prot · GS0946 · 2004-12-08 00:00:00 — Anledningen till att jag begärde ordet var att jag träffade ett antal företrädare för småföretagare från Gnosjöregionen. Jag kommer själv från den trakten och kände att det fanns skäl att delge kammaren deras uppfattning, som är väldigt utbredd, och som man just i detta småföretagarområde känner oerhört starkt för. Jag är alldeles övertygad om att förslaget om medfinansiering är ytterligare en del i ett tillväxthämmande förslag, något som Socialdemokraterna snart är experter på. Principen om medfinansieringsresonemanget är först och främst mycket grumlig eftersom den på inget sätt har den nära koppling till just arbetsmiljön som den vill göra gällande. Förslaget kan alltså ses som en desperat handling från Socialdemokraterna när välfärdssystemet krackelerar i andra ändar. Då måste extraordinära åtgärder vidtas. Detta är en av dem. Förslaget saknar i stor utsträckning både förankring och legitimitet. En generell undersökning säger att åtta av tio företagare är beredda att ta sitt ansvar för det som är arbetsmiljörelaterat. Åtta av tio kommer att i fortsättningen vara mer försiktiga vid anställning. Nio av tio kommer att öka kontrollen av dem som de ska anställa. Det har också gjorts en speciell undersökning i , där Gnosjöregionen ligger. Där säger att sjukfrånvaron inte kommer att minska med anledning av detta förslag. Möjligen kan det ske genom selektionen av anställningar, det vill säga att man skiljer ut dem som kan vara presumtivt sjukdomsbenägna. Genom att skilja ut dem kanske frånvaron bland dem som är anställda kommer att minska, men inte generellt sett. av de tillfrågade i säger att de kommer att bli försiktigare vid anställning. Självklart kommer företagen att parera. Småföretagarna i har inte överlevt alla variationer av konjunkturer på grund av att de suttit stilla. Nej, de har överlevt tack vare att de är duktiga på att parera oavsett varifrån hoten kommer. Så sker redan. De lägger ut mängder av arbeten till andra länder varenda dag, tro mig. Socialdemokraterna säger att nu ökar exporten. går det bra. Enligt de uppgifter jag får från företagsledarhåll beror det just på att de lägger ut arbeten och därigenom åker produkterna ut ur landet möjligtvis kommer de också tillbaka och på så sätt blir exportsiffran uppblåst. Det finns inte någon realitet bakom detta. Effekten blir minskade arbetstillfällen i . Arbetena flyttas ut i ännu snabbare takt. När i är föremål för en eventuell nedläggning rusar regeringen åstad per omgående och stryper infrastruktursatsningar runtom i landet för att fokusera på endast ett område. Men när ett i sakta, försiktigt och lugnt dagligdags flyttar ut från Gnosjöregionen är det ingen socialdemokrat som reagerar. Detta, mina vänner, är väsentligt mycket större än jag tror att ni kan ana. Jag tog med mig två uttalanden från mötet . Det första lyder: Det är roligt att anställa, men ser jag efter varje möjlighet att minska antalet anställda. Det andra lyder: Som företagare ska jag naturligtvis göra det som jag är bra på. Efterföljande resonemang gick ut på att nu kommer ännu en administrationsåtgärd som företagaren ska ikläda sig. Den samlade administrationskostnaden för svenska företag är i storleksordningen 5055 miljarder , och detta är ytterligare en pinne på ryggen. Orkar ni den, så orkar ni den, så orkar ni den Min fråga till statsrådet är: Känner inte statsrådet en viss oro inför detta? Jag tyckte mig se att det fanns en viss osäkerhet i resonemanget i den interpellationsdebatt som var. Jag skulle vara osedvanligt orolig om jag vore i statsrådets kläder. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservation 2. 