prot · GS0925 · 2004-11-09 00:00:00 — Här är den så kallade UVEN viktig, det vill säga förbindelsen med tåg inom regionen från via och till . För att den trafiken ska kunna drivas har Rikstrafiken fått lov att gå in med stöd. har Rikstrafiken beslutat att avsluta sitt engagemang när avtalet upphör . Dessutom är Rikstrafiken ovillig att ompröva sitt beslut trots att man har fått 30 nya miljoner i nästa års budgetförslag. Jag konstaterar att det fordras en omprövning av Rikstrafikens beslut om den här trafiken ska kunna leva vidare. Trafiken är samhällsekonomiskt motiverad och företagsekonomiskt olönsam, och faller därmed inom det uppdrag som Rikstrafiken har att stötta. Statsrådet delar inte min åsikt om att akuta åtgärder behöver vidtas för att trafiken ska bestå. Jag använder ordet akuta på grund av att det är det ordval som använder, som Mälab använder och som även uppvaktande delegation använder. Mot den bakgrunden bedömer jag att situationen med största säkerhet är akut. Rikstrafiken ska sköta sitt mandat på ett kostnadseffektivt sätt; det är självklart. I den prioriteringen måste givetvis uppdraget vara utgångspunkten. stöttar Rikstrafiken UVEN med , lokaltrafik stöttar med 12,5 miljoner och Sörmlandstrafiken med 2,5 miljoner. Jag är övertygad om att de här länen tillsammans med ett mer aktivt agerande från Upplandstrafiken, Östgötatrafiken och Rikstrafiken skulle kunna finna på lösningar så att trafiken skulle kunna bestå . Men för att nå det målet krävs en konkret förhandling. Då uppstår helt plötsligt problem, trots att Rikstrafikens chef bedömer att man inte har hanterat frågan bra. Han instämmer nämligen i Mälabs syn om att beslutet borde omprövas, och konstaterar att han inte anser sig kunna ta upp frågan och ändra tidigare beslut. Tala om byråkratiska låsningar! Många har uppvaktat Rikstrafiken i frågan. Jag konstaterar därför att alla parter efterlyser ägardirektiv från regeringen till Rikstrafiken om en fortsatt trafik på UVEN-sträckan. Min direkta fråga till statsrådet är: Kan vi förvänta oss ett sådant direktiv? 23 (): ställde jag en fråga till på just det tema som interpellationen tar upp. Då hade Rikstrafikens beslut om att dra bort sitt stöd för tågtrafiken mellan och just uppmärksammats. har de människor som är beroende av den här trafiken för att ta sig till arbete eller utbildning blivit alltmer oroade och bekymrade över hur man ska lösa sin situation . Åtskilliga kommuner i regionen har uppvaktat ministern. Regeringen har ju också skjutit till 30 nya miljoner till Rikstrafiken i budgetförslaget, men någon omprövning av beslutet kommer Rikstrafiken tydligen inte att göra. Statsrådets interpellationssvar ger inte heller så mycket hopp. Det tycker jag är beklagligt. I och är resandet väldigt omfattande, och alltfler arbetspendlar allt längre. Det gör att arbetsmarknaderna växer ihop. Utvecklingen på och övriga Mälarbanor visar också på den stora betydelse som tågtrafiken har för regionen. Goda kommunikationer ger möjligheter till friare val för både företag och människor. Det innebär att företag får lättare att anställa den personal som man behöver. Människors möjligheter att kombinera arbete, utbildning och ett bra boende ökar. Låt mig ge ett exempel från min hemstad som är hårt drabbad av strukturomvandlingar. Det är naturligtvis viktigt att människor som är djupt rotade i har en möjlighet att pendla till ett nytt arbete eller att utbilda sig. Då måste man också kunna ta sig till de orter där jobben finns och till de högskolor och universitet som trots allt finns relativt nära, men det kommer att bli betydligt svårare om tågtrafiken skärs ned så kraftigt som riskerar att ske. På samma sätt är det viktigt att företagen som finns på orten klarar av sin kompetensförsörjning så att man kan fortsätta att utvecklas. I har exempelvis utveckling och tillverkning som gör att man behöver inpendling av personal, inte minst från . Det kommer att bli betydligt svårare om tågtrafiken skärs ned så kraftigt