prot · GR09131 · 2004-06-18 00:00:00 — funderar också på detta, och det är som har ansvar för den här frågan numera. Han var förresten i arbetsmarknadsutskottet och berättade om lägessituationen när det gäller kompetenssparandet. Vi har faktiskt skattebefriat alternativa bränslen till vissa delar. Det är en fråga om hur mycket det ska vara. Vi behöver också skatteinkomster. Det vet också . 22 (): Det finns ingen vårbudget. Vi i har ju klokt nog avskaffat systemet att ta budget . Det var ett dumt system. ska vi bara diskutera riktlinjer och mål för budgetpolitiken. Men på en punkt har faktiskt beslutat att man ska vara lite mer precis , och det är när det gäller den kommunala ekonomin. Jag ska också erkänna en sak. Vi i de tre samverkanspartierna har ju lyckats följa det här beslutet när det gäller skattepolitiken, men jag tycker inte att vi har lyckats helt när det gäller utgiftspolitiken. Där har vi gått ganska långt med att lägga ut nya åtaganden . Där är jag lite självkritisk. Jag hade nog väntat mig att få kritik för detta från sida, men när den nu inte kommer får jag väl kritisera mig själv så att vi får den här kritiken framförd i kammaren. Det är riktigt att vi måste få tid att diskutera långsiktigt. Det är väldigt viktigt att vi gör det i . Vi måste ta en långsiktig debatt och våga göra de vägval som det kräver. Vi har jättelika problem framför oss. Vi kan titta på detta med befolkningsförändringarna. Statistiken visar att ökar antalet personer , och de ökar . Det är oerhört dramatiskt. kommer antalet personer bara att öka marginellt och under vissa år också att sjunka. Det är lätt att inse att detta kommer att ställa till oerhörda problem för den offentliga ekonomin och vår gemensamt finansierade välfärd. Och än värre är att problemen inte bara finns långt , utan de är faktiskt redan här. I den här ekonomiska vårpropositionen tar vi upp kommunerna. kommer vi nog att öka på statsbidragen till kommunerna med 7 miljarder. Historiskt sett är det en ganska rejäl höjning. Den är i alla fall inte dålig. Den är inte låg. Men trots det fick vi efter det att vi hade lagt fram den här ekonomiska vårpropositionen rapporter från och som visar att de befinner sig i en väldigt bekymmersam situation. De redovisar att de jobbar på i takt med åldersförändringar och gör det som de har blivit ålagda att göra. Då räknar de med att få ett underskott 2006 på 12 miljarder, och det efter det att de har fått det här tillskottet på 7 miljarder. Detta är mycket besvärligt att hantera. Det ska erkännas. Detta beror på att skatteunderlaget ökar svagt, på pris- och löneökningar, på utgiftsökningar för åldersförändringar, på finansieringsprincip och på medicinsk-teknisk utveckling. Det beror alltså inte på något reformpaket. Det är besvärligt att de redan nu har det så svårt. Hur ska vi hantera det? Jag gick bort från och lyssnade på som hade kongress. Jag blev lite imponerad av dem. De talade kanske inte så mycket och länge, men de var väldigt klara i sin prioriteringar. De krävde alltså inte mer. De krävde inte högre ersättningsnivåer än , men de ville bevara det och se till att man verkligen får i a-kassa. De sade: Prioritera nu satsningar till kommunsektorn! Det var vad de krävde. De hade till och med startat en supporterklubb. Det är klart att jag gick med i den och fick det här märket som man kan bära från och med . Man kan gå med i den klubben. Det går att kontakta eller gå in på hemsidan . Där kan man anmäla sig. Det har jag gjort. Man får en tröja också. Det är viktigt att vi säger ifrån. Vi i Vänstern anser att vi måste göra allt vi kan för att få loss mer pengar till kommunerna innan vi tar den skarpa höstbudgeten. Men vad säger den borgerliga oppositionen? I går fick vi i majoriteten kritik för att vi är drakoniska och slår mot kommunerna. ställer jag frågan till alla de fyra borgerliga partierna. Gå upp och ta en replik och svara på om ni vill ge mer eller mindre än de 7 miljarder som vi redan har anvisat. Vill