47 () replik: kommer från ungefär samma region som jag. Där har vi en låg arbetslöshet. Det har vi i , och det har vi i . Den är , och vi noterar att en så låg arbetslöshet hade vi inte det var borgerlig regering och styrde arbetsmarknadspolitiken. Då var den flerdubbelt högre. hävdar att förslaget om ekonomiska drivkrafter saknar legitimitet och hänvisar, precis som en del tidigare talare, till en opinionsundersökning som jag tror att beställt. Enligt den gillade åtta av tio inte riktigt förslaget. Med anledning av det vill jag fråga: Tror att ett moderat förslag om sänkt sjukersättningsnivå till har legitimitet? Tror att det finns ett stöd hos svenska folket för att så dramatiskt sänka ersättningsnivån för människor som är sjuka så att de får gå från hus och hem? 48 () replik: var det inte jag som sade att människor skulle få gå från gård och grund. Det var statsrådet som använde det uttrycket. Jag bara kontrade med att friåret, som har samma ersättningsnivå, i så fall borde ge exakt samma effekt. Jag har aldrig sagt att människor ska behöva gå från gård och grund för att nivån sänks till . Det är riktigt som sägs att vi har låg arbetslöshet i vår hemtrakt. Där finns alltså en mycket nära relation mellan företagsledare och medarbetare, och väldigt lite hierarkier. vet jag att det för många socialdemokrater är ett obekvämt konstaterande, eftersom de alltid rör sig med storföretag. Vi hörde statsrådet hänvisa till att ett antal procent av de företag som har fler än 200 anställda skulle tjäna på detta. Men hur många företag här i landet har över 200 anställda? Det är ett mycket litet antal. av landets företag har färre än 20 anställda färre än 20. Alltså måste de 200 utgöra en eller annan procent. Det är dem som Socialdemokraterna slår vakt om. Sedan hänvisar till den borgerliga regeringen . Jag trodde, , att vi hade rett ut orsakerna till problemen . Om inte, rekommenderar jag ett samtal med och , som på ett föredömligt sätt erkände sitt ansvar i den kris som uppstod på grund av avregleringar. 49 () replik: Jag noterar att inte tror att är skuld till någonting av det som händer i världen. När det är hög arbetslöshet så var det här , och så har det fortsatt i flera europeiska länder beror det på att man avstår från att ha en aktiv konjunkturpolitik, kunskapslyft, utbildningssatsningar och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det är vad vi socialdemokrater står för, och det är därför som vi ständigt lyckas pressa tillbaka arbetslösheten, till skillnad från borgerliga politiker i andra länder. Sedan är det en synnerligen underlig jämförelse med friåret och med att människor blir sjuka. Friåret är något man själv ansöker om och aktivt vill ha, och friåret finns det för övrigt ett stort intresse för. Sjuk är något man blir. När man är sjukskriven önskar man inget hellre än att bli frisk. Vidare noterar jag att av de företag som har färre än 20 anställda sannolikt inte kommer att träffas av förslaget om medfinansiering eftersom, som både och jag vet, småföretag generellt har en låg sjukskrivning, goda relationer och ett bra arbete med att se till att människor får en chans att komma tillbaka efter en lång sjukskrivning. Det är inte där bekymret ligger, utan bekymret ligger i större organisationer och, inte minst det kan jag erkänna också hos en del kommuner och landsting. Här finns nog alltså alla goda förutsättningar för småföretagarna i och att se fram emot förslaget om ekonomiska drivkrafter. Detta tror jag är oerhört viktigt för att man fortsatt ska ha god tillgång på arbetskraft även i våra regioner, för annars är väl den stora risken för företagsamheten i just tillgången på arbetskraft. Låt oss alltså inte göra oss av med den, , utan låt oss se till att den arbetskraft som finns där och som är sjukskriven får rätten att komma tillbaka i arbete! Det borde man väl engagera sig mer i inte ropa på ytterligare sänkta skatter. 