prot · GR0991 · 2004-03-31 00:00:00 — Det har bara varit möjligt att ta patent på uppfinning. Den som uppfinner nya gener förtjänar kanske ett patent, men är det science fiction, och reglerna ska inte utformas på ett sådant sätt. Vi är förundrade över att debatten har varit så lågmäld i . I behandlas frågan nu som en lagteknisk fråga och inte som en moralisk. De omedelbara konsekvenserna för kvinnor i verkar inte ha varit föremål för någon diskussion över huvud taget. Jag har inte heller tagit upp situationen i utvecklingsländerna och växtpatent. Kanske beror det på kvinnors roll i världen eller fattiga människors roll i världen att debatten ser ut så här. Jag vet att min talartid är ute, men jag vill bara oerhört kort säga att EG-direktiv alltid innehåller gummiklausuler och definitioner man kan glida på eller tolka. Det finns generella möjligheter att göra undantag när det gäller nationell säkerhet, nationell särart och folkhälsa eller dylikt. Ingen i majoriteten har använt sig av dessa undantag. Den självklara konflikten med TRIPS och hur man ska lösa kostnadsfrågan för den som vill utmana systemet har inte heller behandlats. Det är kvar innan tar ställning. Vi hoppas att man i sista sekunden inser vilken ödesfråga detta är och att vi får en majoritet för att stoppa det här förslaget. 195 () replik: Jag blir lite förvånad när jag hör detta. Det är precis det vi gör genom att införliva det här direktivet i svensk lagstiftning. Genom att göra detta förtydligar vi gränsdragningarna. Vi skriver i svensk lagstiftning det har alltså inte stått tidigare att man inte ska kunna ta patent på gener. Det måste vara en uppfinningshöjd, det vill säga att det ska var en upptäckt. Det är alltså motsatsen till vad säger. Det ska vara någonting helt nytt som inte har funnits tidigare. Dessutom måste funktionen av denna gensekvens anges. Det är inte sant att det är väldigt lätt att se funktionen. I så fall hade vi redan vetat om alla funktioner på alla gensekvenser, vilket vi inte gör. Det gäller framför allt den industriella användningen. Ett exempel på detta är diagnostisering av bröstcancer. Det ska alltså inte vara möjligt att ta patent på genen eller forskning kring genen. Man smalnar alltså av området. Myriad Genetics får det svårare . Det är bland annat därför de är i prövning i Europeiska patentverket. De får svårare att motivera detta breda patent som inte är förenligt med EG-direktivet. Jag förstår inte på vilket sätt svensk lagstiftning nu har försämrats. Vi tar ju ett steg framåt för alla kvinnors skull som kommer att få lättare att få tillgång till den här bröstcancerdiagnostiseringen. Jag förstår inte detta. 196 () replik: Patenträtten har funnits . har man skilt mellan upptäckt och uppfinning. Det är alltså inget nytt för den här propositionen eller det här betänkandet. Det är också så att den medicinska vetenskapen har utgått från att det som finns i kroppen är upptäckt och icke uppfinning. Redan när patentet från Myriad Genetics kom hade en stor mängd forskare, bland annat svenska från Sahlgrenska, och /hittat denna gen och funnit metoder för den. Men de hade inte kommit sig för att eller inte velat vad vet jag ta patent på genen och den behandlingsmetod som finns. Jag tycker att det här är djupt tragiskt, och repliken från visar hur svår den här diskussionen är. Hon blandar där ihop patenträtt, EG-regler, amerikanska regler och svenska regler. För mig är modellen att hitta en kompass i denna snårskog av regler, att ta ett steg tillbaka och fundera över vad som är kärnvärdena och vad vi egentligen håller på med. Vad är den basala frågan i det här sammanhanget? För min del handlar det om att det som finns i människans kropp och i människans arvsmassa tillhör människor över hela världen. Det är en global gemensam kunskap som inte kan och inte ska patenteras. Jag är fullt beredd att lägga ned tid, kraft och pengar på patentsystem i sig och på att företag ska kunna dra nytta av sin forskning, men det måste bygga på en kunskapsplattform som är gemensam för alla. Om man talar om solidaritet med patienter, cancersjuka och andra som drabbas av sjukdomar med genetisk bakgrund, eller om solidaritet med den fattiga delen av världen, finns det ingen tvekan om hur man ska rösta vid voteringen . 