prot · GR09131 · 2004-06-18 00:00:00 — 1 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 19 kap. 11 § vallagen. Talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget som ersättare för riksdagsledamot i läns valkrets . Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i . Kammaren biföll denna avsägelse. Talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. 3 § Anmälan om kompletteringsval till Talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i efter . Talmannen förklarade vald till ledamot i () 4 § Anmälan om återtagande av plats i Talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för . 5 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att bordläggningsplenum skulle äga rum . 6 § Meddelande om /05 Talmannen meddelade att /05 skulle inledas med upprop . Öppnandet skulle äga rum . 7 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM111 Gemenskapens kontrollorgan för fiske KOM(2004)289 till miljö- och jordbruksutskottet 8 § Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1 (): är nu på den näst sista plenidagen samlad för att diskutera riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Jag är själv relativt ny i finansutskottet, men jag har förstått att den normala proceduren är att finansutskottets ledamöter diskuterar den ekonomiska politiken och ungefär svävar finansministern in och går till angrepp på de borgerliga anföranden som han inte har åhört. frångår vi denna normala procedur i det att finansministern inte kommer över huvud taget. Jag vill understryka att vi väldigt mycket saknar finansministern, kanske inte så mycket i materiellt hänseende. Vi vet ju ungefär vad han skulle ha sagt, nämligen samma sak som det han sade och det han sade i finansdebatten , det vill säga att allting är de borgerliga partiernas fel. Även om finansministern är hyggligt förutsägbar innebär hans frånvaro att vi i stället ska diskutera de ekonomisk-politiska riktlinjerna med , den socialdemokratiske ordföranden i finansutskottet. Det är inte så intressant. Detta inte på något sätt personligt menat. Vi uppfattar att är en hyvens karl i de delar som är men han och de socialdemokratiska ledamöterna i finansutskottet representerar ändå i huvudsak någon sorts röstmaskin som ska leverera det som har beslutats i kanslihuset och i överläggningar mellan de tre samarbetspartierna. Den leveransen sker oavsett om det egentligen finns några ekonomiska riktlinjer att redovisa eller några beslut att leverera. Det ger ju årets vårproposition ganska gott uttryck för. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall till den gemensamma reservation som de fyra borgerliga partierna har avgivit om riktlinjerna för den ekonomiska politiken, nämligen reservation 1 i betänkandet. Den reservationen är på intet sätt ett regeringsprogram. Det är inte ens ett försök till regeringsprogram. Det är en signal om de fyra borgerliga partiernas gemensamma beredvillighet att ta ansvar och ta över regeringsmakten i det här landet. Den lägger en grund genom att peka ut huvuddragen i den politik som vi menar är nödvändig för att återupprätta och få fart på tillväxten i vårt land. står inför väldigt stora utmaningar. Vi har höga ohälsotal och ett förskräckande utanförskap på arbetsmarknaden. Det är mer än en miljon vuxna människor som inte går till något arbete. När vi diskuterade den här frågan med finansministern uttryckte jag saken som att i stora delar av vårt land, i hela inland, står var tredje vuxen medborgare utanför den reguljära arbetsmarknaden. Eller som ekonomisk-politiske talesman brukar påpeka: Det är minst lika många människor i vårt land som lever på bidrag som det var under de värsta krisåren . Det här paras med en socialdemokratisk regering som delvis har tappat greppet om den statliga kostnadsutvecklingen och som inte levererar det man har lovat väljarna. Trots bättre tider ökar statsskulden. tvingas att låna för att få den statliga verksamheten att gå runt. sviks de löften som Socialdemokraterna gick till val på. Målet om öppen arbetslöshet är vi inte i närheten av. Halverat socialbidragsberoende är det inte tal om. Statsministern levererade ett storstilat löfte om kraftigt sänkt ungdomsarbetslöshet i regeringsförklaringen . Verkligheten är en högre arbetslöshet än vad vi haft på fem . Det finns ett stort behov av att återupprätta den arbetslinje som socialdemokratin tycks ha övergivit. I stället för att göra något åt de grundläggande fundamentala problemen i det svenska samhället lägger regeringen och Socialdemokraterna en vårbudgetproposition med ekonomiska riktlinjer som i stället för att leverera åtgärder mot de här problemen gör det motsatta generösare sjukersättning, friår, arbetstidsförkortning. Med buller och bång bjöd statsministern i förra regeringsförklaringen