som riskerar att ske. Men det här handlar inte bara om , , eller . Den här tågtrafiken kopplar samman två viktiga regioner, nämligen och den fjärde storstadsregionen, NorrköpingLinköping. Den regionförstoring som tågtrafiken bidrar till är viktig för hela utveckling och konkurrenskraft, men framför allt handlar det om människors möjligheter att klara av sin vardag på ett rimligt sätt. och jag har en gemensam målsättning. Vi har säkert ganska många gemensamma målsättningar, men en som är viktigare än andra, nämligen att bekämpa arbetslösheten. Då är goda kommunikationer helt avgörande. Jag tror nog att jag vågar påstå att jag har befolkningen i och bakom mig när jag vädjar till regeringen och att arbeta för att tågtrafiken i och får en tillfredsställande lösning. 24 (): Tack för svaret, . Jag anser att det här är en viktig fråga för . är en väldigt viktig tillväxtfaktor i . Det är också sant att är en integrerad arbetsmarknad. Det kräver en utvecklad och anpassad kollektivtrafik. Kollektivtrafiken är till gagn för tillväxten och utvecklingen. Oron är stor runtom i när det gäller UVEN och sträckan mellan och . Jag har mött resenärer i som jobbar i och reser från till exempel Sala och in mot , och en del fortsätter också att pendla in till . De ser inga möjligheter att fortsätta sitt arbete om det här tåget inte går. Restiden för de här resenärerna är tillräckligt lång . Det är på gränsen att man kan jobba i om man reser från Sala. Ett ytterligare tidspålägg skulle inte fungera. poängterade också att möjligheten att ha sitt arbete kvar eller att åka till sin utbildningsplats i utraderas i och med Rikstrafikens beslut. Arbets- och utbildningspendling är väldigt viktig, inte minst för de mindre orterna som det tar väldigt att åka buss från. Det går betydligt snabbare med tåg. De 30 miljarder som regeringen har skjutit till och som vi kommer att fatta beslut om räcker inte för att lösa Rikstrafikens ekonomiska problem. Man har större problem än så. Infrastruktur är viktigt. Vi i socialdemokratin jobbar för att göra satsningar för tillväxten. Detta är en tillväxtfaktor, och regeringen och vi i majoriteten gör otroligt många bra satsningar på tillväxt. Jag har en fundering som gäller trafikpolitiska mål. Hur ser på det och kopplingen till och möjligheten till arbets- och utbildningspendling med hjälp av den så kallade UVEN? 25 Statsrådet (): , och trycker på hur viktig infrastrukturen är för att knyta ihop regioner och binda ihop kommuner. Det gäller inte minst det som tar upp, nämligen att bekämpa arbetslösheten. Jag håller med om den beskrivningen. Det finns ingenting som är så effektivt för vårt land som just infrastrukturen när det handlar om att få lite rundare. Vi behöver det med våra stora geografiska avstånd. Trots tillskottet har Rikstrafiken nu ett underskott. Det innebär att Rikstrafiken också har ett uppdrag att se över alla de avtal som finns för alla transportslag. Några av avtalen löper ut , några därpå och andra avtal ytterligare . Vi tittar också på de avtal som löper ut senare för att se om det finns möjligheter att göra besparingar där. Tanken är naturligtvis att Rikstrafiken ska arbeta för att få i gång ett basutbud av interregional trafik. Där ska huvudfokus ligga. Huvudfokus i Rikstrafikens uppdrag ligger egentligen inte på arbetspendling, även om det ibland blir en konsekvens av Rikstrafikens uppdrag. Men det kan ju också vara så att Rikstrafiken ska ha i uppdrag att se till att det finns en möjlighet att bygga upp en trafik som kan övergå och bli kommersiell. Då kan också Rikstrafikens stöd minska. Det kan finnas avtal som vi kan se över som egentligen löper ut på men där det kan finns öppningar för att göra justeringar. På specifika fråga om UVEN kan jag bara säga att jag är oerhört medveten om den oro som finns i , framför allt när det gäller upphandlingen runt UVEN. Men jag är också medveten om den oro som finns runtom i vårt land utifrån Rikstrafikens ekonomiska läge. Det gör också att jag har involverat mig starkt i Rikstrafikens arbete. Mer konkret än så kan jag inte svara . I budgetpropositionen har vi kunnat räkna upp anslagen med . Vi för nu en dialog med Rikstrafiken om vad som krävs för att få en budget i balans. 