prot · GR09109 · 2004-05-05 00:00:00 — Det är argument som jag på många sätt faktiskt finner lite skrämmande. Folkomröstningen kommer inte att handla om grundlagen, utan den kommer att handla om ja eller nej, sägs det. Misstror verkligen de partier som är för denna utveckling inom EU och som är för grundlagen sin förmåga att nå ut till folket och tala om vad det är man ska folkomrösta om? Ett annat argument är att det är ren politisk opportunism att kräva en folkomröstning och att de partier som kräver det gör det bara för att man vet att det kommer att bli ett ja i men ett nej hos folket. Jag tycker återigen att den politiker som inte tror på sin förmåga att övertyga folket om vikten av EU-medlemskapet och en ny grundlag och som inte vågar låta saken prövas av folket snarare är någon som inte tror på demokratin och på att makten utgår från folket. För är det självklart att frågan måste ställas under en folkomröstning. Det handlar faktiskt om att vi ska överföra maktbefogenheter från till EU. Det borde vara självklart att folket får säga sin mening. Att säga att det valda parlamentet ska avgöra den här frågan handlar om att man menar att sitter man i parlamentet kan man lämna makten ifrån sig. Men det är inte parlamentarikernas makt som vi lämnar ifrån oss. Det är folkets makt som vi lämnar ifrån oss. Grunden i den parlamentariska demokratin är att makten utgår från folket och förvaltas av oss parlamentariker. Men i frågan om vi parlamentariker ska lämna ifrån oss makten till någon annan institution, där folket inte har samma beslutanderätt, måste folket ha rätten att säga sitt. För är det självklart att vi kräver en folkomröstning. De partier som så vältaligt har talat om EU:s vikt och utveckling och tron på EU:s positiva kraft borde tro på sin förmåga att även övertyga svenska folket om det. Det är det som är demokratins grundprincip att makten utgår från folket. Sedan, fru talman, ska jag gå in på frågan om terroristbekämpning och säkerhets- och försvarspolitiken. finns det en tendens, när man pratar om säkerhets- och försvarspolitiken, som innebär att ett nytt moment har kommit in i frågan. När man vill lyfta frågan om krishantering och försvarssamarbete för man även in terroristbekämpningen. För är det ganska tydligt att vi inte vill ha en utveckling mot en gemensam säkerhets- och försvarspolitik. försvarar den svenska alliansfriheten. Vi tror inte att terrorism bäst bekämpas med militära medel. Terrorism bekämpas bäst med demokrati och fattigdomsbekämpning och med polisiära medel. Det finns en risk när terrorism ska bekämpas med militära medel att man sätter rättssäkerhet och demokrati på undantag. Det har vi sett alldeles för många exempel på i terroristbekämpningens spår. Jag ser att min talartid i stort sett är ute. Jag vill bara kort beröra några frågor som har varit uppe här, framför allt tjänstedirektivet. Där har man från borgerligt håll väldigt starkt betonat vikten av att EU:s tjänstedirektiv nu ska få råda i . För är det självklart att säga nej till tjänstedirektivet. De borgerliga partierna, som i valet till riksdag har fått nej till utförsäljningen och privatiseringen av den offentliga sektorn, använder nu EU och EU:s tjänstedirektiv till att bakvägen försöka föra in den borgerliga privatiseringspolitiken. Jag tror att ni snarare i valet till det svenska parlamentet får slåss för er privatiseringspolitik, för kommer att slåss för att vi inte bakvägen ska föra in borgerlig privatiseringspolitik. 