prot · GR09130 · 2004-06-17 00:00:00 — 1 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM109 om offentlig-privata partnerskap och EG-rätten om offentlig upphandling och koncessioner KOM(2004)327 till finansutskottet 2 § Hänvisning av ärende till utskott och beslut om förlängd motionstid Föredrogs och hänvisades Proposition 2003/04:165 till skatteutskottet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för propositionen skulle förlängas till . 3 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2003/04:FiU20 betänkande 2003/04:KU25 betänkande 2003/04:NU15 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats BoU13 Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät Punkt 1 (Lokaliseringsfrågor m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 247 för utskottet 25 för res. 1 26 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 40 m, 41 fp, 29 kd, 9 c För res. 1: 1 fp, 24 v Avstod: 1 m, 2 kd, 9 c, 14 mp Frånvarande: 16 s, 14 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 3 mp Punkt 5 (Regeringens lagförslag) I denna punkt upptogs först frågan såvitt avser tillkännagivande i motion 2003/04:Bo6 yrkande 1 (m) om behovet av lagstiftning Yrkande: 1. utskottet 2. mot. Bo6 yrk.1 (m) Votering: 219 för utskottet 26 för mot. 55 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 24 m, 43 fp, 28 kd För mot. : 17 m, 1 fp, 8 c Avstod: 4 s, 3 kd, 24 v, 10 c, 14 mp Frånvarande: 16 s, 14 m, 4 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 3 mp Punkt 5 (Regeringens lagförslag) i övrigt 1. utskottet 2. res. 4 (v) 3. res. 6 (c) 4. res. 5 (mp) Förberedande votering 1: 17 för res. 6 18 för res. 5 266 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Förberedande votering 2: 24 för res. 4 19 för res. 5 258 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 219 för utskottet 25 för res. 4 56 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 24 m, 43 fp, 27 kd För res. 4: 1 fp, 24 v Avstod: 2 s, 17 m, 4 kd, 18 c, 15 mp Frånvarande: 17 s, 14 m, 4 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU31 Avtal mellan och om vissa skattefrågor m.m. Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Utvärdering m.m.) 1. utskottet 2. res. (fp) Votering: 256 för utskottet 45 för res. 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 41 m, 31 kd, 24 v, 17 c, 15 mp För res. : 44 fp, 1 c Frånvarande: 16 s, 14 m, 4 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 2 mp SkU32 Undantag från skattskyldighet för vissa ersättningar i form av royalty och avgift Punkt 1 (Anpassningar till direktivet om räntor och royalties) 1. utskottet 2. res. (kd) Votering: 270 för utskottet 31 för res. 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 41 m, 43 fp, 1 kd, 24 v, 18 c, 15 mp För res. : 1 fp, 30 kd Frånvarande: 16 s, 14 m, 4 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 2 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU36 Skattebefrielse för el i vissa industriella processer Kammaren biföll utskottets förslag. SkU37 Beskattning av lokalanställd personal vid utländska beskickningar och konsulat i Kammaren biföll utskottets förslag. 5 § Tilläggsbudget 1 1 (): God morgon, herr talman! inleder dagens debatt med att debattera regeringens förslag till tilläggsbudget. Innan jag kommer in på detta ärende vill jag dock kommentera gårdagens stora händelse, nämligen fotbollsmatchen som slutade 40 till Socialdemokraterna. Jag vill bara säga att jag hoppas att dagens debatt ska präglas av lika god och ädel kamp som vi såg i går. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen att 55 miljoner från Fonden för den mindre skeppsfarten får tillföras det särskilda kontot i för insatser i av staten hel- eller delägda bolag. När det gäller frågan om förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag föreslår utskottet vissa ändringar jämfört med propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att högst tillsammans med den tidigare angivna ramen på högst i form av extra utdelningar från de statliga bolagen får tillföras det särskilda kontot i för insatser i av staten hel- eller delägda bolag . Underskott får dock inte uppkomma på kontot. Ett nytt ramanslag, Kapitalinsatser i statliga bolag, om anvisas under utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen bemyndigas att överskrida anslaget med högst 2 miljarder. I den takt som medel tillförs anslaget från kontot avräknas dessa mot anslaget. Avsikten är att anslaget inte ska belastas . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till slutreglering av det generella statsbidraget till kommuner och landsting för att neutralisera effekterna på det kommunala skatteunderlaget med anledning av pensionsreformen. Utskottet bedömer att regleringsbeloppet på motsvarar den beräknade ökningen av kommunsektorns skatteintäkter 2003 och 2004 till följd av pensionsreformen och konstaterar att slutregleringen därmed sker i enlighet med finansieringsprincipen. Regeringens förslag om bland annat nya och ändrade bemyndiganden att ingå ekonomiska förpliktelser tillstyrks. När det gäller bemyndiganderamen inom anslaget till försvarets materielanskaffning delar utskottet regeringens uppfattning att de framtida bindningarna som görs angående materielanskaffning behöver minskas för att skapa handlingsfrihet inför försvarsbeslutet avseende försvarets inriktning åren 20052007. Den här reduceringen förändrar inte inriktningen i försvarsbeslutet under innevarande år och föregriper inte heller kommande ställningstagande till Försvarsmaktens långsiktiga materielförsörjning. När det gäller storleken på framtida anslagsnivåer samt bemyndiganden på försvarsområdet anser utskottet, liksom försvarsutskottet, att man bör invänta resultatet av Försvarsberedningens och arbete med försvarsbeslutet . Först efter det att försvarsbeslutet antagits av kan såväl anslagsbeslut som beslut om omfattningen av och ändamålet med nya bemyndiganden prövas med vederbörlig noggrannhet. Utskottet behandlar också tre förslag för budgetåren 20052006, vilka tas upp i samband med förslaget till tilläggsbudget . Regeringens förslag om tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting 2005 samt om ändringar i lagen om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät respektive lagen om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation tillstyrks. Samtliga motionsyrkanden i betänkandet avstyrks. Eftersom det till betänkandet har fogats 24 reservationer och fyra särskilda yttranden finns det mycket mer man skulle kunna säga, men jag har här tagit upp det jag ansett vara viktigast för debatten. 2 (): Regeringens förslag till tilläggsbudget är ett kvitto på att regeringen och stödpartierna håller på att tappa greppet om statens finanser. Trots ett omfattande budgettricksande klarar man inte av att hålla utgiftstaket . Med de utgifter som föreslås i tilläggsbudgeten räknar med att man överskrider utgiftstaket med . Redan nu har man raderat ut budgeteringsmarginalen genom att skjuta utgifter som borde belasta innevarande års budget framför sig. En annan aspekt av tilläggsbudgeten är att den visar hur regeringen underskattat konjunkturen och arbetslöshetsutvecklingen. Den ökade arbetslösheten leder nu till att man ökar satsningarna på arbetsmarknadspolitiska åtgärder med eller . är vårpropositionen likväl som tilläggsbudgeten i total avsaknad av tillväxtåtgärder. Statens finanser gick med i underskott. beräknas underskottet bli och . Trots att konjunkturen förväntas återhämta sig går statens ekonomi med underskott, vilket är oroväckande eftersom det pekar på en strukturell obalans i ekonomin. Regeringens budgettricksande har blivit en allmänt vedertagen metod för att försöka frisera siffrorna och hålla utgiftstaket. Årets tilläggsbudget är inget undantag. Det utgör snarare en provkarta på vilka metoder man använder sig av. Utöver att skjuta