ni ge mer eller mindre? Det är en oerhört enkel fråga att svara på. Och om ni vill ge mer, hur mycket? Det här svaret måste vi få i den här debatten. Det inte meningsfullt att ha debatter om man aldrig får några svar. Vi måste också ha ett lite längre perspektiv än bara de här åren. Jag skrev ihop en rapport tillsammans med medarbetare. Jag kallar den för Utmaningar . Den kan man också få på nätet, på hemsida. Läs och fundera, och ge era svar. Jag har inte alla svar där, men några har jag. Vi måste våga diskutera. Jag tog upp i några kalkyler om ni inte tror på vad jag och mina medarbetare har kommit fram till vad och tjänstemän har redovisat och en långtidskalkyl. Givet i stort sett oförändrade skattenivåer kan den offentliga sektorn klara oförändrad nivå, alltså den standard vi har . Men då kommer återigen frågan: Ni i de borgerliga partierna vill ju sänka skatten kraftigt. Hur löser ni den ekvationen? De här kalkylerna bygger faktiskt på att man tar till vara de arbetskraftsreserver som finns i samhället. Hur ska ni klara det genom att sänka skatten, som ni vill? Ni är ju inte nöjda ens med dagens standard. Ni kritiserar ju den här sektorn så stenhårt. Och så vill ni sänka skatten. Redan nu har vi stora problem, och efterfrågan på välfärdstjänster kommer att öka i takt med stigande BNP och i takt med medicinsk-teknisk utveckling som gör det möjligt att bota det som förr knappt var möjligt att behandla. Enligt de här kalkylerna skulle den privata konsumtionen öka . Det betyder stigande reallöner. Då ska ni sänka skatterna från de grupper som får denna privata inkomstökning och sänka det totala skatteuttaget. Hur går det då med välfärdstjänsterna? Svara på den frågan! Är ert standardrecept, sänkt skatt, ett rimligt svar på den här utmaningen ? Är det verkligen ert svar? , jag vill gratulera till platsen i , och jag kan i någon mening beklaga att lämnar oss här. Men : no cash i i förhållande till ? , det är en väldigt, väldigt gammal historia! Sanningen är ju att det finns cash i , och inte i . Ja, möjligtvis har de rika miljonärerna cash, men den offentliga ekonomin är ju ett moras. Det är ju det som hotar att driva upp världsräntorna och hålla tillbaka de globala konjunkturerna. Det är no cash i . Nej, det finns pengar i , men de är mer jämnt fördelade. Man talar om klyftor och jämn fördelning. Och ni ska sänka skatterna, för sådana värden behövs inte. Sänkta skatter skapar ökad frihet. Ja, det skapar ökad frihet. Man har en massa frihet i för dem som har slantar! Men tänk på kvinnornas situation! Kvinnorna i har av männens disponibla inkomst, det vill säga lön och företagarinkomster. Så kommer skattefinansierade åtgärder in, och då går kvinnornas disponibla inkomst . Den omfördelningen klarar vi av med skatterna, men när man sänker skatterna så kommer ju klyftorna att öka. Jag tror inte att ni har som mål det förutsätter jag att det är bra med ökade inkomstklyftor, men ni tror att man måste ha det. Vi i Vänstern tror att det är bra med minskade klyftor, och vi tror att det är en fördel med minskade klyftor. Jag tror att det är en väg till tillväxt. Jag tror att fler arbetade timmar är den bästa vägen att lösa offentlig sektors ekonomi, och vi sätter jobben i centrum. Men jag vet, och jag vågar säga som det är: Staten kan inte kommendera fram jobben. Jag vet och vågar säga som det är: Ingen politiker kan lova eller garantera nya jobb. Det är omöjligt. Jobb skapas inte av politiker utan av anställda, forskare och företag i samverkan och av människor som vågar handla lokalt utifrån insikten om att ekonomin är global. Jag tror att det var som också tog upp . Jag har också varit i . Jag har varit i och träffat de här företagarna. De är jätteduktiga. De har kontakter och konkurrerar med kineser och tar kontrakt från dem. Det är duktigt gjort. Men det finns inte bara där. Hemma i mitt har vi också starka och duktiga företagare som har tagit kontrakt i . Vi har duktiga företagare och anställda löntagare i , och