50 () replik: Jag tror inte att jag i mitt anförande har nämnt något om att sänka några skatter. Men det där är väl så inrutat hos socialdemokratiska företrädare att det är det enda vi säger, så det kommer ungefär som när en papegoja upprepar saker och ting. Det nämndes om ansvar. Ja, självklart har vi vårt ansvar i samband med de regeringar som vi har deltagit i. Det är ändå notabelt att av är präglade av socialdemokratiskt maktinnehav. Då är det väl rätt märkligt att påstå att haft ett sådant genomslag att det skulle få effekter . Det är ett nästintill så sanslöst påstående att väl inte ens själv tror på det. Jag kan nästan se på hans kroppsspråk att han inte gör det. Det är också notabelt att Socialdemokraterna säger att de pressar tillbaka arbetslösheten. Skulle du komma till våra trakter och påstå det skulle man ta sig för pannan. Inte ett enda socialdemokratiskt beslut har skapat ett enda arbete, icke ett enda arbete, utan det är företag och företagare som skapar arbete i det här landet inga andra! Viktigast i fråga om huruvida det finns en legitimitet eller inte är egentligen inte vad jag och tror, utan viktigast är de som sitter i positionen att de anställer folk. Jag har själv rätt suttit i den positionen, och jag vet hur man resonerar. När de inte tror på det hela får det effekter som varken jag eller vill uppnå. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 10 § Anslag inom socialförsäkringsområdet Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2004/05:SfU1 Anslag inom socialförsäkringsområdet (utgiftsområde 10, 11 och 12) (prop. 2004/05:1 delvis). 51 (): är det närmare 800 000 människor, eller kanske av dem som faktiskt är yrkesaktiva, som inte går till arbetet därför att de är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Utvecklingen är en tragedi inte bara för dem som utestängs från arbetslivet och som drabbas av utanförskap utan för hela landet och dess ekonomi. De som fortfarande arbetar får en större försörjningsbörda. En allt större del av det man tjänar och betalar i skatt går åt till att betala bidrags- och försäkringssystemen. Vår ekonomiska tillväxt urholkas. Det går ut över våra möjligheter att ansvara för en god välfärd för dem som är i störst behov av den. Den stora framtidsutmaningen är att få fler i arbete och, på vårt område, framför allt att få färre i förtidspension. Som jag tagit upp lyser krafttagen mot sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna med sin frånvaro. Vad vi fått förslag om är en omorganisering av och att arbetsgivarna ska betala . Några långsiktiga förslag har vi inte sett. Regeringen tycks knappast ha någon handlingsberedskap för vad som ska ske när de som tillhör min 40-talistgeneration fyller 65 och gör ett massivt uttåg från arbetsmarknaden. Det behövs en ny dagordning som inte alltid innebär bekväma eller populära beslut. Det behövs ordentliga förändringar i socialförsäkringarna, särskilt när det gäller sjukskrivningarna och deras konsekvenser förtidspensioneringar. Vi moderater föreslår ett arbetsavdrag som minskar skatten viktigast av allt är marginalskatten så att det blir mera lönsamt att arbeta, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. När det inte är särskilt lönsamt att arbeta och kostnaden för att vara borta från arbetet är betydligt mindre än den nytta man har av att vara hemma och kanske göra uppgifter i hemmet eller på annat håll har vi kommit in i en cirkel där även de som arbetar detta enligt en undersökning som vi fick strävar efter att arbeta mindre. Jag menar att regeringens politik i hög grad har bidragit till att befästa dessa attityder, som förändrats rejält . Regeringspolitiken har gjort det enklare och betydligt mera lönsamt att välja sjukskrivningsvägen ut ur de problem och konflikter som kan torna upp sig i livets olika skeden. Läkare berättar om hur patienter börjar gråta när de får budskapet att prover som tagits är bra och att de nu äntligen är friska. Vi får också höra om hur patienter går runt till olika läkare tills de finner läkare som är beredda att sjukskriva. Att vara en stressad förälder eller att ha en konflikt med chefen blir till en sjukdom som kanske tarvar åtminstone sjukskrivning, berättar läkare för oss. Det är allvarligt när detta med att vara sjuk ses som en lösning. Den redovisade undersökningen om attityden till arbete blir en parallell till de undersökningar som visar att attityder förändras så att man