prot · GS0917 · 2004-10-20 00:00:00 — Visst hade det varit en stor fördel om för att undanröja all osäkerhet om innehållet i förslaget kunnat fatta beslut i ärendet och naturligtvis helst innan det trädde i kraft, men det har av praktiska skäl varit svårt att åstadkomma. Lagrådet har haft vissa synpunkter bland annat rörande EG-rättens statsstödsregler, och utskottet har gjort förändringar i regeringens förslag i enlighet med dessa regler. Det är också viktigt, vilket lite grann var inne på, att vi betonar att regeringen har aviserat att man, i enlighet med skatteutskottets och tidigare begäran, tänker ge tillsammans med i uppdrag att analysera, följa upp och utvärdera de nu föreslagna åtgärderna dels ur arbetsmarknadssynpunkt, dels ur ett genus- och jämställdhetsperspektiv. Utskottet menar att det här är ett viktigt arbete och att det också är angeläget att det kommer i gång. Det finns två reservationer, dels en från där det yrkas på att propositionen avslås, dels en från samtliga borgerliga partier med en begäran om ett tillkännagivande till regeringen om en mer omfattande skattelättnad. Samma partier har dessutom avlämnat ett särskilt yttrande. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 82 () replik: Vissa saker som tar upp i sitt anförande måste jag få kommentera något. Att norrlänningar köper svarta städtjänster i mindre utsträckning än stockholmare är kanske inte så konstigt eftersom norrlänningar är betydligt mer ärliga än stockholmare i allmänhet. Dessutom är det väl så att om man skulle gå ut och köpa tjänsterna på den öppna marknaden, skulle man knappast ha råd heller, så det är väl inte något anmärkningsvärt. Däremot kan man i undersökningen jag gissar utan att ha hunnit läsa TT-meddelandet att det är fråga om samma undersökning se att av svenskarna i hela riket köper svarta hushållstjänster och av stockholmarna. Jag skulle vilja påstå att det ändå är en betydande marknad. En annan sak som tar upp är om detta är en konjunkturpolitisk åtgärd. Jag måste säga att jag trodde att vi för länge sedan hade lämnat den typ av konjunkturpolitik som består av sådana här kortsiktiga åtgärder. När jag undervisade på innan jag kom in i lärde vi studenterna att keynesiansk konjunkturpolitik inte längre fungerar. Det måste vara mycket bättre att införa den här typen av lättnader för branscher som har svårt att klara sig med det skattetryck som vi har och göra dessa lättnader permanenta. Jag skulle vilja ställa frågan hur det kommer sig att man inte, när man ser att det finns ett problem , har för avsikt att försöka ta sig an det här problemet även och permanentar en skattelättnad för hushållens köp av ROT-tjänster? 83 () replik: Till skillnad från har jag inte undervisat på någon teknisk skola. Däremot har jag fått klart för mig att det inte är bra att man har olikformigheter när det gäller olika sorters system, och det gäller även det här, som jag ser det. Det vore fel att lyfta ut en del av näringslivet och säga: Ni är subventionerade men de andra är det inte. Då skulle man förmodligen få en överströmning av anställda från ett område till ett annat, och det tror jag inte vore bra. Jag är tjänstledig från en tjänst som vårdare på ett gruppboende hemma i , och det är ju en verksamhet som är väldigt beroende av att vi använder skattepengarna på ett klokt sätt. Vi kan titta på , som har varit ett återkommande exempel i de tidigare anförandena. Där finns en forskare som heter , som ska lägga fram en rapport om det här. I en artikel i säger hon att en miljon finländare gjorde skatteavdrag för hushållstjänster för . Om man översätter de här siffrorna till svenska förutsättningar skulle det innebära ett skattebortfall på ca för våra gemensamma möjligheter att skapa välfärd. Det finns en hel del revor i välfärden kris som vi skulle behöva fylla upp . Jag tycker att det är ett bekymmer om ser att man kan använda pengarna på ett sådant sätt som hon föreslår, när vi har andra saker som vi skulle vilja satsa dem på. Tycker inte också att det här är ett problem ur hennes synvinkel? 