197 () replik: sade att det är en snårskog av olika regler. Det förstår jag inte. Vi har ju haft svenska regler, och förändras de utifrån EG-direktivet. Det är väldigt tydligt för min del, och det har blivit bättre i och med EG-direktivet. Detta har tydliggjort att det inte är fråga om genen i sig och inte ens om upptäckten av genen utan att det är en uppfinning kopplad till denna. Det är inte ens fråga om genen utan om en gensekvens som ska lyftas ut ur kroppen. Man ska finna en funktion hos gensekvensen och göra en specifik uppfinning, exempelvis för att testa om en patient har bröstcancer. Det ska alltså inte innefatta andra vägar att testa bröstcancer. Det ska vara fritt för forskare att forska fram och utveckla andra vägar. Det ska inte innebära några vägar att finna någon annan typ av cancer eller stoppa forskningen. Det är alltså så tydligt som det kan bli. Det som oroar mig är om man helt skulle omöjliggöra utsikterna att ta patent på sådana här forskningsresultat. Jag är rädd för att vi då inte hade haft läkemedel mot blödarsjuka, benbrott, cancer, virussjukdomar och så vidare. 300 patent enligt gällande lagstiftning, som alltså inte är det här nya EG-direktivet, avser DNA-molekyler som kommer svenska folket till del i form av att sjukdomar som inte gick att bota blir botade. blir det ännu bättre, för nu tydliggörs det ännu mer att man bara kan få ta ett smalt patent, så att andra forskare kan utveckla andra metoder. Vad gäller den fattiga delen av världen möjliggörs det nu för att exportera billiga läkemedel via till de som inte har råd att själva tillverka läkemedel. Det är också i den delen ett steg framåt, och det kommer att följa upp vidare i ett annat sammanhang. Inte heller när det gäller den fattiga världen behöver vi alltså vara rädda i det här avseendet. 198 () replik: har vi haft en situation där alla som har sökt patent har varit övertygade om att man varit tvungen att visa upp en uppfinning med en viss nyhetsnivå och en så kallad uppfinningshöjd. Den här traditionella uppfattningen om patenträtten har utmanats av Myriad Genetics, som genom att formulera det så att man har sökt patent på genen och genens informationsinnehåll, som handlar om ärftlig bröstcancer, har lyckats få ett amerikanskt patent. Det här har slunkit in bakvägen på den europeiska marknaden genom ett avtal för att underlätta patent mellan och . Det är en fullständig nyhet. Man hade haft möjligheten att sätta stopp för detta, vilket väldigt många i faktiskt har velat göra, men tyvärr förlorade den linjen, vilket jag faktiskt tror beror på att de här frågorna inte varit tillräckligt diskuterade. I direktivets artikel 5 punkt 2 sägs följande på engelska: An element isolated from the human body or otherwise produced by means of a technical process, including the sequence or partial sequence of a gene, may constitute a patentable invention, even if the structure of that element is identical to that of a natural element. Man har alltså möjlighet att ta patent på en gensekvens som är identisk med den som finns i kroppen. Det här ger exempelvis den effekten att när man tagit patent på det som man trodde handlade om immunförsvar visade det sig sedan att det egentligen var mycket bättre lämpat för att motverka hiv/aids och att vara en viktig byggsten i den forskningen. Den delen av forskningsutvecklingen stoppades därför att patentet låste in den forskningen. Jag kan inte annat än tycka att det är ett steg bakåt att vi reglerar någonting som inte har funnits men gör det på ett sämre sätt än de generella regler som vi förut haft. Det är inget framsteg utan ett stort nederlag för mänskligheten, för forskningen och för de fattiga patienter som drabbas. 