in till de så kallade tillväxtsamtalen. Av dem har blivit intet. Ovanpå dagens problem kommer en stor demografisk utmaning. Den understryker att vi måste bli fler som arbetar, om inte annat så av det skälet att vi annars inte klarar att långsiktigt finansiera de välfärdssystem som vi har vant oss vid att ta för givna. , , larmade om en befolkningskris. Man pekade i en demografirapport som speglar de kommande 25 åren på ett, som AMS-chefen sade, alarmistiskt scenario. Vi har en försörjningsbörda som innebär att var och en som arbetar försörjer ytterligare en och en halv person. Om ska man försörja sig själv och ytterligare två andra. Det här möts inte med produktivitetsutveckling. Vi har haft en väldigt god produktivitetsutveckling . Den produktivitetsutvecklingen är dessutom en funktion av utslagningen från arbetslivet. De långsiktiga problemen kan inte mötas med en aldrig så god produktivitetsutveckling i näringslivet. Det finns inga genvägar, herr talman. Om den offentliga sektorns finansieringsproblem långsiktigt ska kunna mötas måste vi bli fler som arbetar och vi måste bli fler som vill och kan arbeta mer. Det här kräver åtgärder. Det kräver sänkta skatter på arbete. Det kräver stramare bidrag. Det lönar sig fortfarande inte för en stor mängd människor i detta land att gå från bidrag till arbete. Regelkrånglet är oförändrat stort. Uppförsbacken för den som vill starta ett företag och omsätta sina idéer i nya jobb är oförändrat stor. Diskrimineringen av dem som satsar på näringsverksamhet till exempel de diskriminerande 3:12-reglerna finns fortfarande kvar trots att det har utretts på både längden, tvären och bredden. Statsministern sitter på sitt delvis fastighetsskattebefriade gods i . görs ingenting åt fastighetsskatteproblematiken för de många småhusägare som är hårt trängda. kom med sitt slutbetänkande. Där tar man små steg för att göra något åt arvs- och gåvoskatterna. höjer man skatten för den som ärver vissa typer av aktieslag. Om utredningens förslag omsätts i beslut i genomför man i praktiken en ordning som innebär att angelägna generationsväxlingar i näringslivet kommer att skjutas upp i avvaktan på att huvudägaren avlider. Låt mig , herr talman, yrka bifall till de moderata reservationerna 2, 4 och 8 i betänkandet. Jag vill uttrycka ett tack till som ju lämnar finansutskottet och som jag har haft nöjet att samarbeta med en , men som jag i väldigt hög grad har uppskattat som kollega och parlamentariker. Jag önskar henne lycka till i arbetet för i . 2 (): Vi ska diskutera riktlinjerna för den ekonomiska politiken. I går diskuterade vi tilläggsbudgeten. Och i den allmänna samhällsdebatten har tilläggsbudgeten hur man ska fixa till siffrorna under innevarande år fått betydande uppmärksamhet därför att det där fanns mer konkreta förslag eftersom det är rätt mycket som man behöver rätta till för att rätta till anletsdragen. Men även om propositionen är rätt tjock är det inte så mycket i detta ordflöde som man kan hitta som är riktiga, långsiktiga riktlinjer för den ekonomiska politiken. Det beror ganska uppenbart dels på att regeringen är väldigt regeringstrött och egentligen bara har som huvuduppgift att få tiden att gå och inte göra några större allvarliga aktiva misstag, dels på att regeringen inte har några som helst gemensamma visioner med sina stödpartier. Man är inte på väg åt samma håll, och då blir det lätt på stället marsch. sade här att vi saknar finansministern. Jag vet inte det. Möjligen kan man konstatera att han fattas, men saknas vet jag inte om han gör. Själva bilden av hur svår den ekonomisk-politiska debatten är att föra när motparten inte har någon egentlig ståndpunkt och åsikt är att man gärna upprepar några mantran gång på gång. På det här sättet kommer vi i varje fall iväg lite tidigare till lunch. riktlinjer för den ekonomiska politiken finns i två vallöften. Det ena är att fler ska jobba, och det andra är att statsskulden ska vara lägre. Detta behöver naturligtvis konkretiseras och förtydligas på många olika sätt, men där ligger själva grundbulten i våra riktlinjer för den ekonomiska politiken. Jag tänkte börja med att i korta drag beskriva vår syn på i världen. Vi har just haft en Europavalskampanj, och det har varit svårt för oss alla att göra det tydligt hur politik och Europapolitiken hänger ihop. Men liberalernas syn är att vi ska vara väldigt glada över att vår värld växer och att vårt ömsesidiga utbyte med omvärlden blir större och större. Det tjänar vi alla på. Jag skulle särskilt vilja nämna tre konkreta punkter där vårt arbete i Europapolitiken, våra svenska insatser i och i ministerrådet, har en mycket konkret och jordnära betydelse på den svenska ekonomin. Den första är Lissabonprocessen. Där brukar vi ofta få höra och skryta, och