84 () replik: Självklart ska vi hushålla med de skatteresurser vi har. Men jag förstår inte riktigt resonemang. Först säger han att det här är en marknad som inte finns, vilket han sade från talarstolen, och sedan säger han att om man börjar skattesubventionera en marknad som inte finns så tappar man skatteintäkter. Den ekvationen kan ju knappast gå ihop. Från borgerligt håll är vi helt inne på att om vi får införa de avdrag för hushållstjänster som vi vill införa så kommer vi också att få ett skattetapp på den marknad där ni inför ROT-avdrag, men det kommer aldrig att bli den storleksordningen. I slutändan kommer det alltså att bli många sköna pengar till finansministern att samla in i skattkistan. Det handlar helt enkelt om att stimulera en marknad där folk faktiskt jobbar svart och vi inte får in ett öre i skatt. Jag tycker ändå att det här är lite intressant. Socialdemokrater i det var ju inte en socialdemokratisk regering, utan de satt i en koalitionsregering ser att det här faktiskt gör att man lättar upp för en helt ny marknad. Förvisso införde man det som ett tidsbegränsat projekt från början för att se vad det ledde till, men när man sedan såg de positiva effekterna var man beredd att genomföra det här som en permanent skattesänkning för hushållen. Jag vill sträcka ut en hand nu till och . Från borgerlighetens håll vill vi ju ha det här som ett permanent skatteavdrag, och det är ju också därför vi har yrkat avslag på propositionen som den ser ut . Men jag vill som sagt sträcka ut en hand. Om vi skulle införa ett ROT-avdrag som gällde samtliga hushållstjänster det måste förstås heta något annat då och det bara vore temporärt, tidsbegränsat, är ni då beredda att testa en sådan sak? Det kostar ju ingenting. 85 () replik: Jag vet inte om vi kanske pratar förbi varandra lite. När det gäller den marknad jag pratar om är det ju trots allt en byggmarknad som vi föreslår att vi ska ha en tidsbegränsad insats för. Om jag fattade rätt föreslog man även i den delen något beständigt. Då måste man väl ändå konstatera att marknaden finns. När det gäller , återigen, tycker jag att man ska titta på den syn som har på frågan i allmänhet, men också när det gäller det försök som har gjorts i och permanentningen av det. Han säger nej till skattesubventionering av hushållstjänster och menar att det här går tvärtemot något som kvinnor har kämpat för , alltså att och jag skulle dela på hushållssysslorna rakt av om det nu var så att vi befann oss i den situationen! Han anser dessutom att problemet med skattesubventionen inom det här området är att männen kan köpa sig fria från den här delen av jobbet genom att anställa en annan kvinna, som förmodligen i sin tur inte har råd att göra samma sak i nästa steg, alltså att låta någon komma hem till henne och städa. Även om jag noterade särskilt att inte pratade om könsaspekterna på samma sätt som flera av de andra så måste hon väl ändå uppleva det som ett bekymmer. Jag har tidigare förstått att hon jobbar väldigt aktivt för att det ska bli ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. 86 () replik: talade om en konjunkturpolitisk insats. Jag tyckte precis som att man kände en fläkt från fornstora socialdemokratiska dagar. Det var inte helt angenämt, faktiskt. Vad vi i de borgerliga partierna vill ha är ju beständiga insatser, . Det behöver vi i det här landet. Vi vill göra svarta jobb vita på en marknad som definitivt finns tro mig: Den finns, ! Min första fråga till gäller just det här med konjunkturpolitisk insats. Jag vill att han utvecklar det lite grann. Sedan är det många av oss här som tycker att det här förslaget inte är komplett. Det har ju framgått av debatten . Min andra fråga till är: Varför saknas det då förslag om hushållstjänster i sin helhet i det här förslaget som skulle bidra till att göra det här bättre ur jämställdhetssynpunkt men också ge tillväxt en nödvändig och välbehövlig knuff