utgifter framför sig läggs utgifter utanför statsbudgeten. Ett exempel på det är det inrättade kontot hos dit man för vinstmedel från statliga företag för att sedan återföra dem till förlustbringande företag utan att transaktionerna redovisas över statsbudgeten. Ett annat exempel är att man på en extra bolagsstämma avser att ge att använda vinstmedel för att ge bidrag till olika former av kulturell verksamhet. Ytterligare en metod är den som man har använt sig av tidigare, att kreditera kommuners, landstings och företags skattekonton för att på det sättet skapa olika tillfälliga och särskilda sysselsättningsåtgärder utan att det redovisas via utgiftssidan i budgeten. Ännu en metod är att låta myndigheter själva få behålla och använda sig av offentligrättsliga avgifter som de drar in. Regeringen summerar själv krediteringarna av skattekonton med mera till , och har redovisat att de offentligrättsliga avgifter som disponeras av myndigheterna själva uppgår till . Lägger man till det de som transfereras via det särskilda kontot hos Riksgälden ser man att det är betydande summor som regeringen på det här sättet lägger utanför statsbudgeten, i storleksordningen . Sannolikt är siffran ännu högre eftersom den nuvarande redovisningen gör det mycket svårt att upptäcka det omfattande budgettricksande man ägnar sig åt. Enligt budgetlagens 17 § ska statens inkomster och utgifter budgeteras och redovisas brutto i statsbudgeten. Bruttoredovisningen är viktig eftersom den innebär att budgeten blir tydligare och olika utgifter och åtaganden enklare kan prövas mot varandra. har vid upprepade tillfällen betonat bruttoredovisningens betydelse för att öka statsbudgetens genomsiktlighet i syfte att förbättra möjligheter att fatta väl grundade budgetbeslut. Vi ser det som mycket allvarligt att regeringen inte hörsammat de här uppmaningarna. Jag undrar hur länge vänstermajoriteten ska finna sig i att regeringen tillåts tricksa med budgeten. Vi moderater tar inte ställning till tilläggsbudgeten som helhet eftersom vi presenterade ett annat budgetalternativ, som då avvisades av . Enligt riksdagsordningen har vi inte heller någon möjlighet att föreslå förändringar av andra anslag än dem som regeringen väljer att aktualisera. Det är därför inte praktiskt möjligt för oss att presentera ett eget förslag till tilläggsbudget. Ansvaret för tilläggsbudgeten vilar därför på Socialdemokraterna och deras stödpartier. Det finns däremot några förslag, bland annat introduktionen av nya stödformer och åtgärder, som har effekt på kommande års budget som vi avvisar. Först och främst handlar det om det tidigare nämnda kontot hos Riksgälden. Det är i strid mot budgetlagen att inte bruttoredovisa utdelningar från och utbetalningar till statliga bolag över budgeten. Därför motsätter vi oss den särskilda inleveransen av medel från fonderna för den mindre skeppsfarten till detta konto. Av samma anledning avvisar vi regeringens förslag att höja ramen för de medel som ska få avsättas på det här kontot och de låneramar till fyra SJ-bolag som regeringen föreslår ska införas. Vi avvisar också förlängningen av stödet till kommunerna som ges via kreditering av deras skattekonton för utbyggnad av telenät, vilket vi har motsatt oss med hänvisning till att den här utbyggnaden bör ske på marknadsmässiga villkor. Den alltmer ökande arbetslösheten har fått regeringen att föreslå förlängningar och höjningar av ett par olika sysselsättningsstöd. Det här är endast en kortsiktig lösning som beror på att regeringen totalt saknar strategi för ökad tillväxt och nya jobb. Vi förordar en politik som skapar bättre villkor för företagande, ekonomisk tillväxt och därmed nya jobb. Därför avvisar vi regeringens förslag om att förlänga det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting samt höjningen av det särskilda anställningsstödet. Förslaget i tilläggsbudgeten om att minska Försvarsmaktens bemyndigande för