det finns med även i betänkandet, om hur många fina medaljer vi får i den ekonomiska politikens . Men väldigt sällan hör man talas om de grenar i där det inte går så bra för och som har mycket stor betydelse. Jag skulle särskilt vilja peka på några få av dem. En är att ligger allra sämst till bland de 15 gamla EU-länderna när det gäller investeringar. Inget annat land har så liten andel investeringar i förhållande till BNP 2002. En annan är att utbildningsnivån bland ungdomar har sjunkit medan den har ökat i EU totalt. Det betyder att utvecklingen på två avgörande punkter för den framtida produktiviteten och för det framtida välståndet, humankapital och kapital, går åt fel håll just . Det är mycket allvarligt, och det bidrar rimligen till att arbetsproduktiviteten inte kommer att kunna hållas på den nivå som den borde göra. Den andra punkten som jag vill nämna är tjänstehandelsdirektivet, där vi just har genomdrivit en Europavalrörelse där både regeringen och dess stödpartier har gått till val på att på olika sätt kasta grus i maskineriet eller helt motsätta sig den möjlighet till tjänsteexport som skulle betyda så mycket för svenska småföretag. Den tredje punkten gäller jordbrukspolitiken som inte bara har en avgörande betydelse för villkoren här hemma, för konsumenterna och för miljön, utan också skulle vara vårt absolut viktigaste bidrag till den internationella solidariteten, någonting som vi i anser är oerhört centralt, att vi inte bara tänker på hur några få här hemma ska få det som bäst utan att vi faktiskt tar ett globalt ansvar. skriver på debattsidan i min lokala morgontidning och efterlyser initiativ av regeringen. Hon säger: Vi gav er chansen att få fart på . Sedan pekar hon på att vi står inför stora utmaningar och måste få in fler i arbete. Jag kan gärna hålla med om problembeskrivningen. Jag har inte riktigt samma syn på lösningen, att det handlar om en mer aktiv finanspolitik. Jag tycker att regeringen är rätt bra som det är på att lägga ut pengar. Men hon och LO har helt rätt när det gäller själva grundbulten, nämligen att om vi långsiktigt, inte bara för de allra närmaste åren och inte bara för att hanka oss fram över valet , verkligen ska kunna lägga i en bra bana för framtiden och klara att finansiera både att ha det hyggligt i den egna hushållskassan när skatten är betald och att finansiera den skattefinansierade välfärden måste vi få mer arbete. är vi tre per pensionär, varav en inte jobbar. Om är vi ungefär två per pensionär. Om det då är så att en av dem inte jobbar går denna ekvation inte ihop. Vi i presenterar i våra riktlinjer ett program för hur vi skulle kunna få fler i arbete genom att de unga kommer ut fortare på arbetsmarknaden, att invandrarna kommer ut på arbetsmarknaden i rimlig omfattning, att de sjukskrivna kommer tillbaka och att de äldre stannar kvar. Det är fullt rimliga och inte alls oöverkomliga beting som skulle innebära att den skattehöjning som statsministern flaggar för på i stället skulle kunna ersättas med mer arbete. Det här är basen för en politik som räddar välfärden. , herr talman, talas det väldigt mycket om arbetsutbudet. Det är mycket bra, även om det är lite verkstad från regeringen och dess stödpartier. Men det räcker inte med olika typer av systemförändringar över hela kartan utan människor måste också ha någonstans att gå, och då är företagaren grundbulten. Vi måste få bättre villkor för entreprenörskap. Vi måste komma bort från den tid då, och den tankemodell där, staten bara resonerar med några få storföretag. Företagandet sjunker ju i i stället för att öka. I betänkandet skriver majoriteten att tillväxtsamtalen påverkar politiken. Det är en väldigt intressant anmärkning med tanke på att de som ingick i tillväxtsamtalen inte ens märkte när de tog slut, och ingen av oss andra har märkt några som helst avtryck i själva politiken. Det är möjligt att majoriteten i utskottet hör till dem som inte ens har märkt att samtalen har tagit slut utan tror att de pågår jag vet inte. Det är i varje fall ett ganska anmärkningsvärt påpekande. Vad vi behöver är konkreta förändringar i attityden till företagande. I stället för att regeringen ska hacka på företagare borde man se till att de får bättre generella villkor för att kunna vara de som skapar jobb och tillväxt. Jämställdhetsarbetet har helt gått i stå eller också försämras det. De orättvisa löneskillnaderna är helt cementerade. Villkoren för kvinnors entreprenörskap har inte förbättrats utan har försämrats. Det är ständiga attacker på möjligheterna att bli företagare och att på olika sätt expandera inom de kvinnodominerade sektorerna. Jag har försökt illustrera ungefär vad vi tycker är viktigt och vill mest fokusera på det. Ändå vill jag påpeka att trots att Socialdemokraterna på