11 () replik: Talet om tjänstedirektiv är hjärnspöken som driver här att tjänstedirektivet skulle vara ett hot när det gäller privatisering. Jag vet att ni säger det, men i texten står precis motsatsen. Jag får väl återkomma om exakt sidhänvisning. Ja, folkomröstning vad ni gör i är att ni underminerar den parlamentariska demokratin. Ni undergräver som forum för debatt och forum för beslutsfattande i . Det är en illusion som odlar här, att en folkomröstning på något sätt skulle vara att fråga folket. Är då inte riksdagsval att fråga folket? Folkets beslutandemakt skulle på något sätt bara finnas i folkomröstningar men i inte i riksdagsval. Det är också helt fel, som jag påpekade i mitt anförande, att den opinionsyttring som finns i en folkomröstning på något sätt skulle vara helt ren och befriad från den gamla vanliga partipolitiken. Så är det inte alls. Tvärtom, ni har ofta kritiserat frågans formulering, tidpunkten, kampanjer, resultat, tolkning och så vidare. Hela det gamla vanliga politiska arbetet kommer in i folkomröstningsfrågorna ändå. Det är politisk opportunism. Ni vet att ni är chanslösa i i en genomarbetad och reflekterad beslutsprocess. Det är därför som ni är för folkomröstningar bland annat. Det är inte därför att ni är finare demokrater. 12 () replik: Man kan alltid diskutera vem som är en finare demokrat. Självfallet finns det ingen folkomröstning som är helt befriad från partipolitik. Det handlar om en mängd överväganden såsom till exempel själva frågan, kampanjer, kampanjmedel. Men frågan blir faktiskt underställd folket. I grund och botten är folkomröstningar ändå befriade från partipolitik. Hur många ja-röstare finns det i riksdag och hur många nej-röstare finns det utanför ? Partipolitiken styr ju inte hur folk röstar i en folkomröstning. Där röstar folk i en enskild fråga utifrån sin egen övertygelse och inte utifrån det partipolitiska val som man gör i annat fall. Skulle det vara på annat sätt, skulle sammansättningen här i riksdag se annorlunda ut. När det handlar om folkomröstning och konstitutionen är ju beslutet att lämna ifrån sig makt från riksdag till EU-institutionerna den springande punkten. Vi lämnar ifrån oss folkets makt. Därför bör folket ha rätt att säga sitt. Det är lite skillnad från alla andra val där man röstar på partier. Men när det handlar om överlämnande av folkets makt bör folket få säga sitt. Det är en självklar demokratisk princip. 13 () replik: Det här unionsfördraget handlar inte i någon väsentlig utsträckning om att överföra mer makt till EU, utan det handlar om att EU ska kunna fungera med 25 medlemmar. Vi kan inte ha samma system för att styra EU som man hade när det i början var sex ganska lika medlemsländer. Vi måste byta spår. Ni vill inte byta spår, därför att ni vill egentligen att ska lämna den europeiska unionen. Det är sådana underliggande värderingar som driver er i ert krav på folkomröstning. Det har ingenting med överlämnande av makt och med att fråga folket att göra. Vad det gäller är att få en union som fungerar effektivt och demokratiskt med 25 medlemsländer. Ni vill inte ha någon union alls. Ni vill ju ha noll medlemmar. Det är ert mål. 14 () replik: När man inte kan argumentera i sak övergår man till den gamla ja- och nej-debatten. Vi som röstade nej blir ofta anklagade för att vi fortfarande vill göra detta till en fråga om ja eller nej, och det är ja-sidan som ständigt för fram det argumentet. Det är inte en fråga om ja eller nej, och det handlar inte enbart om hur EU ska fungera med tio nya medlemsländer. Förslaget innehåller också en mängd förändringar som rör maktöverlämnande. Lyfter man inte fram dessa delar är man ganska oärlig. sade här att svenskarna är mest otacksamma och historielösa folk och att vi är det mest EU-kritiska land som finns. Han sade också att Socialdemokraterna motvilligt släpas från punkt till punkt på ett flertal områden och att de inte kan representera i EU. Då ställer jag mig frågan: Vad är demokrati? Vilket parti fick mest röster i det svenska riksdagsvalet? Jo, det var Socialdemokraterna. Om folket är EU-kritiskt är det folket som är otacksamt och som det är fel på. För är det självklart att folkets åsikt, oavsett om man gillar den eller inte, måste få ett utrymme i den politiska debatten och folket måste ha rätt att säga sitt. 15 i (m) replik: Eftersom frågan om folkomröstning kom upp är det viktigt att klargöra att vi moderater inte ser det som att det sker någon stor maktöverflyttning. Tvärtom handlar det nya fördraget som ännu