26 (): Jag upplever beskedet från statsrådet som positivt. Det är även positivt att Uppsalatrafikens ordförande deltar i den här diskussionen. Jag tror att vi gemensamt måste se till att vi får resurser till den här verksamheten. Efter UVEN-spåret har man gjort en hel mängd investeringar i perronger och liknande. Man har infört ytterligare tågstopp för att göra trafiken mer attraktiv. Det är alltså en mängd investeringar som helt går till spillo om man inte ser till att den här trafiken fungerar på ett bra sätt. Tågtrafik kan inte ses som en form av dagslända. Här måste man ha ett långsiktigt tänkande så att tåget upplevs som ett pålitligt transportmedel. Dessutom finner vi när vi tittar just på UVEN-trafiken att det är en skillnad mellan denna och den pendeltrafik som bedrivs på MälarbananSvealandsbanan. undersökningar visar att pendlaren på MälarbananSvealandsbanan är en välutbildad man som är elitpendlare, medan UVEN-pendlaren oftast är en kvinna. Om man går in och gör förändringar här slår det därför mot kvinnorna. Jag tycker att man ska ha det med sig som en bakgrund. Jag hoppas också att de signaler som statsrådet nu skickar ut från den här lokalen också går fram till Rikstrafikens ledning, så att vi snabbt får en lösning på detta. Det behövs nämligen en snabb lösning, för om det inte kommer någon lösning går det här i sank . 27 (): Också jag tycker att det var ett positivt besked från att man faktiskt kan se det här på lite , så att de besparingar som man kanske ändå måste göra blir kloka och långsiktiga och inte tvingas fram av kortsiktigt ekonomiskt tänkande. Jag tycker också att de exempel som statsrådet tog upp när det gäller satsningar på infrastruktur i den här regionen var bra. Alla de här satsningarna är bra. Vi är från regionens sida ganska nöjda med dem. Men det är inte så att all trafik och allt liv är inriktat på de här orterna och utan det finns också ett inre liv i som är viktigt för en dynamisk region, och då blir UVEN viktig. Regionen själv har naturligtvis ett ansvar för att se till att den här trafiken finns kvar och utvecklas, men det är också viktigt att staten tar sitt ansvar. 28 (): Tack för svaret, ! Jag tycker att det låter hoppfullt och att vi har samma mål, att nå en så bra lösning som möjligt. Det som jag tycker var allra bäst i ditt svar var att Rikstrafiken ska se över alla avtal. På UVEN-sträckningen som vi nu pratar om går det fullsatta tåg. På den sista sträckan in till är det ståplatser som gäller. Jag ger rätt i att det är väldigt många kvinnliga pendlare som tar sig in till exempel till , som är en stor arbetsplats. Jag tycker alltså att det är väldigt positivt att man ser över alla de här avtalen. Vi ska fortsätta det här samarbetet, och jag ska också som ansvarig för Lokaltrafik fortsätta med samarbetet och se till att det blir så bra som möjligt för våra resenärer, så att det kan fortsätta med framåtsyftning på tillväxtmöjligheter. 29 Statsrådet (): Jag är ganska säker på att många av ledamöter kommer att agera som effektiva blåslampor på mig och på regeringen i övrigt i denna fråga. Det är en viktig fråga, och jag vill bara återigen understryka att jag är medveten om det stora engagemang och det intresse men också om den oro som finns på många platser. Därför vill jag tydligt säga att vi har givit ett uppdrag till Rikstrafiken att titta på alla avtal. Vi är angelägna om att Rikstrafiken ska spela en viktig roll också , och vi är oerhört engagerade i Rikstrafikens arbete just . Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministern skulle lämna information om Europeiska rådets möte i . 3 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte i 30 Statsminister (): i hade fyra huvudpunkter på dagordningen. 