det finns en gryende optimism. Jag fick ett pressmeddelande i går från . Det går bra, skriver de, liksom att optimismen är allt starkare i västsvenska företag. Ja, optimismen finns överallt utom i den borgerliga oppositionen. Där finns det bara pessimism tyvärr. Vi ska ju heja på allihop och vara optimistiska. Det är en tuff match vi ska ha. Jag är med i välfärdens supporterklubb, och vi är nog allihop med i supporterklubb. Men se på ! Där har de ju ett sådant styre som satsar på sänkt skatt för tillväxt, och hur ser det ut där? Ja, gå in på RUT:s hemsida det finns på vår hemsida också och titta. Det finns lite kalkyler där. Då ser vi: När det gäller inkomstskillnader ligger i ligans topp. Man redovisar 17 länder. låg etta vad gäller inkomstskillnader. låg i botten, fyra, så vi hade lite inkomstskillnader. När det däremot gäller tillväxt redovisas 31 länder. Då låg i botten, på fjärde plats, men i topp på tjugonde plats. Där ser vi vilken politik som är bäst. Det finns ett undantag i . Det är där kommunisterna dominerade en gång i världen. kallar de sig vänstersocialister. Jag är också vänstersocialist och kommer från gamla vpk. Där har de stärkt en samverkan. Löntagare och politiker har drivit fram en samverkan mellan företagen och hetsat dem till samverkan med offentlig sektor, bland annat i Emilia-Romagna. De har också bra daghem! De har det bra på båda sidor där. Det är den delen i som fungerar. Det är där Vänstern driver på tillväxtpolitiken. Vänstern är för tillväxt! Därför, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 23 () replik: Det är alltid intressant att diskutera med , och ställde han en direkt fråga till den borgerliga oppositionen: Hur mycket mer vill ni ge utöver de 7 miljarder som vi i majoriteten lägger till kommunsektorn ? Svaret för del, som finns redovisat i en motion, är att vi lägger 2,6 miljarder ytterligare i resurser jämfört med regeringen. De fördelas på följande sätt: För det första avsätter vi 500 miljoner till psykiatrin i en riktad satsning dock icke öronmärkt som exempelvis Wärnerssonpengarna, utan det ska stå kommuner och landsting fritt att disponera, men det ska gå till psykiatrin. För det andra avsätter vi 500 miljoner mer till en tvåårig utbildningssatsning för personal inom äldreomsorgen. Jag tror att vi kan vara överens över alla partigränser om att detta är en av de mest angelägna åtgärderna inom vården. För det tredje satsar vi på missbrukarvården. Vi har talat om hur alkoholkonsumtionen har stigit, men vi har alltså en total resursbrist när det gäller att ta hand om de absolut mest utslagna människorna på detta område, och där satsar vi i vårt budgetalternativ. Sedan var inne på att oppositionen bara ser elände. Men sedan har oppositionen inte upptäckt ett elände som finns i den proposition som står bakom, så han var tvungen att själv lyfta fram dessa problem, och det är naturligtvis klädsamt. Låt mig bara göra en kommentar beträffande att säger att det finns cash i . I går presenterade en undersökning om hushållens ekonomi, och där jämförde man de disponibla inkomsterna med bland annat EU:s tidigare 15 medlemsländer. Där hamnar på tionde plats med ett medelvärde på , och en Gini-koefficient, som visar hur spridningen av inkomsterna ser ut, som visar att vi ingalunda ligger särskilt bra till. ligger på och med bättre spridning än . Det finns mycket att göra på det här området, ! 