inte är beslutat mer om att tydliggöra maktutövningen och ge de nationella parlamenten en starkare roll i EU:s beslutsstruktur. På något sätt skulle man kunna säga att det är en tillbakagång och ett tydliggörande av EU:s mandat. Alternativet till ett nytt fördrag är att säga ja till som gäller . Det omöjliggör ju ytterligare utvidgningar. vill framstå som en stor och god europé och välkomna en mängd nya medlemsstater och använda EU för just det ändamålet. Det är bra att alla andra är med, men ska inte vara det. Om man tycker så kan man inte säga nej till det nya fördraget och behålla , därför att det sätter stopp för fler medlemsstater. Dessutom innehåller inte det tydliggörande som behövs, utan det kommer att leda till en ineffektivare union. Risken är stor att en folkomröstningsdebatt gör att fastnar i ja- och nej-träsket. Då får vi inte en debatt som radikaliseras och blir mer spännande och bred och som handlar om vad vi ska använda EU till utifrån våra olika värderingar och utgångspunkter. I stället fastnar vi i en ja- och nej-debatt, och det leder inte framåt. Jag vill då ställa frågan: Om den Nuderska utredningen nu gör en grundlagsöversyn i , tänker ni kräva en folkomröstning om den också? 16 () replik: Det är självklart att det blir som kommer att gälla. Vi i är klart medvetna om att det kommer att behövas ett nytt fördag med förändringar utifrån utvidgningen. Men det nu liggande fördragsförslaget håller sig ju inte enbart till den delen. Därför anser vi att det bör anordnas en folkomröstning. Om det rörde sig om fullständigt obetydliga förändringar ställer jag mig frågan: Hur kommer det sig att man i EU-land efter EU-land nu säger att man ska ha en folkomröstning om det nya fördraget? Man gör den bedömningen att det är fråga som så stora förändringar. är snart ett av de få länder som inte ska ha en folkomröstning om det nya fördraget. Jag tror nog att den bedömningen som man har gjort i ett flertal andra länder om de föreslagna förändringarna och om varför man bör ha en folkomröstning är en riktig tolkning av det här fördragsförslaget. 17 i (m) replik: Vi får anledning att återkomma när vi ska hantera ett nytt fördrag för EU här i kammaren. I finns det en stor tveksamhet även i parlamentet om förhållande till EU. Men sanningen är den att i riksdag har vi en stor och bred enighet om att ska vara med i EU. Därför har vi inte en sådan inrikespolitisk låsning. I en del andra länder vill man folkomrösta för att visa att unionen utvidgas. Men vi har ju en stor samsyn här i riksdag också om utvidgningen. Detta blir ert lilla fikonlöv för att kunna fortsätta debatten om ett ja eller nej till EU. Jag tycker att det är synd. Det förlamar också era möjligheter att komma fram till något konkret om vad ni vill åstadkomma i EU. 18 () replik: Ja, det finns en stor och bred enighet i riksdag om EU-politiken. Men det som är det mest slående är att det skiljer sig väsentligt mellan riksdag och folk. är ett EU-kritiskt land. Precis som tidigare sade är vi nästan det mest EU-kritiska landet. Just därför är EU-frågorna extra känsliga här i . Och därför är det oerhört viktigt att också det svenska folket får säga sitt. Om den breda enigheten i riksdag inte överensstämmer med svenska folkets inställning är det viktigt att man går ut och möter folket, och det gör man i en folkomröstning. 19 () replik: presenterar sig och som kritiker. Vi kristdemokrater är också i högsta grad kritiker. Vi finns med i riksdag för att vi är kritiska till regeringspolitiken. Vi jobbar , för att försöka att förbättra den. Vi finns i varje region, i varje landsting som kritiker till den majoritet som styr, om det inte är fråga om någon bra majoritet det finns vissa undantag. På samma sätt är vi kritiker i kommuner. Vi är det också i Europapolitiken. Men vi går in i olika sakpolitiska frågor och säger: Detta är bra men detta är inte bra för . Och arbetar vi efter det. Det är inget unikt att vara kritiker. Det lever vi med . Vad jag vill säga är att det sätt som ni behandlar Europafrågan i stället är ett sätt att säga att ni är emot samarbete mellan de länder som ingår i unionen. Ni vill försvåra det samarbetet, och för att inte behöva tala om det och ta ställning till det kritiskt, positivt eller utvecklingsmässigt, vänder ni blicken utåt över världen och säger att vi ska samarbeta med alla andra. Det tycker vi också, men grannarna är ändå viktigast, och dem umgås man mest med. Vi är kritiker. Men ni vill inte samarbeta. 