kan tänka sig att sjukskriva sig för både trötthet och konflikter på arbetet. Risken finns att vi har fått en sjukskrivningskultur. Symtomatiskt är att när DN har en serie om sjukskrivningar är denna placerad i kulturdelen. Det är farligt att vara sjukskriven. SBU har visat att sjukskrivning leder till att människor blir sjuka, och det går ganska snabbt. minskar sannolikheten drastiskt för att man någonsin kommer tillbaka i arbete. är den sannolikheten nedemot kanske . Det är huvudlöst när vi dessutom har sjukvårdsköer som innebär att sjukskrivningar inleds med att patienter får vänta i köer som riskerar att leda till långa sjukskrivningar. Kostnaden blir mångdubbel när vi betalar sjukpenning i stället för att se till att vi får operationer. Alla långa sjukskrivningar börjar med en kort sjukskrivning. Förloppet av en sjukskrivning är mycket beroende av sjukskrivningsprocessen. Den behöver stramas upp rejält och tydliggöras. Begreppet sjukdom måste definieras och praxis utvecklas för hur man ska få mera tydliga medicinska diagnoser och hur man ska etablera bästa möjliga praxis för det stora flertalet långtidssjukskrivningar som handlar om diffusa symtombilder. En stram och tydlig tillämpning måste också följas upp med att fusk och så kallat överutnyttjande undersöks systematiskt och beivras. Exempel finns i i , och . Det handlar om vårt förtroende för vår sjukförsäkring. Vi moderater tror på ekonomiska drivkrafter. Vetenskapliga undersökningar visar att sjukfrånvaron påverkas av ersättningsnivån. Vi menar allvar med att vi vill få ned sjukfrånvaron och föreslår därför att ersättningsnivåerna ska sänkas. Taket ska vara för statliga och avtalsersättningar tillsammans. Förtidspensioneringarna görs med bedömning av sjukdom . Det finns alltså mycket goda skäl att ompröva minst . Att förtidspensionera en 40-åring kostar förvisso individen i form av utanförskap. Men det kostar också direkt om man tjänar för staten och för avtalsförsäkringarna. Reglerna för förtidspension är parallella med dem för sjukpenningen och behöver stramas upp på samma sätt. Ettårsregeln bör omgående avskaffas. Ålder är ingen sjukdom och är inte något skäl till en mer lättvindig bedömning av rätten till förtidspension. Vi föreslår att vi, med det flexibla pensionssystem vi har, ska kunna gå i pension , i stället för att förtidspensioneras. frågan om rehabilitering. Inflödet av förtidspensioneringar hänger mycket ihop med att resurser inte alls svarar upp mot de arbetsuppgifter som av regeringen på försäkringskassorna. av de långtidssjuksskrivna har över huvud taget fått någon rehabilitering. Vi föreslår att ska få ett rejält tillskott med pengar och framför allt ska ta ett tydligt ansvar för rehabiliteringen. Som det är finns det egentligen inte någon som har ansvar, för alla har ansvar. Det ansvaret måste tydliggöras. Nästan alla reformförslag från oppositionen avstyrks i betänkandet med att nu ska omorganiseras. Ja, det är alldeles utmärkt bra, men det räcker inte. Det behövs betydligt flera och skarpare förslag. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1 och ställer mig givetvis bakom alla andra moderata reservationer. 52 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 1, 32 och 35. Jag står naturligtvis bakom övriga folkpartireservationer. har i mycket varit förlorade år för . med socialdemokratiskt styre ser vi hur våra gemensamma resurser så att säga misslyckats att växa så mycket som skulle ha varit möjligt och hur en stor del av befolkningen står utanför arbetsmarknaden. Bristerna i välfärden är stora. Ingenstans har kostnaderna skenat så som de gjort för sjukskrivningar och förtidspensioner. Nästan ingenstans har regeringen visat så långvarig och så ihärdig passivitet inför en sådan kostnadsutveckling som på just de här områdena. När man tvingats till åtgärder har det blivit fel åtgärder, som vi har debatterat, eller väldigt sent påkomna, ofta efter förslag från oppositionen som först har avslagits och sedan återkommit i en proposition . Sjukskrivningarna har efter en fördubbling börjat minska. Men den minskningen äts ju upp, som vi hört , av att alltfler förtidspensioneras. Det är inte så som det sades tidigare i debatten att det bara är de som är på väg att avsluta sitt arbetsliv som förtidspensioneras, utan det som verkligen oroar är att så många unga människor förtidspensioneras. hade 166 900 personer varit sjukskrivna . var antalet förtidspensionerade 535 400. Det har skett genom en påfyllning med över 70 000 personer. prognoser över kostnadsutvecklingen på det här området är att förändringen är marginell. Så kostnaderna sjunker alltså inte speciellt. Målet var ändå att de skulle göra det. Vi ser därutöver den så kallade förtidspensionsskulden, alltså det man upparbetar ju det är tills man går i ålderspension eller eventuellt avlider. Den utvecklingen är otroligt dramatisk. har den skulden ökat med 110 miljarder och uppgick till helt ofattbara 640 miljarder. Det här är uppgifter som man kan hämta i budgetpropositionen. Det finns och har funnits de här åren möjligheter att förhindra den här utvecklingen. Jag ska ge exempel på några förslag från . En finansiell samordning mellan försäkringskassa och sjukvård kunde ha blivit rikstäckande 1997 efter de framgångsrika försök som gjordes. Helst skulle man ha gjort det tillsammans med vårdgarantin. Då hade resultatet sett annorlunda ut. En variant av finansiell samordning är de så kallade Sosamförsöken. till exempel är ett bra föredöme där kommunen tillsammans med , och arbetsförmedlingen har lyckats sänka sjukförsäkringskostnaderna i betydligt högre grad än vad man har gjort i riket i övrigt. Man kan räkna ut vad den modellen, om den hade fått finnas i hela riket, hade betytt i pengar också. Det hade varit miljardbelopp. menar att de lokala initiativen för bättre hälsa, kortare väntetider och kortare sjukskrivningstider måste släppas fram på bred front i stället för att strypas, som regeringen nu har gjort. Vi kräver i våra motioner en utvidgad finansiell samordning där alla de hinder som regeringen ställt upp avlägsnas. Vi vill också att samspelet mellan sjukvården och behöver förbättras. Vi har diskuterat det . Jag ska inte gå in på det så mycket mer. Det handlar egentligen om ett utvecklat Finsam, kan man säga. Vi föreslår att man borde inleda en försöksverksamhet som kunde pågå under ett par , med olika landstingsområden beroende på storlek och befolkningssammansättning, åldersstruktur och arbetsmarknad. Förslaget går ut på att ett belopp motsvarande av statens sjukpenningkostnad skulle gå till sjukvården. skulle man från ta ett finansiellt delansvar motsvarande av sjukpenningkostnaderna. Vi vill också att man ska införa ett gemensamt IT-stöd för läkare. Det finns patienter som får läkemedel utskrivna av flera läkare och patienter som går runt och försöker bli sjukskrivna. Ett gemensamt IT-stöd skulle naturligtvis förbättra den situationen. Självklart ska det utformas med ett starkt integritetsskydd, men det skulle ändå ge goda effekter. Bristen på arbetstillfällen gör det svårt att minska sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Arbetsförmedlingarnas uppdrag måste ses över. Det är inte bara så att det saknas jobb. Det saknas också klara rutiner för när arbetsförmedlingen ska hjälpa till med att ordna ett nytt arbete eller åtminstone en arbetsprövning för personer som inte kan komma tillbaka till sin tidigare arbetsplats. När regeringen nu säger att denna fråga är nästa stora utmaning är det väl ett utmärkt exempel på det som jag nämnde inledningsvis: sent påkomna åtgärder beroende på att man vägrar att se verkligheten och därför har lagt kraft på fel saker eller inte lagt ned någon kraft alls på uppgifterna. Vi föreslår också att man vid en återgång i arbete efter en tidigare förtidspensionering ska kunna behålla sin tidigare intjänade rätt till arbetslöshetsersättning och sjukpenninggrundande inkomst. Många frågar efter möjligheten att ha förtidspensionen vilande under studier, och det