24 () replik: Det var ett bra svar som lämnade, tydligt och redigt! Tänk om man fick sådana rediga och tydliga svar från , Moderata samlingspartiet och ! Jag tackar för detta! Det är nästan så man skulle kunna tro att skulle vilja bära den här knappen ((): Jag har ingenting emot den!) men jag lämnar inte ifrån mig den. Den går att beställa! Men då kommer vi till nästa steg: Om man ger till någon så måste man finansiera det på något sätt, och det gör . Man ger till kommunsektorn och tar från de arbetslösa. Det är ju lysande! Det är det vi undviker. Kd plockar bort ungefär 3,6 eller 3,9 miljarder från anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning från en rättighetslagstiftning. Om jag satt i opposition så skulle kanske någon i mitt parti föreslå åtgärder av den här typen, men då skulle jag säga nej. Man kan inte plocka bort resurser från regelstyrda system. Vi har i tilläggsbudgeten fått lägga till 7 miljarder till rättighetssystem. Det är de här reptricken som vi hade uppe i gårdagens debatt som inte fungerar. AU skriver också att utskottet kan inte se hur ökningen på anslaget som föreslår, skulle kunna begränsas med nästan i förhållande till regeringens förslag och därmed tro att man kan göra en neddragning bara för att man ger mer pengar till kommunsektorn. Kommunerna kan ju inte anställa mer folk. De behöver de här pengarna i så fall för att kunna behålla den personal de har. Arbetslösheten går alltså inte ned. Kommunerna kan inte börja anställa. De har ju underskott det var det jag tog upp. De har ett underskott på 12 miljarder. Ett tillskott betyder inte att de kan anställa fler, utan det betyder att de klarar sig. Sedan gällde det frågan hur vi har det med pengar. Ja, ute i har många hushåll mer pengar att röra sig med på grund av att de har lägre skatter och gigantiska underskott. Prata om budgettricksande i de EU-staterna, alla som åker till ! Vi klarar kriterierna med råge, medan underskottet i dessa länder är otroligt , , , . Underskott, underskott! 25 () replik: ser väldiga bekymmer i utlandet. Att har ett överskott på i offentlig sektor beror på att vi har ett överskott på i pensionssystemet. och i skön förening lånar till de löpande utgifterna i kungariket . är vad du och din koalition lånar , . tar upp vår tilläggsbudgetmotion. talar jag om det som ligger i riktlinjerna . Där får nog hålla in hästarna något innan han skopar ut vår finansiering. Vi har i en tabell på s. 9 i vår motion redovisat att vi finansierar de nya resurser som vi ger genom att skjuta upp skattesänkningar som vi föreslog tidigare, . De pengarna kommer alltså inte att gå till skattesänkningar. Vi senarelägger till exempel avvecklingen av dubbelbeskattningen, liksom ett antal andra skattesänkningar som vi tidigare föreslagit. Sedan kan man alltid diskutera hållbarheten i olika alternativ, och det har vi gjort länge och väl. Vi har dock en ambition, herr talman, att se till att kommuner och landsting, som står närmast människorna, ska få resurser för att kunna ge en anständig vård och omsorg samt att skolan ska fungera bättre för våra barn och ungdomar. 26 () replik: Jag ifrågasätter naturligtvis inte ambitionen. Det finns ingen anledning att göra det. Jag förutsätter att människor menar väl. Men ni har tänkt fel när det gäller finansieringen. Däremot har ni tänkt rätt när det gäller utgiftssidan, nämligen att kommunerna behöver mer pengar, och då måste man göra tydlig frågan: Kommer ni att ta bort era förslag om neddragningar på kontot för arbetsmarknadspolitik av de satsningar vi angivit? Kommer ni att ta bort de finansieringar ni haft tidigare när ni går mot hösten? Ja, i så fall har jag fel i min kritik, men då måste ni säga det. har inte någon replik kvar, men jag tror inte att tar bort de besparingar som de tidigare föreslagit. Det är det som är det väsentliga. Frågan är vad vi nu ska göra när vi ser de andra länderna i . Vi har överskott i pensionssystemet. Ja, hela idén är ju att vi ser detta samlat, och till och med EU-reglerna är så utformade. Men det borgerliga klarar inte detta, inte ens de socialiststyrda länderna, på samma sätt som vi klarar det i tack vare att vi inser att för en uthållig tillväxt krävs en sund offentlig ekonomi. Det vi är överens om är att vi behöver fler arbetade timmar i den icke-skattefinansierade sektorn. Det är helt sant. Vi måste också satsa mer på forskningsinsatser. Vi ska jobba med det som kallas lärarundantagandet för att få ut forskningen mer i produktionen. Det är viktigt. Vi ska lätta på beskattningen och underlätta generationsskiften i företag, vilket kommer att betyda mycket på tillväxtsidan. Däremot kommer vi aldrig att släppa kravet att de satsningar som vi gör på kommunerna ska vara finansierade men de ska inte vara finansierade med förhoppningar. Föredrogs finansutskottets betänkande 2003/04:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (prop. 2003/04:100 delvis). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 9 § Ändring av utgiftsområden Föredrogs betänkande 2003/04:KU25 Ändring av utgiftsområden (prop. 2003/04:100 delvis). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 10 § Ett stärkt för hållbara transportlösningar 27 (): Staten är ingen bra företagare. Staten är inte heller någon bra ägare. Vi har mängder av exempel på hur det brukar gå: ineffektivitet, svag lönsamhet, inte sällan förluster. Slöseri med skattebetalarnas pengar skulle vissa kalla det. Inte ens när staten har monopol hjälper det alltid, utan även i sådana fall redovisas förluster. Det är väl egentligen bara när det gäller verksamheter som spel, dobbel och sprit som man lyckas visa på positiva resultat. Å andra sidan har i de branscherna och företagen uppdagats andra problem. Varför blir det på det viset? Ja, det är väl helt enkelt så att det är lätt att vara generös med andra människors pengar. Det är lätt att slarva, om än bara lite, med andra människors pengar. Det är lätt att med andra människors pengar vara överoptimistisk i sina kalkyler. Det är lätt att av personliga skäl snarare än av effektivitetsskäl utdela tjänster när det är andra människors pengar som finansierar det hela. Man kan också misstänka, fast det naturligtvis inte går att leda i bevis, att statliga bolag ibland används som ett slags modern förläning åt särskilt förtjänta personer framför allt från den politiska sfären. Kort sagt finns det en rad omständigheter som pekar på att staten inte ska äga och driva företag. Det ärende vi nu har att debattera är ännu ett i raden av exempel på att denna tes i stort sett alltid håller. Vi moderater har länge drivit tesen att staten inte ska äga och driva företag. Staten ska inte ägna sig åt företagande annat än i yttersta undantagsfall. Att ägna sig åt att transportera gods på järnvägsspår är inget sådant undantagsfall, men det är precis vad man försöker göra. Företaget , som har vissa problem, bildades i samband med att affärsverket SJ ombildades och bolagiserades för ett par . Ur det gamla affärsverket föddes tre separata bolag , och . Syftet med konstruktionen var förstås att öka effektiviteten, renodla verksamheten och öka fokus på det man skulle göra. Men så blev det inte riktigt. fick snabbt problem och har redan fått tillskott, mer pengar, från sin ägare för att kunna redovisa en effektiv drift. Och är det alltså dags för . som funnits får man säga att framgångarna varit klena. De sammanlagda förlusterna, , är mycket pengar i det sammanhanget. Investeringarna är för låga för att medge effektiv drift. Man har underinvesterat . Det egna kapitalet har minskat med sisådär sedan starten . Visst, bolaget var underkapitaliserat i början, men den fråga som varje skattebetalare bör ställa sig är hur mycket bättre resultat en privat aktör hade kunnat åstadkomma under samma förutsättningar. Om detta vet vi ingenting, för ingen privat aktör har drivit detta företag. Det är staten som ägare som försökt driva det. Det må vara hur det vill med den saken, men företaget står nu inför en kris. Som sagt, soliditeten är låg, förlusterna ihållande. Det är särskilt tre områden som företaget nu måste ta tag i för att kunna bli ett vinstdrivande företag. Det måste kunna erbjuda transportlösningar över hela . Varje gång man passerar en gräns uppstår problem, lokbyte och liknande, som sammanlagt gör transporterna långsamma. Företaget behöver kunna erbjuda kombinerade lösningar, bilbåttåg, och det måste bli kostnadseffektivt. Nya investeringar måste göras för att kunna bygga ut där så behövs. Mot denna bakgrund har regeringen vänt sig till med begäran