materielanskaffning föregriper Försvarsberedningens arbete och det kommande försvarsbeslutet. Indragningarna, som sker redan under innevarande år, under en känslig övergångsperiod från det mobiliserande till det insatsberedda försvaret, ger helt fel signaler. I stället för att underlätta och stödja omställningen fördröjer nu Socialdemokraterna och deras stödpartier omställningen. Vidare föreslås några marginella förslag till stöd till bostadssektorn, däribland ett stöd för installerande av hissar som kommer att räcka till ca 100 nya hissar. De här åtgärderna är långt ifrån vad som skulle behövas för att få ökade investeringar i bostadssektorn. För att lyckas med detta krävs bland annat en rimligare beskattning och ett hyressättningssystem som skapar incitament för nyinvesteringar i bostäder och för underhålls- och ombyggnadsåtgärder. Tilläggsbudgeten är ett bevis på att regeringen inte har någon framförhållning i den ekonomiska politiken och är i total avsaknad av tillväxtstrategi. Lagandet och lappandet i de offentliga finanserna går vidare. Statsskulden fortsätter att växa. Budgettricksandet har blivit en del av regeringens ekonomiska politik. Socialdemokraterna och deras stödpartier närmar sig vägs ände. Vi står bakom samtliga våra reservationer men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation nr 1. 3 (): Tillfälligt är ledordet för det här betänkandet. Tillfälligt är också ledordet för regeringens och dess stödpartiers ekonomiska politik. Jag tror att det finns en mycket naturlig förklaring till det. Det beror på att man inte har någon gemensam vision, någon gemensam inriktning för vart man är på väg, och därför blir lösningarna just mycket tillfälliga. De handlar om att efter bästa förmåga hantera uppkommande problem eller försöka skapa tillfälliga plåsterlappar på svårigheter i samhället. Därför var det i mediebevakningen och i den allmänna politiska debatten också tilläggsbudgeten, det vill säga de tillfälliga förslagen på hur man ska hantera de akuta problemen, som var huvudnumret när man presenterade riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Det fanns inga riktlinjer, däremot fanns det en hel del tillfälliga försök till plåsterlappar. Det är tillfälliga krediteringar på olika konton. Det är tillfälliga byggstöd. Det är tillfälliga sysselsättningsstöd. Det är tillfälliga förlängningar av tillfälliga stöd för olika typer av bredbandsgrävande och annat. Det är tillfälliga hissbidrag och så vidare. Men det är väldigt lite struktur och väldigt lite riktning på arbetet. och processen kring budgeten är mycket viktiga för tilltron till den ekonomiska politiken och finanspolitiken. Att man håller sig till det här ramverket och att man följer regelverket är mycket viktigt för hållfastheten i finanspolitiken, eftersom regeringen och dess stödpartier ständigt undergräver ramverk och regelverk och detta undergrävande ständigt blir mer och mer omfattande. För varje gång vi får en tilläggsbudget eller en budget återkommer regeringen och stödpartierna med nya kreativa lösningar på hur man går runt det regelverk som i vart fall regeringen själv säger är så viktigt. Utgifter blir minskade inkomster. Man nettoredovisar på ständigt nya sätt. Man fuskar med den tekniska justeringen av utgiftstaket. Sanningen är att årets utgiftstak är spräckt. Jag står inte här som en olyckskorp och säger att det kommer att ske. Sanningen är att det är spräckt. Det är spräckt så att det bara krasar om det. Enligt skrivningen i tilläggsbudgeten är marginalen fullständigt obefintlig. Enligt , som kom , blir sprickan efter fusk 4 miljarder. Låt oss se till verklighetens budgethantering och inte till hur regeringen och stödpartiernas egna utskottsmajoritet väljer att tolka verkligheten i strid med bugetlagens intentioner. Det är några få enstaka exempel. Vi kan alltid stå och göra långa listor, men utifrån några få enstaka exempel kan jag säga att utgiftstaket är spräckt med åtskilliga miljarder och att sprickan ökar med hjälp av förslagen i tilläggsbudgeten. 