1.Den förre nederländske premiärministern presenterade en rapport om hur den så kallade Lissabonstrategin för ekonomiska reformer, social sammanhållning och hållbar utveckling kan stärkas. 2.Ett nytt femårigt arbetsprogram för EU:s arbete på det rättsliga och inrikespolitiska området lades fast. 3.En diskussion ägde rum om hur EU-frågorna bättre kan förankras hos ganska kritiska befolkning. 4.Ett antal utrikespolitiska frågor avhandlades. Mötet med premiärminister var det viktigaste inslaget. Dessutom sammanträdde rådet på stats- och regeringschefsnivå för att anta den tillträdande kommissionsordföranden förteckning över den nya kommissionen. hade ju som bekant före mötet meddelat att den tidigare nominerade kandidaten, , inte längre var tillgänglig. Vid mötet informerade Barroso att han avsåg att ge portföljen för rätts- och inrikesfrågor till den nuvarande italienske utrikesministern . Dessutom hade den lettiska regeringen nominerat en ny kandidat, diplomaten , som får energifrågorna. Den ungerske kandidaten som tidigare tilldelats energifrågorna får i stället ansvar för skatter och tullar. vidtar utfrågning av de nya kandidaterna. Förhoppningen är att parlamentet ska kunna rösta i frågan . Jag går över till Lissabonstrategin. pekade i presentationen av sin rapport på önskvärdheten av att blåsa nytt liv i strategin. Han underströk att strategin består av tre delar: ekonomiska reformer, utveckling av den sociala modellen och en miljöpolitik som bidrar till tillväxt och nya jobb. För att nå målen för strategin krävdes resultat på alla dessa tre områden. Han lyfte särskilt fram fem punkter. 1.Satsningen på forskning och utveckling måste bli större. Endast och lever upp till strategins mål om att av BNP bör gå till dessa ändamål. 2.EU:s inre marknad är inte fullt ut genomförd. Misslyckandet med att åstadkomma ett europeiskt patent är den tydligaste illustrationen till de svårigheter som återstår. 3.Det finns ett behov av regelförenklingar, inte minst på europeisk nivå för att underlätta för företagare. 4.Sysselsättningen måste öka genom fortsatt kamp mot arbetslöshet och åtgärder för att underlätta för främst ungdomar och kvinnor att komma in på arbetsmarknaden. 5.Miljökraven måste ses som möjligheter att driva fram ny, modern teknik och inte ses som ett hinder för tillväxt. För mig är det lätt att instämma i dessa punkter. De är centrala för mig och regeringen i det arbete som tar vid för att ge ny stimulans åt Lissabonstrategin. Det är ju vid vårtoppmötet som ska fatta beslut med anledning av Kok-gruppens rekommendationer. godkände ett program för EU:s arbete med rätts- och inrikesfrågorna . Detta så kallade Haagprogram utgör riktlinjer för EU:s justitie- och migrationsministrar i deras arbete. Enigheten om vikten av dessa frågor var stor vid toppmötet. I så gott som alla medlemsländer finns det ett brett folkligt stöd för mer samarbete på detta politikområde. underströk flera stats- och regeringschefer inklusive jag själv att vi måste se till att beslut som fattats på EU-nivå verkligen genomförs i praktiken innan vi går vidare med fler samarbetsprojekt. Någon detaljerad diskussion om programmets olika delar ägde inte rum under toppmötet. Ett par regeringschefer markerade sin önskan att se ett snabbare införande av en europeisk åklagarinstitution men insisterade inte på någon ändring i programmets text eftersom man visste att det inte fanns enighet i medlemskretsen i fråga. Diskussionen om hur EU-frågorna bättre kan förankras i medlemsländerna har fått ny fart efter det låga deltagandet i Europaparlamentsvalet . Vid toppmötet tycktes alla vara eniga om att det knappast finns något användbart gemensamt europeiskt recept för hur debatten om EU-frågorna kan bli livligare och djupare. Kommissionen ska presentera en kommunikationsstrategi, men den kan inte bli annat än ett komplement till det som görs i varje enskilt medlemsland. Jag tror att det fortsatt är så att EU-frågorna bäst kan göras begripliga och intressanta om de kopplas till