199 () replik: Det var med dagens regelverk som Myriad Genetics fick sitt patent. Den fråga som vi ska ställa oss här är: Gör direktivet det lättare eller svårare för liknande patent att beviljas ? Svaret är glasklart: Det blir betydligt svårare att få den typen av patent beviljade. har utvecklat resonemanget. Jag tänker inte upprepa det mer än genom att betona att sista ordet vad gäller det patent som Myriad Genetics för ganska länge beviljades verkligen inte är sagt. Sedan pekar på att har diskuterat denna fråga och att hennes linje förlorade. Hon har lyft fram att direktivet, så att säga, har blivit instämt till . väckte talan om huruvida direktivet var förenligt med grunderna för europeisk rätt och med internationella avtal. Poängen är att domstolen kom fram till att direktivet var förenligt med detta. Direktivet har prövats vad gäller förenligheten med konventionen för biologisk mångfald, och andra internationella åtaganden. Vad de problem som här beskriver egentligen handlar om är ju inte huruvida patent över huvud taget ska vara möjliga att bevilja på gener utan det handlar om frågan om oinskränkt produktpatent och de frågor som är förknippade därmed. Där finns ett resonemang från sida i vår reservation, som gärna får ansluta sig till, om man tycker att det är viktigt att de frågorna utvecklas. Avslutningsvis: har, om jag uppfattat det rätt, sagt att det inte ska vara möjligt att ta patent på en gen som förekommer i människokroppen. Då måste man ställa frågan: Vill att det över huvud taget ska vara möjligt att bevilja patent på någon form av uppfinning där gener eller gensekvenser används på något sätt? 200 () replik: Jag tror att de frågor som ställs på det här området väldigt tydligt illustrerar att det här betänkandet är ofullständigt och att utskottets majoritet inte har tänkt igenom de här frågorna fullt ut. För min del handlar det om att man inte ska kunna ta patent på gener och deras kunskapsinnehåll, för det låser forskningen så oerhört tydligt. Jag har i debatten nämnt flera exempel, herr talman. Det finns många fler exempel. formeras ett motstånd hos medicinare, forskare och patologer över hela , som börjar fundera över hur deras egen forskning förhåller sig till de här reglerna och de patent som har beviljats. De är oerhört bekymrade. På samma sätt reagerar , för de ser hur de här reglerna i praktiken redan slår i det här landet. Vi har mycket diskuterat svenska kvinnors cancerfall, framför allt bröstcancersjuka kvinnors förhållanden. Också många andra cancerpatienter är beroende av detta. Jag vill säga att forskning är oerhört viktig. Patentsystemet tjänar ett viktigt syfte, men det är faktiskt också så att man måste sätta gränser även i den här diskussionen utifrån vad som är långsiktigt viktigt och humanistiskt rätt. Jag kan se väldigt tydligt hur det här kommer att drabba de fattiga delarna av världen på olika sätt, både när det gäller växtmaterial och när det gäller humanmaterial. Jag skulle bara vilja be er fundera över detta: Vilket företag i världen skulle utmana ett amerikanskt företag, med de skadeståndsregler som finns där, i någon av de här konfliktfrågorna som rör genpatent eller som rör samordningen med eller samordningen med reglerna för biologisk mångfald? Därför att den tvisten kommer att äga rum i eftersom det är där de anklagade finns och det är de skadeståndsreglerna som finns. Det är den soppan som ni vill rösta igenom ! 