prot · GS0912 · 2004-10-12 00:00:00 — Mot bakgrund av de omfattande direktiven känner jag mig fullt förvissad om att utredaren kommer att vara fullt sysselsatt med att vända på de flesta stenar så att vi sitter med ett brett och gediget underlag för den kommande parlamentariska kommittén. Där kommer vi säkert att ha olika uppfattningar i en del frågor, men vi ska åtminstone ha en gemensam och god kunskapsbas och förhoppningsvis liksom i pensionsarbetet ha en samsyn och vilja att gemensamt lösa frågorna. 61 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Vi var nog många som var positivt överraskade när statsministern, på fråga av , utlovade en bred och grundlig parlamentarisk översyn av socialförsäkringarna. Statsministern hänvisade till det breda arbetet med pensionssystemet och uteslöt inte system med basfinansiering av samhället och därefter avtalsfinansierade tillägg på toppen, för att citera statsministerns svar. , efter statsministerns löfte, kom direktiven som, vad jag kan uttyda, är betydligt snävare än vad som antytts. Dessutom ska en mångårigt ansvarig för befintliga system, , först utreda, och efter valet ska en parlamentarisk utredning tillsättas. Statsministerns löfte om en utredning verkar lite grann ha blivit som att koka soppa på en spik. Det blev något annat än vad statsministern utlovade. Så tolkar jag det. En översyn av befintliga system, resultatet ska bli som en skattefinansierad sjukförsäkring som ger en hög inkomstersättning. Nuvarande system cementeras. Direktiven har dessutom ensidigt fastställts av regeringen utan samråd. Den parlamentariska översynen ska komma i gång efter löftet. Jag håller med som i sin ledare skriver: Summan blir att någon socialförsäkringsreform knappast kommer till stånd det här decenniet. Det är skandal. Jag och anser att den svenska välfärdspolitiken verkligen behöver reformeras. I centrum för en sådan reform bör stå de stora offentliga arbetslivsförsäkringarna och försörjningsstöden. Vi behöver tillsätta en parlamentarisk utredning för att få en reform med hög delaktighet och lång hållbarhet. Jag anser att också arbetslöshetsförsäkringen bör ingå. Direktiven bör medge en bedömning av de framtida socialförsäkringarnas utformning utifrån deras roll och utrymme i den samlade välfärdspolitiken, ekonomin och samhällslivet i vid mening. När jag, som den vänliga och försynta själ jag är, efterfrågar samråd i direktivskrivandet och i upplägget av en sådan stor och viktig fråga möts jag av TT-kommentarer från där hon säger: Detta är en sak för det socialdemokratiska partiet. Jag tycker att det är maktfullkomligt. Jag tycker att skulle byta attityd. Jag tycker att skulle ta en utsträckt hand och låta ett samråd få föregå detta så att vi inte i ett senare läge kommer i en situation där vi bygger in onödiga spänningar och får onödiga frågor att lösa när vi kanske i stället kunde ta dem i ett tidigt skede. Det skulle kännas mycket bättre med den attityden. Den fanns i pensionsfrågan och finns fortfarande, och jag hoppas att det ska kunna fortsätta så. En följdfråga blir: Är regeringen beredd att lyssna på kritiken och tillsätta en parlamentarisk utredning som fler än jag efterfrågar? 62 Socialminister (): Min fundering när jag lyssnar på är om han över huvud taget läst direktiven. Det är fråga om oerhört omfattande direktiv, vilket också säger mellan fraserna. Direktiven är omfattande. Det är inte alls någon snävare direktivskrivning än vad som sagts tidigare. Det är ett oerhört omfattande underlag som ska tas fram. Det är en bred och grundlig översyn som är mycket omfattande. Man ska belysa problemen som finns i dagens system och analysera alternativa lösningar. Man ska inte lägga fram några förslag. Det här utredningsarbetet är alltså tänkt att ske i två steg. I ett första steg gör vi denna kartläggning och analys. Vi tittar också på de olika faktorer som vi vet har stor påverkan på våra möjligheter att bevara ett generellt välfärdssystem även . I andra steget kommer det