framåt? Då bortser jag från argumenten om klassamhälle och pigjobb. Jag tar mig friheten att bortse från dem. Vad är orsaken, , till att det inte är med? 87 () replik: Den första frågan tycker jag nog är ganska enkel att besvara, och jag tycker att den tydliggörs ganska väl i betänkandet också. Det handlar om en konjunkturpolitisk insats som är tidsbegränsad där vi ser att det behövs stimulans för att få fart på antalet nya jobb i . Jag förstår inte riktigt varför inte har förstått just den delen. När det gäller den andra biten har vi en väldigt stor majoritet inom det socialdemokratiska partiet beträffande synen på skattesubventionerade hushållstjänster. Vi anser att det inte är att använda pengar väl att lägga ut dem på just den här typen av insats. Jag noterar också att det normalt brukar vara så att borgerliga politiker, kanske framför allt moderater, tycker att man ska hålla fingrarna ifrån saker och ting. Man ska inte lägga sig i som politiker, och helst ska man inte vara så många heller, brukar det heta. Men i det här fallet väljer att tala sig varm för att man ska lägga sig i när det gäller arbetsmarknadens uppbyggnad och favorisera en del av arbetsmarknaden framför andra, och jag har lite svårt att förstå att man inte ser problematiken med det. 88 () replik: Jag tackar för det svaret men tycker att det var lite tunt. säger att det inte är att använda pengar väl att lägga ut dem på just det här, och min fråga blir densamma igen: Varför inte då? Varför är inte detta väl använda pengar? Vi har ju pekat på ett antal positiva effekter av en sådan här reform. Varför är detta dåligt använda pengar enligt dig och Socialdemokraterna, ? Går det att få ett svar på det, tro? 89 () replik: Jag ska göra ett försök. Vi är, till skillnad från , inte beredda att låta svaga grupper betala insatser som man vill genomföra. Vi har sett budgetförslag som ni har lagt där man tar pengar från dem som är sjuka och arbetslösa för att göra reformer av allehanda slag. Det här kan man se som att man tar pengar från de här grupperna och lägger dem på friska människor med arbete för att de ska få billigare städhjälp hemma. Det vänder vi oss emot. Vi vill inte ha ett sådant samhälle. Vi vill använda de pengar som finns tillgängliga för den gemensamma sektorn för att göra välfärden bättre för alla, inte för en liten grupp. 90 PER () replik: Här anstränger man sig och läser propositioner och utskottsbetänkanden och följer med i processen och försöker föra en diskussion, och det man får höra är att man är för högljudd. Det är allt. Det kan väl hända. Men det finns ju anledning att hetsa upp sig lite när inte allt är som det ska. Om det är allt som kan säga om mitt anförande är det synd att han bara fastnar på formen. Det är ju en ganska trivial sak. Jag har sagt att det är bra att vi nu med det här förslaget stimulerar arbete, företagande och konsumtion. När skjuter in sig på att det är en tillfällig konjunkturpolitisk åtgärd verkar det som om Socialdemokraterna, eller i varje fall , inte förstår att en tillfällig konjunkturpolitisk åtgärd faktiskt kan öppna en insikt om att en förlängd sådan, kanske en permanent sådan, kan göra att den här kakan, det vill säga den svenska ekonomin, blir större. Det kan göra att förutsättningarna för svensk välfärd ökar. Det handlar om att kakan blir större. Ni verkar vilja hålla den ganska liten. Den ska inte få växa till. Av den orsaken blir fördelningen sämre. Jag har bara frågat varför vi ska ha så kort begränsad tidsperiod. Jag frågade också: Vill du, , att byggnadsarbetarna ska förlora sina jobb igen efter ? Jag hade en formell invändning mot själva hanteringen. Vi har ju inte ens kunnat förbättra propositionen materiellt eftersom vi var bakbundna. Detta ska ju gälla retroaktivt. 