20 () replik: Nej, är inte emot samarbete, och vi ser gärna ett samarbete mellan de länder som finns inom EU. Men det som vi är emot är överstatligheten. Vi är emot att man flyttar makt från de nationella parlamenten till överstatlighet. Vi ser gärna ett samarbete, men ett samarbete som bygger på mellanstatlig grund, där man har full respekt för de nationella parlamenten och de nationella besluten. Vi tror att det är det enda samarbete som är långsiktigt hållbart. Som EU-kritiker arbetar vi också när det gäller konkreta EU-frågor. När det gäller hur har arbetat och agerat i är det en vänsterpartistisk EU-parlamentariker som har bidragit starkast till att lyfta upp frågan om människosmugglingen och slavhandeln, som framför allt handlar om kvinnor och prostitution. Även som EU-kritiskt parti arbetar vi givetvis , i varje församling för att försöka påverka politiken i en positiv riktning. När det gäller EU och fördragsändringarna och den motion som vi har skrivit handlar det också om en konstruktiv kritik. Vi motionerade faktiskt om att ha ett mellanstatligt samarbete i stället för överstatligt, men det vill inte ni som är positiva till fördraget lyssna på. Det enda vi då får höra är att vi inte har något alternativ, att vi inte vill samarbeta. Men det är inte sanningen, utan det handlar om samarbetets former. 21 () replik: Det är glädjande och det är en strimma av ljus att höra att ni engagerar er i trafficking-frågorna. Det är ett mycket bra exempel på vad Europeiska unionen kan vara till för. Men man säger väldigt lätt från vänsterhåll att vi flyttar över makt och att man tar makt inom EU från . Men hur är det med riksdag? Hur långt når vi i det internationella samarbetet? Våra beslut här i kammaren når i praktiken i huvudsak till , men vi har bekymmer och ärenden som går långt utöver och som måste lösas. En del kan vi lösa på FN-nivå, men vi har väldigt många frågor att lösa tillsammans med våra grannar. Det är precis detta som EU är ett verktyg för. vill man skapa en ny grundlag, en ny konstitution, som underlättar. Fram till nu ska i allt väsentligt varje land i varje liten fråga vara överens, fullständig konsensus. Det blir ingen miljöåtgärd om det är ett land som inte vill. Den nya konstitutionen ger en möjlighet att gå vidare i viktiga frågor där en kvalificerad majoritet tycker att detta är bra. Det är en möjlighet för ökat samarbete, men ni säger nej till detta. Och att säga nej till det när vi är 25 medlemsländer är att säga ja till ett kaos. Varför gör du det? 22 () replik: Det finns en mängd problem som man måste lösa i samarbete där besluten i riksdag inte räcker längre än inom våra egna gränser. Men det har vi alltid kunna lösa genom alla tider genom att sluta mellanstatliga överenskommelser och avtal mellan de nationella parlamenten. Det innebär alltså inte att man inte skulle kunna fatta beslut som berör flera länder. Det handlar om hur man genomför besluten, och där anser vi att det viktigaste är att de är mellanstatliga. Går man då över till frågan om kvalificerad majoritet, är det väldigt lätt, när det handlar om miljöåtgärder, att säga: Ska vi inte kunna köra över vissa länder? Ska vi inte kunna göra det i en fråga där vi tycker att det är viktigt? Men demokratins princip, och den tycker jag är oerhört viktig, är att det nationella parlamentet och folket måste kunna ha en beslutanderätt över frågor som rör deras eget område. Att köra över länder det kan handla om miljöfrågan där det skulle vara väldigt positivt, men inte om det vore på ett område där vi faktiskt inte delar uppfattningarna. Vi tror inte att demokrati och utveckling kan tvingas fram. Vi tror på överenskommelser och gemensamma lösningar. Även om det ibland kan vara ett mer långsamt arbetssätt och mer krångligt, bygger det ändå starkare på demokratins principer. Vi tror inte på att tvinga fram utveckling och lösningar. 