201 () replik: Jag vill be kammaren att lägga märke till att inte svarar på någon av de frågor jag ställde. Det är också ganska intressant att de exempel som hon tar upp handlar om patent som faktiskt har på nacken. Det handlar inte om att en störtflod av motsvarande patent skulle uppstå , utan tvärtom: Precis som redovisats skulle det här direktivet och dess genomförande strama upp praxis avsevärt, inte minst genom att man ställer ett ovillkorligt krav på att om det ska vara en uppfinning där ett patent beviljas och det finns en gensekvens med i uppfinningen så måste man uttryckligen specificera exakt vad det är för industriell tillämpning man vill basera patentet på. Sedan säger så här: Man ska inte kunna ta patent på gener och dess kunskapsinnehåll. Ja, möjligheten att forska på gener där det finns ett patent har redan redovisats: Den möjligheten finns. När det gäller att kunna ta patent på gener vill jag säga följande: Generna i min kropp kan naturligtvis ingen människa patentera. Men om man isolerar en gen och sätter in den i ett industriellt sammanhang, en uppfinning som innebär en helt ny, tidigare okänd teknisk lösning på ett problem är det inte detsamma som att ta patent på en gen. Jag vill upprepa min fråga: Anser att det över huvud taget ska vara möjligt att bevilja patent på uppfinningar där det förekommer användning av gensekvenser som en del av uppfinningen, eller menar verkligen att hela detta område, hela denna centrala del av biotekniken, ska vara undandragen från patenträtten? 202 () replik: Det låter som om vi diskuterar bioteknikens vara eller inte vara i det här replikskiftet. Så är det självfallet inte, och det visar ju också den forskning som pågår. Det som står klart är att det här regelförslaget flyttar den gräns som traditionellt har funnits i patenträtten, den gräns som har funnits mellan upptäckt och uppfinning, mycket närmare upptäckten än vad som är nyttigt och längre ifrån det som är uppfinning. De ekonomiska vinsterna finns på de områden som handlar om uppfinningar, och det är de reglerna vi ska värna. Däremot ska vi vara oerhört försiktiga med att tillåta företag att begränsa forskning och kunskap och låsa in kunskap om gener och geners informationsinnehåll eller kunskapsinnehåll på det vis som det här förslaget medför. Möjligheten att forska handlar om framtida vinster så mycket vet vi. Vi kan se vad som händer på de områden som redan är patenterade på det här olyckliga sättet. Där har forskningen gått ned väldigt mycket. Det beror självklart på att det där inte finns några möjligheter till vinster , vilket är normaltiden för patent det finns andra tidsregler också. Det är också därför som det här förslaget inte är bra ur den synvinkeln heller. Jag konstaterar att det finns väldigt skarpa ideologiska skiljelinjer i den här debatten. De skiljelinjerna handlar inte om synen på teknisk utveckling och miljödriven teknikutveckling, utan de skiljelinjerna handlar om hur man hanterar solidaritet med sjuka människor och med fattiga människor i praktiken. 203 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1, men jag står självfallet bakom övriga reservationer där förekommer. Jag vill också instämma i det som har framförts från denna talarstol från mina två föregående kolleger, . står just i begrepp att genomföra EG-direktivet om patent på biotekniska uppfinningar. Jag och anser att det är en allvarlig felbedömning som görs från majoritetens sida och som kan få ödesdigra konsekvenser. Låt mig från början säga att inser och anser att biotekniken erbjuder fantastiska möjligheter, men också stora risker ekologiskt och etiskt. Vi inser också att patent fyller en viktig funktion för att stimulera forskning och utvecklingsarbete, och en harmonisering av patentlagstiftningen i är naturligtvis angelägen. Ändå finns det, enligt uppfattning, mycket starka skäl för att rösta ned och stoppa förslaget. Vi vill i stället verka för en omförhandling av EG-direktivet där ett minimikrav för patent på biotekniska uppfinningar är att de inte omfattar den genetiska informationen. Jag är, efter att ha läst betänkandet, mycket förvånad och besviken över att , nu med stöd av , ensamma står för ett avslag på propositionen. Inte ens kd, , har valt att stödja ett avslag på propositionen. Jag hoppas att det tänks till och att vi kan få ytterligare stöd för reservation nr 1. En av de stora frågorna är möjligheten att patentera såväl enskilda gener som hela organismer. Genom att tillåta patent på liv, genetiskt material, förändras i ett slag förutsättningarna för