här underlaget att lämnas över till en parlamentarisk utredning. Det innebär att vi i samband med att den parlamentariska utredningen tillsätts kommer att ha ett gediget och bra underlag till grund för de överväganden som då ska göras i, som jag hoppas, så bred samsyn som det bara är möjligt. Detta är oerhört komplexa system som går in i varandra. De har oerhört stor betydelse för oss alla. Alla vi människor är beroende av våra socialförsäkringar. Vi är sjuka eller arbetslösa. Det händer oss en olycka eller någonting annat som vi inte kan förutse. Då är det oerhört viktigt att de eventuella förändringar som ska genomföras är noga övervägda och att vi verkligen vet vilken grund vi utgår från när vi ska ta steg vidare. Så är det tänkt. Det är två delar i den här utredningen. Inga förslag utan ett gediget kunskapsunderlag. En viktig del i den första delen av utredningen är också att inte upprepa ett misstag som vi gjorde i samband med pensionsöversynen, nämligen att vi inte hade en tillräckligt bred och omfattande folklig debatt om pensionssystemet. Det tycker jag är en erfarenhet att ta med sig. Därför är det mycket klart och tydligt angett i direktiven att utredaren ska bedriva sitt arbete på ett sådant sätt att vi får en mycket bred folklig debatt om socialförsäkringarna, hur de fungerar, hur de är konstruerade, men också de problem och utmaningar vi ser . Jag tror att det är nödvändigt för att få en bred uppslutning kring eventuella förändringar som kan tänkas komma. Sedan till principerna. Jag tycker att det är oerhört viktigt att slå vakt om de principer som ligger till grund för dagens socialförsäkringssystem. Det är exakt samma principer som ligger till grund för pensionsreformen. Det har varit min uppfattning att det har funnits en stor enighet om de principerna i riksdag, att det är utifrån dem vi ska bygga systemet. Någonting annat har jag inte uppfattat över huvud taget sedan direktiven. Det är regeringen som skriver direktiv till utredningar. Det innebär inte att vi inte lyssnar och tar till oss den diskussion som pågår. Men, som sagt var, det parlamentariska inflytandet kommer att finnas i den andra fasen av denna utredning. 63 (): När talade om en välfärdsutredning handlade det inte bara om sjukförsäkringen. Han hade också en öppenhet när det gällde hur ett framtida system skulle kunna se ut, åtminstone var han beredd att pröva även grundläggande principer som vi har varit vana att leva efter. Jag förstår inte heller varför man ska undanta a-kassan från översynen. Den borde samordnas med socialförsäkringen. Långtidsarbetslöshet, långa sjukskrivningar och förtidspensioner hänger verkligen ihop. Det som är min huvudinvändning är att regeringen och redan i det inledande skedet är oförmögna att se bristerna i sina egna system. Översynen görs bara av en del av socialförsäkringen, och den hanteras utifrån något av administratörens perspektiv, inte människans. Jag tycker också att det är trist att regeringen och inte från början med åtminstone en öppen attityd vågar ifrågasätta och diskutera egna idéer som till exempel graden av generalitet i systemen, som till exempel obligatoriet, som till exempel inkomstbortfallsprincipen. Man behöver inte säga att man är beredd att frånträda detta om man inte vill det, men man kan ha en öppen attityd. Man kan vrida och vända på och titta på grundtrygghetssystem och annat som kanske vi andra, åtminstone jag och , är intresserade av att också få allsidigt belysta. Man ska aldrig vara rädd, tycker jag, att vända på stenar. Man ska aldrig vara rädd för att göra en analys. Sedan kan vi komma till olika slutsatser, det är jag också medveten om, utifrån de värderingar och de ideologier som vi står för. Även om har visat på öppningar i debatten tycker jag att det känns som att det är en insnävning och att det är svårt att få de frågor som jag har pekat på i mitt andra inlägg belysta. Om man ska nå en öppen attityd i ett utredningsarbete får det inte redan från början vara någon form