3 miljarder fanns redan i budgetfusk vad gäller omstrukturering av kapital till de statliga bolagen, som man nettoredovisar på konto i Riksgälden i stället för att i enlighet med budgetlag föra in det på först inkomst- och sedan utgiftssidan. Här ökar man det till 5. Det är 2 miljarder i nytt fusk i tilläggsbudget. Man hade redan 3,4 miljarder i rent fusk när det gäller kommunanslag. tillför man 2,6 i fusk genom att dra in enligt finansieringsprincipen 2,6 miljarder på ett i sig otillständigt sätt som min kollega bland annat kommer att ta upp senare mitt utan att göra motsvarande tekniska justering ned av utgiftstaket. Bara genom två ingrepp i tilläggsbudgeten har man nästan 5 miljarder som man i praktiken överskrider utgiftstaket med. Vad är då konsekvenserna av detta? Ja, dels att tilltron till ramverket naturligtvis minskar, dels att det i sak innebär att man får ett ständigt ökat strukturellt budgetunderskott. Det är precis det vi ser . Det är genom att man inte förmår att hålla utgiftstaken som det strukturella underskottet växer. I stället för att vara så kreativ när det gäller att hitta på sätt att runda utgiftstaket borde man vara mer kreativ när det gäller att hålla i pengarna. Vi behöver faktiskt begränsa statens utgifter. Det bör då ske genom att man begränsar i stället för att ständigt utöka statens åtaganden. Ta till exempel åtagandet att driva en massa statliga bolag, bland annat för att anlägga telenät och se till att folk får hem rabatterade anslutningar av datakommunikation, att alla ska ha en digitalbox hemma och att man ska ha olika typer av stöd till bostadsunderhåll. Det är en lång rad nya uppgifter i det statliga åtagandet, som också innebär att utgifterna ökar och för att klara det undergräver budgetsystemet. Då är det fantastiskt att notera att trots att man är så kreativ när det gäller att få plats med nya utgifter som bland annat ska täcka saker som på intet sätt är rimligt att de är ett statligt åtagande, är man oförmögen att prioritera de allra mest utsatta i vårt samhälle. Ta exemplet med bilstödet till funktionshindrade och handikappade. Trots det lilla tillägg som görs kommer det att ta slut , vilket innebär att resterande ärenden får läggas på hög till nästa . De människor som är allra mest utsatta i vårt samhälle får sitta emellan. Då är det inga bredband som ska grävas utan då är det funktionshindrade människor som ska kunna få möjligheten och den frihet det innebär att något lite kunna klara sig själva. Jag skulle kunna prata länge om den så kallade omstruktureringen av statliga bolag. Jag tror att hållning är väl känd när det gäller de statliga bolagen. Staten ska inte vara både spelare och domare på denna spelplan. Staten ska inte driva bolag i konkurrens med annan privat verksamhet. Staten ska driva bolag endast i sådana sektorer där det är befogat med ett statligt monopol. I vårt fall handlar det om att vi tycker att det är befogat i fråga om Systembolaget inget annat. har redan mångordigt beskrivit det fullkomligt hårresande i hela systemet och att man nu ytterligare går runt olika rimliga regelverk för att kunna utvidga detta. Det är tydligen så att regeringen inte nöjer sig med att försöka lösa det som är det statliga kärnåtagandet. Rättare sagt: Där går man bet. I stället vill näringsministern leka storpatron. Det pågår, såvitt jag har förstått, i fotboll. Jag hörde att en av de italienska spelarna riskerar att inte få vara med på nästa match därför att han har spottat en annan spelare i ansiktet. Jag önskar att vi när det gäller företagande kunde ha ett lika fast regelverk som man har i fotboll, det vill säga att det när den ene aktören spottar den andra i ansiktet som staten som ägare gör när staten tar pengar och skickar in till underskottsbolag och därmed bedriver osjyst konkurrens finns någon domare som sätter upp rött kort. I stället säger de egna lagkamraterna att det är helt okej. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. Vi står givetvis bakom samtliga reservationer. Min kollega kommer att ta upp ytterligare några frågor. 4 (): Med årets tilläggsbudget visas med all önskvärd tydlighet att Socialdemokraterna regerar fullständigt ur hand i mun. Långsiktigheten, planeringen, framförhållningen är noll. Den är bortblåst. Det här syns på olika sätt. Marginalerna är borta. Talet om stora överskott i de offentliga finanserna visar när det kokar ned till realiteter att staten går med ett underskott med ungefär 60 miljarder . lånar 5 miljoner , 119 miljoner . Kommunsektorn går med ett underskott på kanske 10 miljarder. Det enda överskottet finns i pensionssystemet. Det är naturligtvis inte långsiktigt hållbart med en sådan ordning. Efter ett ganska långvarigt träningspass visar sig nu regeringen ha uppnått nästan en fulländning ett närmast akrobatiskt budgettricksande i denna proposition. Det är i själva verket ett förvirrat hopkok av motstridiga och kontraproduktiva förslag som läggs på bord av en trött och visionslös minoritetsregering. Låt mig, herr talman, börja med det allvarligaste i propositionen. Det allvarligaste för de offentligt finansierade välfärdstjänsterna är att man drar in ytterligare från kommunsektorn mitt i en megakris för vård och omsorg, som vi kan läsa om varenda dag i våra tidningar. Detta är fullständigt sanslöst. Vi vet att arbetslösheten ökar. Detta drabbar kommunsektorn. Men har inte också regeringen ett ansvar för att arbetslösheten ökar? Kan man överlasta hela den notan till kommunsektorn? Vi kristdemokrater tycker inte det. Självklart har skatteintäkterna blivit lägre, men vi behöver då i stället tillföra de resurserna. Den nuvarande ordningen innebär att kommuner och landsting tvingas säga upp tiotusentals människor. Visst, man drar in pengarna, och sedan ger man samma pengar till för att de ska betala ut a-kassa till de människor som har friställts från vård, omsorg och skola. Detta är naturligtvis en fullständigt ologisk och orimlig situation, inte minst för de människor som står i cancerbehandlingsköer i . får de höra att under pågående budgetår dras in ytterligare pengar, som skatteintäkterna i har vikit med 900 miljoner. De 2,6 miljarderna, och mer därtill, behövs för att säkra de välfärdsåtaganden som den offentliga sektorn har gjort. Det finns i tilläggsbudgeten ett förslag om ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting . Det är egentligen ett förslag som inte hör hemma i en tilläggsbudget utan i den budgetproposition som läggs fram och gäller . Men det är inte det värsta, utan det värsta är att det här är ett konkurrenssnedvridande bidrag, som enbart gäller de offentligt drivna välfärdstjänsterna. De privata företag, personalkooperativ och sjuksköterskor som har startat och tagit över vårdcentraler får noll kronor av detta. Är det rimligt, när vi vet att kommuner och landsting lägger ut mer och mer av sin verksamhet på duktiga entreprenörer som har arbetat inom den offentliga sektorn? Vi tycker inte det. Låga löner och brist på kompetensutveckling tillhör också de största bristerna i dagens vård och omsorg, och vi anser därför att det är angeläget att det vidgade rekryteringsbidrag som planeras träda i kraft går just till vård- och omsorgspersonal. Det är en annan sak som har förvånat många. Den stora kris vi har inom psykiatrin ledde till att regeringen tillsatte en psykiatrisamordnare, . Alla förväntade sig då att denne i denna tilläggsbudget skulle få resurser till alla de projekt som har förhandlats fram. Det finns noll kronor för detta. är ingen trollkarl. Jag tycker att det är ynkligt att regeringen efter allt som har varit i detta efter mordet på och efter allt det som har skett inte kommer fram med några pengar på det här området. Köerna till barnpsykiatrin är också oacceptabelt långa.