växtförädling, växtproduktion, medicinsk diagnostisering och behandling. I , liksom i övriga EU och i de flesta andra länder, är det inte möjligt att ta patent på upptäckter. Likväl har patent som är att betrakta som upptäckter beviljats, och som vi har hört här också debatterats . Jag och påstår att EG-direktivet öppnar för att patentera gener, om jag understryker om de isoleras utanför kroppen. Jag uppmanar er att läsa hela förslaget till patentlag, även andra stycket i § 1 b. Där tycker jag att det här kommer fram mycket tydligt. utgångspunkt är att vi ska ha klara gränser mot en icke acceptabel kommersialisering och monopolisering. Och människokroppen ska under inga omständigheter kunna patenteras. Det är kompromisslöst för vår del. Precis som vi har rätt till vår egen kropp när det gäller till exempel organdonation ska vi också ha rätt till våra gener. Information om livet får inte bli kommers. är verkligen inte ensamt i sin kritik. Den finns runtom i : , nationella etiska råd, patientföreningar och inte minst , där samtliga partiföreträdare var mycket tydliga med att ta avstånd från det förslag som föreligger. Jag är en av de ledamöterna. Unescodeklaration om det mänskliga genomet och de mänskliga rättigheterna, som betonar att våra genetiska resurser är mänsklighetens gemensamma arv och egendom, är också relevant. När en gen produktskyddas kan det anses kränka såväl deklarationen som den enskildes integritet. Trots alla kritiska röster verkar nu en majoritet av partier, utom och , driva igenom förslaget. Det beklagar jag verkligen. Det har heller inte varit särskilt lätt att få till stånd en offentlig debatt. Vi har försökt från . Det finns andra som har försökt också, men det har inte varit lätt. Avslutningsvis: säger ja till att det ska finnas möjlighet att ta patent på biotekniska uppfinningar. Det måste finnas klara gränser mot en icke acceptabel kommersialisering och monopolisering. Patent ska avse uppfinningar, inte upptäckter. Möjligheten till vård och etisk godtagbar forskning får inte inskränkas. Människokroppen ska under inga omständigheter kunna patenteras. Patent på liv nej tack! 204 (): Jag lovar att fatta mig kort. syn på den framväxande gentekniken kan enkelt sammanfattas i följande fem punkter. Vi har en positiv syn på grundforskning och identifikation av riskforskning. Vi vill ha en med försiktighet tillämpad industrinära forskning. Vi kan inte utesluta det, men försiktighet måste råda. Vi ställer oss i princip avvisande till genförändrad mat, genförändrade växter och foder. Det har inga konsumenter bett om. Vi har en försiktig optimism inför vissa medicinska tillämpningar. Här finns det möjligtvis vinster att göra, och här måste forskning vara tillåten. Vi säger: Inga patent på liv, ingen kommers med livsformer. Vi lever i en värld där handelsintressena tillåts gå före det mesta, såväl aktiv hungerbekämpning som fattiga länders möjlighet att försörja sig på traditionellt, inhemskt och småskaligt vis. har till och med tillåtits patentera sjukdomar, som den bröstcancergen som är privatägd och som uppehöll sig vid. I , där jag sitter, får vi numera ständigt propåer om utsättning både på marknaden och på fältet av genförändrade växter, sedan EU-moratoriet upphävdes. Där finns nämligen vinster att hämta. Jag minns själv den kvällstandborste från the neem tree som jag anvisades ute i byar . Sedan kom biopiraterna in på scenen, de kapitalstarka storföretag som insett bland annat det trädets värde som en läkande substans och som ville patentera allt bruk av denna gåva till indierna hindra dem att fritt bryta sin kvällstandborste från trädet, tugga till kvisten och borsta med färsk, gratis antiseptika. Än värre blir det när det handlar om patent på biologiskt material från människor och djur. Teknik, metoder ska gå att patentera. Men direktivet är inte klart och patenträtten tillåts gå för långt, enligt min mening. Direktivet som kammaren står i begrepp att anta syftar till att garantera fri rörlighet