23 (): Ärade ledamöter, ärade åhörare! Debatten här handlar om verksamheten i den europeiska unionen och den verksamhet som vi har framför oss. var ett spännande europeiskt år, med glädje, men också med besvikelser. Det europeiska konventet nådde ett slutresultat, ett utkast till fördrag för EU. Tyvärr klarade inte det italienska ordförandeskapet av att ro det i land. Vi begärde faktiskt en extra debatt, att skulle kallas in för att debattera detta förslag, men inte ett enda av övriga partier stödde detta förslag. Det tycker jag att vi ska bära med oss i diskussionen om hur vi ska hantera frågorna om ett eventuellt nytt grundtraktat för EU framöver. Det antogs också en ny säkerhetsstrategi för unionen, tyvärr föranlett av en osäkrare värld. kom observatörer från de tio nya medlemsländerna och fick sitta med i verksamheten i EU i . Det var en märkesdag. Det var ju inte länge sedan som vi hade en situation i där inte ens vågade vara medlem i utan var observatör. När jag var student besökte vi vänner bakom muren, bland annat i . Vi kunde inte lämna över en påse apelsiner och en påse med kaffe som tack för ett lysande föredrag så att någon såg det, utan vi fick ställa påsarna i mörkret bakom en kyrkogårdsmur för att inte stadsarkivarien i skulle råka illa ut hos säkerhetspolisen för att han hade för täta kontakter med . Så var det innan murens fall. Så var det i de gamla kommunistdiktaturerna i östra . Därför är det förstås en fantastisk möjlighet, en fantastisk ny tid som vi har förmånen att leva i just , alla vi som sitter här men också alla som lyssnar och alla som är medborgare i . , när medlemskapet trädde i kraft, helades . Alla vi som rakryggat har stått upp för utvidgningen har anledning att vara stolta över det jobb som vi gjort. Däremot är jag inte så stolt över hur diskussionen har gått i den här kammaren. Talet om social turism när medborgare har sökt sig ut på en fri europeisk arbetsmarknad på EU:s inre marknad tycker jag har varit förskräckligt och pinsamt. Jag är glad att vi till slut lyckades samla ihop oss i riksdag och rösta emot övergångsregler. lider det irländska ordförandeskapet mot sitt slut, men än har irländarnas kämpaglöd, fajteranda och diplomatiska arbete inte tagit slut. De försöker hitta en ny form för ett grundtraktat för den europeiska unionen. Jag hoppas att alla partier den här gången verkligen är med i och ser till att det blir en debatt i kammare som behandlar alla de aspekter som finns i grundfördraget. Det är ju mycket som ska lösas där. Det är arbetssättet, det är fördelningen av mandat, det är vetorätten i fråga om brottsbekämpning, det är budgethanteringen och många sådana stora frågor. Det är också maktbalansen mellan det folkvalda, öppna, genomskinliga och faktiskt tydliga europeiska parlamentet och det stängda, hemliga ministerrådet. Vi kan ibland skratta åt att det tar att ta fram ett beslut i det europeiska parlamentet, men alla kan vara med och påverka och diskutera och informeras om ett sådan beslut. samlas, det såg vi särskilt tydligt under det italienska ordförandeskapet och premiärminister , går man in i förhandlingar . Man sitter i slutna rum där ingen hör, där ingen får veta och där inget protokollförs. Och så kommer man ut framåt morgonkvisten med ett resultat som ibland ingen människa hade väntat sig. Jag tycker att det är viktigt att parlamentet får ökad makt på bekostnad av ministerrådet och kommissionen. Jag skulle välkomna att de andra partierna gav besked i de här frågorna. Anledningen till detta är att det är kvar till valet till . Det är kvar då vi ska diskutera allt det som rör framtid och som vi egentligen borde ha