av tankeförbud eller begränsningar av det arbete som ska göras. Från sida har vi stora ambitioner och vill gärna medverka i denna utredning. Och vi vill vara med från början. Vi vill inte vänta efter att statsministern gav sina löften. Därför känner vi frustration. Vi tycker att vi har så mycket att delge i arbetet att vi vill vara med från start. Några av de målsättningar vi har för systemen är att garantera en grundläggande trygghet för alla, bidra till arbete och företagsamhet och lägga grunden för en samordning av sjukförsäkringen, inkluderande arbetslöshetsförsäkring och förtidspensioner. Det är ett system där vi rättar mun efter matsäcken och anpassar transfereringskostnadernas totala volym till vad samhällsekonomin kan bära. Vi vill öka människors egen makt och självbestämmande. Det är några av de mål vi sätter upp. önskar jag ett besked: har vi hört att ni vill vara med från början, självklart satsar vi på det. 64 Socialminister (): Det råder inget tankeförbud, , absolut inte. Det vore mig fjärran. Precis som jag sade tidigare tycker jag att en av bristerna vi hade när det gäller just pensionsöverenskommelsen var att vi inte hade en tillräckligt bred och omfattande folklig debatt om pensionssystemen och de olika inslagen till underlag som ju fanns och som bereddes mellan partierna. Det här är ett första steg. Det kommer att vara ett kunskapsunderlag som kommer att tas fram. Det är min förhoppning att väldigt många kommer att delta i den här debatten, inte bara politiska partier utan också arbetsmarknadens parter, som också mycket tydligt pekas ut i direktiven som en viktig del. Vi för också ett resonemang kring parternas ansvar när det gäller till exempel de kollektiva försäkringarna och samspelet med de allmänna försäkringarna. Jag hoppas mycket på att man kommer att delta från den sidan, förutom de politiska partierna. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi får den formen för det här arbetet. Det mesta är med i översynen. Det som inte finns med är av naturliga skäl ålderspensionerna, eftersom vi redan reformerat dem. Föräldrapenningen är inte med därför att den utreds i särskild ordning. Det finns andra mål som är vägledande för utformningen av den försäkringen. Den ska bland annat bidra till ett högre barnafödande och möjligheter att kombinera arbete med familj liksom att vi får mer lika uttag mellan män och kvinnor. Den tredje delen som inte är med rör a-kassan, alltså arbetslöshetsförsäkringen. Den är inte med av den anledningen att den i princip inte är en socialförsäkring. Det är en frivillig försäkring. Den skiljer sig också i konstruktionen från de övriga socialförsäkringarna. Däremot ingår den i den del den rör samspelet mellan sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Det är precis som säger. Det är oerhört viktigt att se hur dessa två försäkringar samspelar med varandra. Ur den aspekten är den med. Det är samma sak när det gäller analysen av nivån på ersättningstaken. På det sättet är det väldigt viktigt att den är med. Resten är med när det gäller socialförsäkringarna, och det är väldigt mycket. Allting är med. Det är också viktigt att säga att det finns vissa principer som vi som socialdemokrater inte är beredda att ge avkall på. Det handlar om den generella välfärden, att det ska finnas ett obligatoriskt system, att inkomstbortfallsprincipen ska råda, att det ska stimulera till arbetslinjen och att vi också ska ha en solidarisk finansiering. Om detta är vi inte beredda att kompromissa. Vi är inte det. Grundtrygghet det vet är inte ett alternativ för socialdemokratin, har aldrig varit och kommer aldrig att bli. Därför är det också viktigt att vara väldigt tydlig på den punkten. Men att diskutera den frågan ser jag inget problem med. Den aspekt som företräder kan mycket väl belysas i samband med den första delen av utredningen. Den kommer alldeles säkert fram ännu tydligare när vi går in i den sista fasen av det här arbetet. Vi pratar om ett arbete på mycket lång