91 () replik: Jag tycker att kritiken har visst fog när det gäller hanteringen. Det hade varit bättre om vi hade haft ett beslut framme mycket tidigare. Eftersom det här var en del av vårpropositionen och ett förslag som skulle gynna en konjunktur som var på väg att ta fart, så att man skulle få fler jobb, var det i det läget inte möjligt att hitta en hantering som gjorde att vi kunde fatta ett beslut . Jag beklagar att det inte gick. Vi gjorde vad vi kunde, men tyvärr nådde vi inte ända fram. Vi fattade däremot av de här skälen ett beslut som inte är så vanligt, nämligen att redan under öppningen ha ett utskottsmöte bara för att skynda på hanteringen. Varför vill vi inte satsa på en mer beständig stimulans av de här områdena? Vi tycker att det är klokt att man gör insatser för att få i gång konjunktur och arbeten inom de här sektorerna eftersom de i sin tur har effekten att generera nya jobb inom andra områden. Det är en klok åtgärd i början på en konjunktur. Däremot tycker vi inte att det vore klokt att man beständigt skulle gynna en sektor gentemot andra. Vi står fast vid det. Sedan gäller det det som jag har varit inne på vid de andra replikskiftena. De pengar som vi har tillgängliga för samhället tycker vi inte bör användas på ett sätt som de borgerliga partierna tydligen är ense om. 92 PER () replik: säger att man står fast. Kan du inte i alla fall ägna sista repliken åt att bemöta de tre påståenden som jag gjorde? Jag inbjöd er att rätta till om jag hade fel. Först gällde det att det faktiskt finns något som kan liknas vid en underklass i form av pigarbeten. Jag pekade på de utländska kvinnorna, oftast, som kommer hit. Vi har öppna gränser , inte minst mot . De behöver få del av en utveckling som lyfter deras ekonomi. Finns inte den problematiken? Om den finns vad vill ni göra? Handlar det bara om att lagföra människor som ändå har behov av hushållsnära tjänster. Vad ska ni göra åt det? Var finns er analys? Även ur ett genusperspektiv är analysen fullständigt obefintlig. Den nämns inte ens. Man kan inte ha en analys och blunda för verkligheten, eller tro att det är en trovärdig analys. Min andra fråga var om det inte skulle innebära en stolthet och en självkänsla om man gör ett arbete legitimt. Du kan väl knappast förneka att det inte handlar om eviga arbeten eller sysselsättningar, utan något som man går in i tillfälligt. Man kanske inleder någon form av verksamhet. Man kanske är ung och sedan går vidare till något annat. Min tredje fråga gällde det problem som barnfamiljer faktiskt har att hinna med, att få kvalitet i tiden med barn och med nära och anhöriga. Det var saker som jag försökte problematisera, och så säger du att är så högljudd. 93 () replik: Ja, var högljudd. Jag bara konstaterade det. (PER (): Spelar det någon roll?) (TALMANNEN: har ordet) När det gäller pigarbete är det klart att det finns ett problem kring att människor använder sig av arbetskraft som inte har det skydd som Per pratade om i sitt anförande. Visst är det så. Vi menar inte att man ska subventionera de jobben för att komma åt detta, utan vi vill att man ska hantera denna ekonomiska brottslighet på samma sätt som man försöker hantera annan ekonomisk brottslighet, alltså via kontroller och liknande. Den inställningen tror jag är ganska känd sedan förut. Där har vi inte ändrat åsikt. Jag kan inte låta bli att fundera lite kring genusperspektivet. Om det nu vore så att det fanns fler kvinnor i byggbranschen eller fler män i städbranschen, skulle det här inte vara något problem längre då? Skulle det vara en fråga med helt annan inriktning än ? Det handlar ju, tycker jag, om att cementera uppfattningarna att vissa jobb är manliga och andra är kvinnliga. Det blir effekten av det resonemang som förs. Jag vet inte om jag missade någon fråga. Vi kanske får möjlighet att återkomma vid något annat tillfälle. 