diskuterat . Det är kvar. Vi har presenterat vår vision om EU . Det största partiet i , Socialdemokraterna, har ännu inte ens lagt fram en valplattform inför Europavalet. Och det finns viktiga vägskäl. Vi vill ha ett smalare men vassare EU där man fokuserar på de viktiga kärnfrågorna och plockar bort allt trams höll jag på att säga som inte hör dit, alla frågor som ska beslutas på nationell nivå, regional nivå eller nivå eller till och med i familjen eller hos individen själv. Socialdemokraterna vill lägga in en massa andra, nya ämnesområden. Här ska arbetsmarknadspolitiken in. Här ska socialpolitiken in. Resultatet blir inte ett smalare och vassare EU. Resultatet blir i stället ett, höll jag på att säga, bredare och degigare EU. Och så finns det de som inte vill att ska vara med i EU alls. kräver i sin valplattform utträde ur EU. Och så går man listan ned, och då står det att det däremot ska fattas överstatliga beslut på miljöpolitikens område. Hur ska det gå till? Är det tandfen som ska komma med de besluten när folk har somnat eller var ska de komma från? Det är klart att vi behöver ett överstatligt, tydligt EU som sysslar med de stora frågorna, som ägnar sig åt de områden där europeisk handling verkligen behövs. Det behövs ett EU som inte lägger sig i frågor som sköts bäst på annat håll utan som tar ansvar för miljö, jämställdhet, rättstrygghet och fred och säkerhet smalare men vassare. Vi i tycker också att det är viktigt att EU:s jordbrukspolitik ger en god grund för en viktig framtidsnäring som i faktiskt står för av bruttonationalprodukten och också av arbetstillfällena. Det tycker inte alla partier. Ge besked i den frågan också inför valet, besked om hur den ska hanteras! är det som tur är fredligare på . är dock situationen inte bra. I detta område skadas människor i hundratal . Där dödas människor i tiotal . Där bränns moskéer och kyrkor. Freden och säkerheten hör till det viktigaste som EU har inom sitt ansvarsområde. Och där måste EU faktiskt också kunna agera på ett tydligt sätt. Vi kan inte acceptera att vi har ett hörn i där det flödar in illegala vapen till resten av de europeiska länderna, där det flödar in droger till resten av de europeiska länderna och som merparten av den oerhört osmakliga handel med kvinnor och barn som kallas för trafficking faktiskt kommer från. Det måste vi lösa, och då måste EU ha möjlighet att göra det, möjlighet att sätta in fredsbevarande trupp snabbt. Mina vänner: Det handlar om att skicka iväg våra grannars barn. Mina barn är inte tillräckligt gamla , men vi har grannar som har söner och döttrar som går in i de här fredsbevarande styrkorna. Då vill jag att de ska ha ordentlig utrustning. Det ska vara samövat. Det ska vara så att de har tränat innan. Jag vill att de ska ha möjlighet att göra ett så bra jobb som det någonsin är möjligt. Jag vill också att EU inte ska vara pacificerat utan faktiskt kunna ta i sådana här frågor, inte stå bredvid och titta på som man fick göra under krisen i . Då går det inte att ha enhälliga beslut på utrikespolitikens område. Då måste vetorätten bort på utrikespolitikens område. Detta handlar inte bara om freden och säkerheten. Det handlar om miljön, jämställdheten, kvinnofrågor, hiv/aids och mycket annat. Så fort en fråga kommer utanför EU:s gräns och ska behandlas i till exempel FN är det utrikespolitik. Accepterar ni som inte vill ta bort vetorätten i utrikespolitiken att ett land med abortmotståndare, som , hindrar EU att agera samfällt när det gäller kvinnors rätt till sina egna kroppar eller när det gäller hiv/aids-frågan i FN? Det är likadant med miljöfrågorna om EU ska kunna agera starkt och samlat i en fråga som i FN blir utrikespolitik, eftersom det är utanför EU:s gränser. Vill ni att kemikalieindustrin i ska kunna lobba fram ett veto från så att EU inte ska kunna agera i de här frågorna? Det här är ett oerhört viktigt vägskäl i Europapolitiken som avgör om EU ska kunna fylla de stora, ansvarsfulla uppgifter som vi vill att EU ska ha.