sikt. Kom ihåg att det tog innan vi hade pensionsreformen klar. 65 (): Välfärdsfrågorna och socialförsäkringssystemen är ju enormt viktiga för oss alla. För många, de flesta, fungerar det bra. För andra är skyddsnätet som tunnast när det som allra bäst behövs. Vi har 1,1 miljon människor som tvingas försörja sig på bidrag när de vill, de allra flesta, jobba och studera. En översyn är därför nödvändig. Det vill jag instämma i och bejaka. Det är bra att den kommer. Vi har fortsatt synpunkter på att direktiven känns snäva även om jag tycker att ministern har räckt ut ett litet finger i den här debatten om en utvidgning. Det finns en bekräftelse från ministern att det inte finns en öppenhet totalt när det gäller att titta på olika områden. Men det ges ändå en öppning för att även andra idéer kan belysas i utredningsarbetet. Det ser jag som ett förtydligande och en framgång. Jag tycker att det här är ett arbete som vi måste bidra med från alla partier. Det är viktigt. Det är en bred och folklig debatt, som ministern säger. Det instämmer jag i. Det är nödvändigt. Då hade det varit så mycket bättre om vi hade börjat i rätt ände, om vi hade tagit en kopp kaffe, ministern, och pratat igenom vad som kan vara ett bra upplägg för det här arbetet. Då hade åtminstone inte jag behövt reagera med en interpellation. Då hade vi kanske kunnat diskutera. Jag tror att många med mig känner lika för att få ett upplägg som känns bra för alla parter i det fortsatta arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2004/05:37 om DHB:s verksamhet 66 Socialminister (): har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder som förhindrar att en föräldraorganisation som , Hörselskadade och Språkstörda Barn, DHB, tvingas till drastiska förändringar av sin verksamhet. När det gäller DHB:s och andra handikapporganisationers verksamhet instämmer jag i beskrivning av hur värdefull den är för de egna medlemmarna, för kunskapsspridningen i samhället och för den demokratiska processen i stort. Handikapporganisationerna har en viktig funktion i vårt samhälle, inte minst som kanal för medlemmarna som till följd av sina funktionshinder har svårt att som enskilda göra sig hörda i den allmänna debatten. Det nya systemet för statsbidrag till handikapporganisationer har successivt införts . gäller det fullt ut. har statsbidraget förstärkts väsentligt med . Fler organisationer har fått statligt stöd i och med det nya systemet. Det har därmed också bidragit till en förnyelse av handikapprörelsen. Men för några organisationer har det inneburit relativt omfattande omställningar. För dem har vi vidtagit åtgärder för att göra övergången smidigare. I budgetpropositionen föreslår regeringen att ytterligare läggs till anslaget för att kompensera vissa bidrag. Grundprinciperna för bidraget är reglerade i en förordning. Tillämpningen och fördelningen av bidraget sköts av . Enligt förordningen ska bidrag lämnas i form av grundbidrag, medlemsbidrag, föreningsbidrag, merkostnadsbidrag och medel för samarbete. I samråd med handikapporganisationerna har beslutat om tillämpningsprinciper. Det är de principerna som har styrt storleken på de olika bidragsdelarna. har också regeringens uppdrag att följa tillämpningen av det nya systemet och ska redovisa sina slutsatser med eventuella förslag på förändringar. Jag avser inte att ta några initiativ till att förändra statsbidragssystemet för handikapporganisationerna. 