94 () replik: Regeringen och stödpartierna har en strävan att få en positiv framtoning i genusfrågan. Jag tycker att den flagnar något. Det som händer i samhället är att man inför stopplagar i vården som förhindrar kvinnors utveckling, man säger nej till hushållsnära tjänster som förhindrar kvinnors utveckling. säger man ja till genusperspektivet. Som jag ser det går det inte ihop. Det kanske är dags att skapa en strategi för hur man ska kunna få till stånd en reell målsättning på genussidan inom socialdemokratin och stödpartierna. Som man agerar nu är man, som jag ser det, på villovägar. Men jag fick inte svar på den fråga jag ställde i mitt inledningsanförande. Jag sitter själv i . ska nu utreda hur detta gynnar jämställdheten och genusperspektivet. Jag vet inte vilka parametrar man har tänkt sig. Det är ju byggmarknaden vi pratar om. Är det hur många kvinnor som är sysselsatta inom ROT-jobben? Är det om man skapar mer lättstädade miljöer? Vad är det för någonting vi ska utvärdera? Det måste ju ändå ha funnits en tanke om vad man ska göra analysen ikring eftersom det är som får uppdraget tillsammans med . Jag skulle vilja ha en utveckling i den här frågeställningen. 95 () replik: Jag är helt säker på att när väl får uppgiften kommer det att framgå med all tydlighet vad uppdraget innebär. Det är också någonting som har gett regeringen i uppdrag . Jag försökte ge det svaret tidigare i mitt anförande. Men det är råder ingen som helst tvekan om att det kommer att finnas en tydlighet i uppdraget när detta väl är framlagt. 96 () replik: Som det är utformat nu är det något flummigt, om jag uttrycker det lite försiktigt. Jag skulle vilja vidga frågan till diskussionen kring konjunkturpolitiska åtgärder. gjorde en utredning av de ROT-bidrag som var införda . Man kom då fram till att dessa satsningar var negativa eftersom de gjordes utifrån ett konjunkturperspektiv. Bland annat kom man fram till att de hyresgäster som drabbades av ROT-åtgärderna kände sig maktlösa och överkörda. Målsättningen var då bland annat att minska segregationen, vilket misslyckades. entydiga besked till regeringen var att ROT-bidrag bör vara en bestående satsning och inte ses som ett styrinstrument i svåra tider. Min fundering är då: Varför tar man inte till sig de erfarenheter som statliga verk ger regeringen vid den här typen av insatser? 97 () replik: Jag tycker att jag i ett antal repliker har försökt gå in på just den delen. Vi tycker inte att det är bra att man lyfter ut en viss liten del av näringslivet och säger: Ni får ett försteg framför andra. Jag kan inte ge något annat svar på just den frågan. Däremot skulle jag lite grann vilja gå tillbaka till det jag pratade om i mitt inledningsanförande. Om man inte riktigt vet vad är kan man lätt få uppfattningen att det handlar om något annat än just reparation, om- och tillbyggnad. Det skulle till exempel kunna handla om rotfyllningar i tänderna och avdrag för sådant. Jag skrev under allmänna motionstiden tillsammans med några andra en motion kring just de här frågorna. Jag tycker att detta hör ihop. Ungefär 10 miljarder, har man sagt, är kostnaden för att kunna lyfta in detta med tänderna som en del av kroppen. Tittar man på det finska utfallet av avdragsrätten ser man att just 10 miljarder skulle vara det inkomstbortfall vi i skulle få. Om man gick ut och pratade med folk runtomkring i , speciellt i av TT-meddelanden att döma, tror jag att de allra flesta skulle säga: Jag tycker att ni ska använda de här 10 miljarderna till att subventionera mina rotfyllningar i stället för att ge städhjälp, för det har jag inte samma behov av. Jag tycker att det är detta den här debatten handlar om i första hand. 98 (): När jag lyssnar på den här debatten har jag lite svårt att förstå om oppositionen tycker att det är bra eller dåligt med ROT-avdrag. Jag tycker att man i någon mening har gett uttryck för båda delarna. ROT-avdraget, som ska vara en tidsbegränsad konjunkturåtgärd, kom till stånd, anser jag, med anledning av att finansminister sade till medierna att det vore lämpligt att i detta läge införa ett ROT-avdrag. När man säger så öppet har man också lagt en blöt filt över marknaden. Allt stannar upp, och man väntar på att beslutet ska fattas. Det är lite grann en bakgrund i den här frågan. Vi har haft och har ett besvärligt