en diskussion om varje enskilt politikområde. Det finns europeiska aspekter på i stort sett allt vi diskuterar i denna kammare, även om EU:s beslutskompetens är begränsad på de flesta områden. De utrikespolitiska diskussionerna dominerades av situationen i . Premiärminister redovisade läget i landet och vädjade om ytterligare stöd. Den besvärliga säkerhetssituationen lyftes fram. Flera stats- och regeringschefer vittnade om svårigheterna att behålla sina militära styrkor i . som toppmötet inleddes meddelade till exempel och att man drar bort sin militära personal . I ett uttalande ger toppmötet fortsatt stöd till återuppbyggnadsprocessen i landet. Ur EU:s gemensamma kassa har redan anslagits . Dessutom har flertalet länder precis som givit ett omfattande bilateralt humanitärt stöd. Kommissionen avsätter nu ytterligare som bidrag till förberedelserna för de irakiska valen . Dessutom planerar EU att efter valen både öka stödet till bland annat polis- och domarutbildning och stärkande av den civila administrationen och arbeta fram ett avtal om fördjupat politiskt och ekonomiskt samarbete med . Givetvis kommer säkerhetsläget att påverka möjligheterna för EU att göra insatser på marken. I sitt uttalande betonar också vikten av att FN ges en central roll i den fortsatta processen mot fred, demokrati och återuppbyggnad. Terrordåden i fördöms, och EU betonar att alla parter måste respektera internationell rätt och mänskliga rättigheter. Även några andra viktiga utrikespolitiska frågor behandlades. uttryckte sin oro över läget i och erinrade om att sanktioner kan bli nödvändiga. I ljuset av president allvarliga hälsoläge uppmanade toppmötet båda parter i att återuppta fredsprocessen. centrala roll i de pågående diskussionerna om kärnenergiprogram underströks. De ukrainska myndigheterna uppmanades att skapa förutsättningar för en fri och rättvis andra omgång av presidentvalet. Detta, herr talman, är i näst intill telegramstil en sammanfattning av det toppmöte som avhölls sistlidna fredag i . 31 (): Jag tackar statsministern för informationen. Vi som ser positivt på EU-arbetet är mycket tacksamma över att få information. Troligen gör informationsbristen att stödet för EU-arbetet inte är så starkt på vissa håll i landet. Vi är därför tacksamma över att få information så ofta som möjligt. till min fråga. För sedan hölls i just detta hus möte. Då hade vi möjlighet att minst två gånger få höra statsministern hålla tal, vilket naturligtvis gläder en som har sitt hjärta i den nordiska politiken, som jag ju har. Begreppet nordisk dimension förekommer i arbete och var också med i det svenska programmet när var huvudman för nordiskt arbete. Hur ser statsministern på det nordiska arbetet nu också kopplat till det baltiska arbetet inom det stora europeiska arbetet? Är den nordiska dimensionen en realitet när diskussionerna om EU:s framtid förs på toppnivå? 32 Statsminister (): Den nordiska dimensionen har väl två betydelser i EU-sammanhanget. Dels är det en beteckning på program som EU stöder för att utveckla framför allt , Nordvästryssland, och de baltiska staterna. Vi har arbetat hårt för att få utrymme för detta inom EU:s budget, som en motsvarighet i den norra delen av till de insatser som görs i . Det är en dimension. Den nordiska dimensionen kan också stå för det som egentligen tangerar, nämligen att vi i har en egen samhällsmodell. Vi har en gemensam politisk och kulturell tradition som gör att vi lätt finner varandra, förstår varandra och har anledning att samarbeta också i större sammanhang som de europeiska sammanhangen utgör. Där har samarbetsmöjligheterna av och till varit lite olika, för vi har ju inte alltid hamnat på samma linje. Det är inte för att vi inte haft samma identitet, utan för att våra nordiska länder har olika politisk tradition. För har det varit naturligt åtminstone att stå utanför det monetära samarbetet men vara medlem i Nato. För har det varit naturligt med medlemskap i men inte i EU. För har det varit naturligt att stå utanför EMU men vara medlem i EU. Och för har det varit naturligt att vara utanför Nato, precis som , men innanför EU och EMU. Detta har gjort att vi ibland haft lite olika ingångar. När det däremot kommer till frågor om jämställdhet, full sysselsättning, miljöskydd sådant som vi förknippar med den nordiska modellen då håller vi ihop. Inte så sällan märks också en stolthet över att vi hör hemma i och över att vi har någonting att bidra med i det europeiska samarbetet. 