67 (): På hemsidan för , Hörselskadade och Språkstörda Barn skriver en pappa till en döv pojke: Det finns egentligen bara en grupp som kan ge tips och råd, och det är andra föräldrar. Jag tror att det ligger väldigt mycket i det. Det betyder så mycket för de föräldrar som har det jobbigt att det finns föräldrar som kan stötta dem på allvar. Här spelar en förening som DHB en väldigt stor roll. Det är en organisation som har arbetat och varit ett kitt mellan föräldrar som haft barn på specialskolor men också mellan andra föräldrar som haft behov av ett speciellt stöd för sina barn på grund av handikapp. Därför är jag så bekymrad över att verksamheten faktiskt är direkt äventyrad på grund av omläggningen av statsbidragen. Jag har haft en genomgång med föreningen. Det grundbidrag man har minskar från en bra bit över 700 000 till . Dessutom tappar man merkostnadsbidraget som är på nästan för föreningens del. Man går från drygt 1,7 miljoner till . Det leder till mycket drastiska effekter för den här föreningen som inte har något särskilt stort eget kapital. Vissa kostnader för en förening av det här slaget är fasta. Det är årsmötena och styrelsemötena. De kostnaderna bara ligger där. Därför tvingas man spara på det lilla men väldigt effektiva kansli man har. Situation är så pass drastisk att DHB nu står inför att varsla tre av de fyra anställda man har. Man har skjutit på varsel till när man bedömer att man slutligen får beskeden om statsbidragen från . Men längre kan man inte vänta. Man kan alltså inte avvakta den utvärdering som sker . Det är två skäl till att en liten förening som DHB är så här pass utsatt. Det handlar om de ändringar som beslutades av för . Det var ändringar som jag är väldigt bekymrad över. Det är inte säkert att vi hade tänkt igenom alla effekter för handikapporganisationerna av förändringar av grundbidrag. Det förefaller slå väldigt hårt mot ett antal organisationer. Det är precis som ministern sade. Man har fått ha övergångslösningar för att möta effekterna. Men någon dag kommer sanningens minut när de effekterna slår ut. Då kommer de drastiska effekterna. Detta förstärks av det som slår ännu värre mot en förening som DHB, nämligen att fattade beslut om att lägga om merkostnadsbidraget så att det i stället för att vara ett bidrag som föreningarna kan lita på kommer att vara ett bidrag som de får rekvirera för bestämda behov. Den bestämda bedömningen från en förening som DHB är att den inte kommer att kunna få del av de här pengarna i någon större utsträckning. Därför kommer dessa varsel att läggas, och därför är jag så bekymrad över DHB:s situation framöver. 68 (): Vi här helt eniga i vår syn på handikapporganisationerna och deras uppgift när det gäller att bidra till att människor med funktionshinder ska kunna delta i samhället fullt ut och även i den demokratiska processen. Det problem som just har berört och som jag kommer att uppehålla mig vid är just merkostnadsbidraget. Det är alltså en del av statsbidraget, och det är det som får en ny konstruktion från . Förändringen av merkostnadsbidraget kommer att gynna förbund med traditionella synliga funktionshinder men missgynna de förbund som har medlemmar med osynliga funktionshinder. Gruppen med medicinska, kognitiva och psykiska funktionshinder är en växande grupp. Detta beror på att kriterierna för att få bidrag enligt det nya systemet är för trubbiga för att passa förbunden med osynliga handikapp. Konsekvenserna blir, precis som pekar på här, att många förbund redan börjar varsla och avskeda. , som jag känner väl, har redan avskedat två personer. Det är kvinnor med lönebidrag, särskilda anställningsbidrag och så vidare. Detta är inga stora kanslier; de flesta har kanske en handfull medarbetare på sina kanslier. Sedan får en eller två gå, och då blir kanslierna sårbara. Vissa av organisationerna har redan nu så begränsade resurser att de inte kommer att kunna hantera det extra arbete som det innebär att söka merkostnadsbidrag. De kommer alltså att tvingas avstå från det. har just beskrivit hörselskadade barns situation. Det som jag ska tala om handlar om 22 av HSO:s 43 förbund. Där är merkostnadsbidraget . Bidraget ska sökas i efterhand efter verksamhetsåret. Sedan ska det fördelas ur en gemensam pott. Det gör också att förbunden, som inte har något kapital, inte kan ligga ute med pengar. Då resonerar man så att om man inte räknar med att helt säkert få bidraget så vågar man inte chansa. Man klarar inte av att bedriva verksamheten ur egen pott, eftersom någon sådan inte finns. Det bidrar också till att