på den inre marknaden av patenterade biotekniska produkter genom att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning. Det, mina vänner, är syftet. Det är fri handel som är syftet, glöm inte bort det! Just sådana primat är vad vill slippa se. Det är så klart omsorgen om hälsa, tillgången till uthålliga livsmedel, biologisk mångfald och livsmedelssuveränitet som ska vara det internationella samarbetets främsta utgångspunkter. Glöm inte hur betedde sig och drog nytta av öppna information för att sedan starta sin stängda privata verksamhet. Så ska det inte gå till. Kära eventuella åhörare, medledamöter och herr talman! Självklart måste vi avslå förslaget i det här betänkandet, den här propositionen och det här direktivet. Livet är inte krämarnas. Generna och cellerna är allas och ingens. Våga trotsa EU! vill jag läsa en liten kort dikt av , den humanistiske läkaren. Vi vet hur ljusstrålarna bryts Men ljuset förblir ett mirakel Vi vet hur en växt växer Men en växt förblir ett mirakel Vi äger stora kunskaper Men skapelsen förblir ett mirakel. Föredrogs lagutskottets betänkande 2003/04:LU18 Gränser för genpatent m.m. genomförande av EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (prop. 2003/04:55). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 205 (): Vi ska nu behandla trafikutskottets betänkande angående yrkestrafik. Det har fallit på min lott att ge en kort sammanfattning av betänkandets innehåll innan vi börjar debatten. Betänkandet behandlar 16 motioner om åkeri- och taxiverksamheten. Frågor om åkerinäringens konkurrensförutsättningar har utskottet behandlat under en följd av år. I dessa sammanhang har utskottet bland annat pekat på betydelsen av en konkurrenskraftig svensk åkerinäring och i tillkännagivanden till regeringen gett uttryck för sin uppfattning. Det är mycket positivt att berörda inom branschen tagit olika initiativ för att förbättra konkurrensvillkoren inom åkerinäringen. Likaså är det positivt med regeringens utredningsarbete i viktiga frågor inom området. Det omfattande beredningsarbete som pågår inom regeringen och inom EU i frågor som rör konkurrensförutsättningarna kommer rimligen att leda till en utvecklingskraftig svensk åkerinäring som vi i utskottet länge har efterfrågat. Överlast och övervakning av dessa frågor är ett annat avsnitt som behandlas i utskottsbetänkandet. Här pågår ett angeläget arbete av såväl bransch som myndigheter. Utskottet utgår ifrån att detta arbete kommer att fortsätta. I frågan om påföljdssystemet anser vi från utskottet att systemet måste bli mer konsekvent. Rättvisa bötessystem måste finnas för att konkurrensen ska vara lika för alla. Frågan bereds av regeringen efter tidigare tillkännagivanden från . För att markera frågans vikt föreslår vi återigen ett tillkännagivande, för att skyndsamt åstadkomma ett reformerat bötessystem som är lika för alla oavsett nationalitet. När det gäller frågor inom taxinäringen avstyrker utskottet motionsförslagen med hänvisning till den pågående översynen av de bestämmelser som reglerar taxibranschen. Till betänkandet har fogats tre reservationer. Med denna korta sammanfattning ser jag nu fram emot en givande debatt. 206 (): Betänkandet handlar, som nämnde, om yrkestrafiken. Vi behandlar 16 motioner. Många av dem tar vi tyvärr i repris då det ibland verkar ta att nå målet. behandlade vi det förra betänkandet om yrkestrafik, och anförde: Eftersom marknaden är öppen när det gäller lastbilstrafik i vårt land krävs givetvis att den svenska åkerinäringen får konkurrera på lika villkor med de utländska åkare som trafikerar vårt land. En sådan fråga är exempelvis kör- och vilotider. Även gjorde ett inlägg i kammaren och sade: Av trafiksäkerhets- och konkurrensskäl krävs också snabba åtgärder inom kontroll- och påföljdssystemet. Svenska åkare ska inte behöva utsättas för illojal konkurrens från utländska åkare som utan större risk för påföljder nonchalerar de svenska trafikreglerna. Ja, , inget har hänt , och det är .