lär pågå en översyn av ett sådant regelverk. Vi menar att det bör snabbas på. Vi tycker också att man ska införa möjligheter att studera på deltid som man är sjukskriven på deltid, så att man totalt sett får möjlighet att förändra sin livssituation. Möjligheten till studier är ju ofta en utmärkt väg för många att komma tillbaka till arbetslivet. Siktet måste vara inställt på vård och rehabilitering för återgång i arbete i stället för passivisering och utslagning. En viktig roll i det arbetet har försäkringskassorna. Men på många håll har man svårt att hinna med alla de uppgifter som man där ålagts utöver nödvändigheten att i rimlig tid betala ut sjukpenning till alla hundratusentals sjukskrivna. Än hårdare lär trycket bli . Därför har föreslagit en ytterligare anslagsförstärkning till kassorna om 550 miljoner . Vi tycker att de 50 miljoner som regeringen erbjuder knappast kommer att räcka också till de nya uppgifterna. Vi har vidare sett signaler från , som utreder kassornas nya organisation, om att den förändrade organisationen kan komma att ge goda ekonomiska effekter, och det är ju välkommet. Så, fru talman, till slut något om behovet av en socialförsäkringsreform, något som länge har förts fram från , med en viss uppslutning från regeringen. Men vi är missnöjda med den modell som regeringen valt, med en ensamutredare . Vi anser att en parlamentarisk utredning bör tillsättas redan från början, vilket framgår av både våra motioner och en reservation i detta betänkande. 53 (): Jag kan omöjligt räkna hur jag fått frågan om orsakerna till de höga sjukskrivningskostnaderna i . Hur kan ökningen ha blivit så dramatisk, och vad är den enkla förklaringen? Jag har konsekvent svarat att det inte finns någon enkel förklaring. Naturligtvis är problembilden sammansatt, och därmed måste också åtgärderna för att vända utvecklingen vara flera än en. Vi har debatterat det som är regeringens perspektiv på den här frågan. Det är enligt regeringen på arbetsplatserna problemet återfinns, och det är på arbetsplatserna lösningen ska sökas. I klartext: det är arbetsgivarna som måste ta det ekonomiska ansvaret. Det är regeringens enkla bild, och utifrån den formas ju också politiken. Vi har ju ägnat en stor del av vår förmiddag åt att diskutera detta, och jag skulle vilja påstå att regeringen lider av tunnelseende. Jag vet inte om den diagnosen borde föranleda sjukskrivning, men vi får väl se hur det blir med det 2006. Vi kristdemokrater har aldrig bortsett från arbetets stora betydelse för människors hälsa och livskvalitet, men vi menar att det är en grov förenkling att ensidigt fokusera både problembeskrivning och åtgärder till arbetslivet. Vi talar ofta om begreppet livspusslet. I livspusslet ingår arbetet som en stor och viktig del, men i livspusslet ingår också människors livsvillkor i vid mening: att få livets alla bitar att passa ihop. Bitarna är många och ser olika ut för olika människor i olika faser av livet dessutom. Det handlar om hur det går att lösa vardagen. Exemplen skulle kunna bli många, och vi skulle nog var och en kunna känna igen oss i beskrivningen av hur svårt det kan vara att klara kraven från olika håll. Därför är det knappast förvånande att just småbarnsföräldrar, främst mammor, är överrepresenterade i sjukskrivningsstatistiken. Stress och utbrändhet uppstår ofta i konflikten mellan det föräldraskap som man vill leva upp till och arbetslivets och hela livets krav. Därför menar vi kristdemokrater att den socialdemokratiska regeringens orättvisa familjepolitik är en starkt bidragande orsak till de höga ohälsotalen. Egentligen, fru talman, skulle vi behöva en generaldebatt med deltagare från många politikområden och utskott för att ta ett helhetsgrepp på de här frågorna. Men handlar det om utgiftsområde 10, och jag ska kort beröra några kristdemokratiska förslag som var för sig kan bidra till att vända utvecklingen åt rätt håll. Sammantaget krävs det en ny politik med ett brett perspektiv. Tunnelseendet löser inga problem.