verksamheterna kommer att krympa. Man vet inte hur mycket pengar man har att röra sig med . har på uppdrag av granskat handikappstödet. tror jag att det var lämnade man in det hela till . Man säger att detta kommer att leda till mer administration, att det kommer att gynna organisationer som kan visa kvitton och att det blir en ryckig ekonomi. Det får också konsekvensen att förbunden kommer att ställas mot varandra. De 43 förbunden i HSO kommer att delas i två läger, och det är oerhört olyckligt. kommer det en utvärdering , som ministern sade. Därför tycker jag att man kunde vänta på den, och inte sjösätta det här och låta det träda i kraft . 69 Socialminister (): Det här med organisationsbidrag är inte lätt det vet vi. Jag tror att vi har den erfarenheten allesammans här. Jag ska bara nämna lite grann om bakgrunden. Detta har setts över i olika omgångar, och man sjösätter nya system. Senast var det själva grunden för det här systemet som utreddes särskilt av . Det var en utredning som tillsattes 1998. Det är den som ligger till grund för det nya bidrag som trädde i kraft så sent som det tycker jag är ganska sent. Det har alltså varit i gång i lite . har anslaget ökat från till 162 miljoner. Det är en ganska stor ökning. Antalet organisationer har också ökat. Det ska vi också komma ihåg. Det var ju en av uppgifterna för utredningen att just titta på hur man också ska ge nya handikapporganisationer som kommer fram tillträde. De har ökat från 43 till 55 stycken. har kopplat till sig ett råd med företrädare från handikapporganisationerna. Man har något som man kallar en modellgrupp, som har suttit och diskuterat hur bidraget ska se ut. Det är också den gruppen som har varit med och diskuterat förändringen av merkostnadsbidraget. Vad jag förstår är den stora förändringen som påverkar ekonomin för DHB just merkostnadsbidraget. Förändringen när det gäller grundbidraget har varit successiv, och vi har använt stötdämpare. Det är merkostnadsbidraget och de förändringar av det som föreslås av som det handlar om. Låt mig säga att detta är någonting som är ansvarig för och har ett ansvar för att genomföra. Jag kan med en gång säga att jag inte har för avsikt att gå in och ändra i den överenskommelsen. Men det är känt för mig att det finns olika uppfattningar bland handikapporganisationerna om hur bidragen fungerar. Jag har bett att få titta på de exakta siffrorna för föreningen för att skaffa mig en uppfattning. Jag kan inte se den dramatiska förändring som redogör för och att det skulle ske ett sådant stort tapp . Det känner jag mig tveksam inför. Jag tror att det finns anledning för oss att ta en lite närmare kontakt och titta på hur det ser ut . Siffrorna stämmer inte riktigt med det som jag har sett. Det annonserades i budgetpropositionen, och det pågår också just nu ett funderande i om att ta fram direktiv till en översyn av den statliga folkrörelsepolitiken. Det skulle röra en större översyn av bidrag till organisationer. Som underlag för arbetet finns en rapport som Statskontoret har genomfört. Man har tittat på bidragsgivningen och efterlyser en ökad tydlighet. Detta är alltså ett tankearbete som just nu pågår. Men jag är som sagt väl medveten om att det finns olika uppfattningar bland handikapporganisationerna. 70 (): Jag uppskattar mycket om ministern tränger in i siffrorna för DHB. Det kan vara så att DHB behöver se ännu djupare på sina siffror. Jag fick först en uppgift om att man tappade . Den uppgift som jag har är att man går från 1 720 000 till . Av detta skulle 589 000 avse merkostnadsbidraget, men hela 166 000 skulle ändå avse grundbidraget. Jag tycker först och främst att det är viktigt att vi har rätt siffror, och jag hjälper gärna till. Jag vill ju själv ha riktiga siffror, och jag tror att det är viktigt att har rätt siffror. Det kommer inte att vara några svårigheter att få fram det. Det som är svårare är naturligtvis själva sakfrågan. Det är inte lätt att ta fram bra system för att revidera föreningsbidrag.