om att få vidta vissa åtgärder; man vill så att säga få carte . Man säger sig vilja få möjlighet att sälja hela företaget, eller delar av det, och alltså med köpeskilling få betalt i form av aktier i det företag som köper , alternativt få rättighet att förvärva andelar i företaget som förvärvar . Man vill också kunna förse med mera pengar, så att säga pynta bruden för att göra bruden mer attraktiv på marknaden. För detta ändamål vill man kunna använda ett konto i Riksgälden. Om det har vi moderater sagt: Nja. Vi är klart positiva till att staten, regeringen, nu vill sälja . Vi har sagt att det gärna får ske dock under en förutsättning, nämligen att den sammanlagda konkurrensen inte ska få minska. Vi tror på konkurrens. Vi tror att konkurrens är bra för priserna. Den håller priserna nere. Vi tror att konkurrens är bra därför att den håller vinster uppe för ägande. Den gör företagande lönsamt. Men vi motsätter oss å det bestämdaste att man ska få betalt i form av aktier i det företag som förvärvar . Vi anser det inte lämpligt att staten på det sättet blir delägare kanske i ett internationellt bolag och därmed bara får en liten andel i bolaget med små möjligheter att påverka bolaget och små möjligheter att kunna sälja sina andelar därför att marknaden helt enkelt är likvid. Vi säger också nej till att kapitalisera upp företaget med nya pengar, åtminstone så här rakt av. I det fall skulle behöva mer pengar för att därmed göra den totala affären bättre, motsätter vi oss inte detta helt och hållet. Men vi säger att om så ska ske får regeringen återkomma till med en begäran om medel. I samband med detta måste regeringen ge en ordentlig kalkyl på vad regeringen försöker göra och varför. Det underlag vi har fått medger inte den typen av noggrann analys. Vi får också tillägga att vi inte är helt rabiata när det gäller vår syn på hur betalningen ska ske. det är vi talar om här kan man tänka sig att få betalt i form av andelar i det förvärvande företaget. Det ska ske under uttrycklig överenskommelse att dessa andelar ska avyttras till annan part så att vi helt enkelt inte blir fast i en sådan position till nytta för få. Med dessa ord, fru talman, ställer jag mig bakom samtliga moderata reservationer i näringsutskottets betänkande 15, men för tids vinnande nöjer jag mig att yrka bifall till reservation 2 under punkt 2. 28 (): Vi har fått ett dåligt underlag. Inget vet exakt vad detta kommer att kosta. Regeringen vet inte vad den helst vill göra. Det går inte att prata om det egentligen för att det är hemligt. Det är vad som genomsyrar . Det är vida känt att liberalerna inte anser det lämpligt att staten agerar som företagare. är ännu ett i raden av statligt ägda bolag som illustrerar detta med stor tydlighet. Det har sagts förr, också i denna kammare, men tål att upprepas: Staten kan inte vara både spelare och domare på en gång. Men när det nu fungerar så kan vi se att det antingen leder till, eller riskerar att leda till, konkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheter att tillföra kapital till företag som behöver kapital för expansion. Detta drabbar det svenska folket, både som konsumenter, arbetstagare och skattebetalare. Grundprincipen måste vara att konkurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i privat regi. Utan en tydlig redovisning av problemen, konsekvenser och alternativ ges inte några reella möjligheter att värdera regeringens förslag. Regeringen vill ha tillåtelse att ge ett kapitaltillskott men redogör inte för storleken på tillskottet. Vi är inga riskkapitalister som skriver checkar in och säger go for it. Regeringen vill också ha tillåtelse att antingen sälja till en internationell transportör eller slå samman med en internationell aktör. Regeringen specificerar inte vilken lösning man främst strävar efter eller vilket slags aktör det kan bli frågan om. Regeringen vill också ha tillåtelse att köpa aktier eller andra andelar i det företag som köper eller slås samman med .