslivsfolk, gymnasiefolk och kommunfolk. De kommer att arbeta tillsammans med kommunerna för att stimulera utvecklingen av bland annat nya gymnasiala lärlingsutbildningar. De kommer att ta kontakt med och för att diskutera om det finns någonting som delegationen kan göra för att stötta den här utvecklingen. Jag är mycket glad över att partivännerna i och engagerat driver frågan om lärlingsutbildning. Då var det avklarat. säger att han inte vill diskutera hur förslag till yrkesförberedande program ska se ut . Det förstår jag. Det är ett förslag som måste karakteriseras som vettlöst. I ett europeiskt perspektiv diskuterar vi alla hur vi ska öka alla elevers chanser att fullgöra en gymnasieutbildning. Vi förstår alla att de måste ha den för att klara en modern arbetsmarknad. I ett europeiskt perspektiv ligger bra till när det gäller uppfyllandet av hur många som går en treårig gymnasieutbildning, men vi är inte nöjda på något sätt. De siffror som redovisar är ett siffertricksande som bara har politiska syften. Man kan inte räkna in den grupp som går på det individuella programmet och som inte fullt ut har fått med sig kunskaperna från och tro att de ska klara ett nationellt program . De måste ju börja med sina grundkunskaper. Då tar det ett extra år innan de är färdiga. Detta är inte ett bra sätt att redovisa sanningen om hur det ligger till. Vi måste bli mycket bättre, och då är jag alldeles övertygad om att det är kontakten med arbetslivet som är nyckeln framåt för de yrkesförberedande programmen. Jag invigde Motorbranschens tekniska gymnasium i . Där engagerar sig verkligen industrin i gymnasieutbildningen. Med sitt bidrag gör de utbildningen ännu mer kvalitativ och attraktiv för unga människor. Ungdomarna söker nu till den utbildningsformen i mycket större utsträckning än när kommunen själv arbetade med den utbildningsinriktningen. Så ska vi göra i flera branscher, och så ska vi också göra med yrkesutbildningar som är inriktade på den offentliga sektorn. Det handlar om moderna lärlingsutbildningar och inte om att dumpa kunskapskraven och ta bort en tredjedel av utbildningen och med största sannolikhet utbilda för arbetslöshet. När till och med reagerar mot förstår jag att inte vill diskutera den här frågan . och , kör vidare! Ni har vårt fulla stöd. Men , försök att komma till lite sans när det gäller gymnasiefrågan! 19 (): Jag vill verkligen diskutera förslag, men handlar debatten om försöksverksamheten med lärlingsutbildning i och . Jag vill verkligen diskutera alternativ till den socialdemokratiska gymnasieskola där alltfler lämnar skolan för tidigt utan en riktig förberedelse för studier eller yrkesliv. Jag vill verkligen, i motsats till det parti som kallar sig för ett arbetarparti, uppvärdera handens arbete. Men har jag ställt en fråga om lärlingsutbildningen i och . fattade alltså regeringen beslutet, såg jag . Jag läser återigen: Regeringen har vid sitt sammanträde avslagit er ansökan om att få starta försöksverksamhet. Det är inte så konstigt att skolchefer och andra i och uppfattar det här som ett avslag. Det är något slags brist i kommunikationen mellan och skolförvaltningarna ute i kommunerna om anser att det bara är att köra i gång när det står att man har avslagit någonting. Jag tror faktiskt att , medvetet eller omedvetet, mörkar på en punkt här. Den springande punkten i deras försöksverksamhet är att man vill kombinera lärlingsutbildningen med anställning. Och de har uppfattat att det här avslaget innebär att de inte får göra det nu annat än inom det individuella programmet där man har den möjligheten. De här kommunerna bad att få försöka utveckla detta med en anställning men fortfarande med skolan som huvudman. Jag tycker att de skulle få pröva det inte bara på det individuella programmet, som är till för de elever som inte har klarat , utan även för dem som har klarat och är motiverade för yrkesutbildning. Är ordet anställning det nyckelord som inte kan acceptera här? 20 Utbildningsminister (): har vi tillsatt en yrkesutbildningsdelegation som tillsamman med kommunerna ska hjälpa till att utveckla yrkesutbildningarna. Där är lärlingsutbildningarna det absolut viktigaste verktyget. Jag ser fram emot att de tillsammans med och utvecklar ett samarbete som leder till en bra lärlingsutbildning inom de branscher som och har pekat ut som intressanta. Jag stöder det arbetet fullt ut. Men det ska föras ett resonemang med den yrkesutbildningsdelegation vi nu har tillsatt. och ville dessutom ha från regeringen. Dem hade vi inte till förfogande. Vi har lämnat ut dem till kommunerna att arbeta med på eget bevåg. Jag utgår från att de kommer att använda pengarna också till lärlingsutbildningarna. går det inte att diskutera denna fråga utan att diskutera vad innehållet är. Det talar om i lärlingsutbildningar är något helt annat än vad talar om och något helt annat än vad ställer upp på. Jag tror inte ens att kommer att ställa upp på att ta bort en tredjedel av gymnasieutbildningen för de elever som man säger sig ömma för. Vad är det som gör att tycker att om man ska bli en yrkesarbetare behöver man inte så mycket kunskaper i engelska, matematik eller samhällskunskap? Vad är det för traditioner ni knyter an till när ni påstår er stå arbetare nära och ändå säger att de inte behöver kunskaperna? Har varit på en arbetsplats där man använder sig av engelskan i kontakter med kunder, även när man är yrkesarbetare, eller där man använder sig av engelska manualer för att kunna laga en bilmotor eftersom bilmotorn kommer från ett annat land, eller där matematiken används för datorstyrda processer i industrin? Det är fråga om att ta ansvar för en helhet på en arbetsplats. Att då säga att en tredjedel ska skäras ned är att visa förakt för vad samhället och arbetsmarknaden kräver och vad människor behöver för att kunna utvecklas på sina arbeten. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:2 om kostnadsansvaret för stöd och service till funktionshindrade 21 Statsrådet ():