arbetsmarknadsläge. Detta är en del av satsningar som har gjorts. Det har också gjorts satsningar på kommunsektorn, utbildningsplatser inom arbetsmarknadspolitiken och så vidare alltså satsningar som också rör mer traditionellt kvinnodominerade yrken. Det tycker jag är viktigt att ha med sig i den här diskussionen. revisorer har tittat på och utvärderat ROT-avdragen, och man har framfört kritik. Bland annat menar man att det finns för mycket så kallade dödviktskostnader i detta. Det är svårt att mäta hur mycket av dessa jobb som ändå skulle ha gjorts däri ligger den så kallade dödviktskostnaden. Tanken med att införa ett ROT-avdrag är ju ändå att försöka förmå människor att tidigarelägga reparationer och underhåll som de ändå skulle ha gjort i ett senare skede. När det gäller hushållsnära tjänster lyssnade jag väldigt uppmärksamt på oppositionens olika argument. Jag försökte skriva ned dem. Vi får fler företag, vi får full sysselsättning, vi får fler friska, vi får bort svartjobben, unga barnfamiljer utnyttjar detta ute i , inte högavlönade det är lite grann av det jag fått ut av den här diskussionen. Jag har försökt att skaffa information kring vad som händer i de länder där man har olika former av subventioner av dessa tjänster. Det kan se väldigt olika ut på olika håll. Inget system är likt det andra. , som organiserar tjänsteföretag, har gett ut en rapport där man tittat på , , , och . Dessa länder kan sägas sammanfatta de olika skälen till att man vill ha reducerad skatt på hushållstjänster. Det handlar om att man vill öka sysselsättningen, man vill att svarta jobb ska bli vita, man vill öka kvinnors möjlighet att göra karriär och man vill ha in fler lågutbildade på arbetsmarknaden ungefär så kan man sammanfatta vad de säger i de här länderna. Jag har försökt att hitta utvärderingar. Vad händer till exempel i ? Där har man två system. Dels har man har en skattereduktion som hushållen får om de anställer någon, dels får privata och offentliga företag erbjuda sina anställda att köpa subventionerade tjänster. Jo, i har man kunnat påvisa en viss höjning av sysselsättningen. Det var framför allt hushåll med högre inkomster som utnyttjade systemet. Man har inte lyckats tränga bort svartsektorn. Trots att den vita sektorn var billigare än den svarta kunde man inte påvisa något resultat där. I , som har någonting som heter hjemmeserviceordningen och som innebär att man ger subvention åt företag, har en utvärdering av sysselsättningseffekterna visat att det , , tillskapades 1 800 heltidsjobb. Det visade sig också att hushållens inkomst var avgörande för om man använde den här typen av tjänster. Man kunde se en viss förändring i relationerna mellan svart och vit marknad. De som skulle köpa tjänsterna tyckte att det ändå var dyrt och krångligt. har ofta bytt system. Vi vet att lyfts fram i debatten som ett bra exempel. Jag har försökt att leta, men jag har ännu inte hittat någon utvärdering av förslaget. Det kan ha att göra med att det system som man sjösatte i inte varit i kraft så pass länge att det finns någon utvärdering. Det finns siffror som andra har nämnt i debatten på hur många som använder sig av systemet och vad det kostar statskassan. pratade om ett skattebortfall på . I och har man använt sig av olika typer av så kallade servicecheckar. I har man ännu inte utvärderat systemet. I har man lagt ned systemet med servicecheckar därför att det inte var tillräckligt många som var intresserade. I stället har man utökat möjligheten att ta så kallade minijobs. Det är ett begränsat antal timmar med en begränsad arbetsgivaravgift, men den som berörs har ändå olika typer av sjukförsäkringar och omfattas också av andra försäkringssystem. Men kommer dessa minijobs att utökas till att också omfatta hushållsnära tjänster. Detta har ännu inte utvärderats. Varför gör jag den här genomgången? Jo, det är därför att jag tycker att det är svårt att föra en seriös debatt med människor som har en föreställning om hur det skulle kunna bli.