33 (): Det var som vanligt en tämligen diger dagordning på toppmötet. Jag har en fråga och en uppmaning. Min fråga är: På vilka punkter på dagordningen begärde ordet, och vad betonade i sina inlägg? Ett viktigt beslut på toppmötet var att man ska ha fler gemensamma regler på asyl- och flyktingområdet. Det tycker är bra. finns det oro för och starka farhågor om att det i slutändan kommer att leda till en mer restriktiv hållning i EU gentemot människor som söker asyl och en i . Min fråga, som egentligen är en blandning av fråga och uppmaning, är: Vore det inte klokt om bildade en informell grupp inom Europeiska unionen bland andra likatänkande like-minded länder, som har en gemensam vilja att också försvara en generös flyktingpolitik? På så sätt skulle vi även få en tydlig signal och en fast hållning i denna fråga så att farhågorna om att gemensamma regler också ska vara mer restriktiva regler kommer på skam. 34 Statsminister (): Det är en utmärkt idé som för fram. Vi är några regeringar som mer än andra tycker att dessa frågor är värda att bevakas utifrån ett perspektiv av solidaritet och generositet, baserat på de konventioner som är tagna med i centrum. Jag har uppfattningen att det är bättre om en sådan grupp av länder kan driva EU i en mer generös riktning än att dagens tillstånd, med regelverk för varje land, driver länderna in i en destruktiv konkurrens om vem som har de hårdaste villkoren för att ta emot flyktingar och asylsökande. Jag tar därför gärna fasta på den uppmaningen från . Det finns likasinnade, like-minded som han uttrycker det, ute i . Vad talade vi om? Vid sidan av utrikesministerns inlägg gjorde jag två inlägg. Ett längre, mer principiellt och tidskrävande inlägg gjorde jag i anslutning till den diskussion som vi hade vid middagen den . Det handlade om erfarenheter av statsfinansiell sanering och hur man gör dessa åtgärder populära i folkdjupet. En del regeringar i har nämligen problem med detta, och jag kunde luta mig mot en viss personlig erfarenhet på området vilket jag också gjorde och dela med mig av förnumstigheterna. Det var ett längre inlägg. Sedan deltog jag även i debatten och gjorde klart att vi har samma uppfattning som britterna om den europeiska åklagaren. Det finns ingen anledning att nu binda sig för detta. hade, om jag inte missminner mig, synpunkter framför allt på och de delarna i rapporteringen. 35 (): Jag gläder mig åt att statsministern ansluter sig till mitt enkla förslag. Det kan vara viktigt för framtiden att vi har en grupp som har denna åsikt och hållning och som det alltid kan refereras till såsom en förhoppningsvis pålitlig grupp i dessa frågor. På den andra punkten hoppas jag att statsministern inte förhäver sig alltför mycket, men med tanke på det första svaret vill jag gratulera statsministern till att ha fått tillfälle att framföra sina erfarenheter. 36 Statsminister (): Jag ska heller inte på något sätt vare sig fördjupa, förvärra eller fördärva debatten. Jag ska bara replikera på artigheten och säga att också var närvarande vid middagen i den meningen att vi ju delar erfarenheterna av hur det är att hantera statsfinanser. När det gäller frågan om like-minded, likasinnade, tar jag den till mig. Det kan också gälla ett gemensamt utbyte av erfarenheter i eftersom alla regeringar i ju inte är socialdemokratiska, alla är inte liberala, och alla är inte heller konservativa. Skaran är just nu väldigt brokig. Ni här sitter på en del kunskaper som vi inte har. Låt oss dela dessa.