de flesta områden saknar idéer, kreativitet och handlingskraft finns det ett undantag. Det gäller då byggstöd. Där finns det tydligen en oändlig uppfinningsrikedom Klimpstöd, ROT-stöd av alla möjliga upptänkliga sorter, hisstöd, ekologisk omställning beträffande byggena och så vidare. Tänk, herr talman, om regeringen i stället använde den energin till reformer för goda villkor för entreprenörskap! Då skulle, tror jag, mycket vara vunnet. När det gäller riktlinjerna för budgetpolitiken är våra ledord: Stärk statens finanser! Vi måste begränsa statens utgifter. Det måste vi göra framför allt genom att begränsa expansionen av det statliga åtagandet. Vi har visat på ett mer öppet hållet saneringsprogram på ungefär 30 miljarder . Utskottet har tydligen problem med att jämföra det med de 20 miljarderna i våra tabellverk. Men det beror på att det utöver sakfrågorna också gäller ett antal statliga utgifter som inte passerar statens budget, till exempel att inte stänga , att återstarta och att inte sätta in pengar i statliga underskottsbolag det syns inte i statsbudgeten men det är statens pengar. Vi vill sätta upp ett mål för statens finansiella sparande. Vikten och behovet av det har vi pekat på, och de här riktlinjerna visar återigen på detta. Vi har gott stöd från bland annat SNS-ekonomerna och . Vi måste få utgiftstak som håller på riktigt, inte bara med hjälp av kosmetik, och en marginal som är tillräckligt stor för att man ska kunna klara oväntade saker. Vi har lägre utgifter. Vi sänker de mest skadliga skatterna för jobb och företagande, och vi har ett mindre budgetunderskott. Ändå, herr talman, vill vi göra plats för några angelägna satsningar. Det gäller då det internationella u-landsbiståndet. Det gäller också förbättrat stöd till assistans och tillgänglighet för funktionshindrade liksom några saker till på det sociala området samt en större satsning på forskning och på rättsväsendet. Vi hoppas naturligtvis på att vid den kommande voteringen få stöd för våra idéer. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 5 och 9. Dessutom vill jag passa på att här från talarstolen tacka min kollega för ett gott samarbete . Jag önskar dig, , varmt lycka till i den liberala gruppen i . 3 (): Under och anförande försökte jag pejla djupet i saknaden av finansminister här och har kommit fram till att vi kanske befinner oss i ungefär samma situation som i satirprogrammet service där i imitatören skepnad förklarade från en förhandling med nämnde att de efter halvtid upptäckte att de hade förhandlat med en grå motivtapet. Vi har ju en sådan här i kammaren, så vi får väl låta den träda i hans ställe. Nåväl, själva idén med vårpropositionen är att regeringen ska lägga fram långsiktiga riktlinjer för den ekonomiska politiken som kan lyfta tillväxten och välfärden i landet. Den idén kan man nog säga är förfuskad i den här propositionen. Men det har vi diskuterat tidigare, så det kommer jag inte att gå in på. Socialdemokraterna har faktiskt haft regeringsmakten i det här landet drygt. har välfärden, kan vi med objektiva mått mätt konstatera, försämrats i . Detta bekräftas för övrigt av , kommissionär och partiledarfavorit, i en intervju i . Där säger hon att hon tycker att den svenska välfärdens förträfflighet är en myt. Hon säger: Många svenskar tycker att vår välfärd är världens bästa. Men får man perspektiv på och lär känna andra länders system, så inser man att andra länder både kommit i kapp och gått förbi den svenska välfärden på många områden. Ja, vi kan träta om exakt var vi ligger i olika välståndsligor om vi ligger på femtonde, sextonde eller fjortonde plats men det finns ett antal ganska kraftiga kriterier som känns in på skinnet för vanliga medborgare. Sjukskrivningar och förtidspensioner har ökat dramatiskt, som antalet vårdplatser har minskat . , herr talman, blir med kostnadsökning för ohälsan. Vårdköerna är långa. Äldreomsorgen fortsätter att ropa efter resurser. Den öppna arbetslösheten stiger och beräknas uppgå till av arbetskraften. De svenska låginkomsttagarna är fortfarande de hårdast beskattade låginkomsttagarna i världen. Företag och kapital fortsätter att lämna landet, medan statsministern som han gjorde i tittar på och till och med gratulerar , som snart ägs av , till att man är attraktiv på den internationella marknaden. Men den tragiska sanningen är att det är en straffbeskattning av svenskt ägande och en favorisering av utländskt ägande som ligger bakom denna attraktionskraft för svenska framgångsrika familjeföretag. Trots detta väljer Socialdemokraterna att behålla både förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen i det svenska skattesystemet. Man bromsar valfrihet och dynamik. Man motarbetar genom stopplagar på vårdområdet. Bostadsbyggandet är rekordlågt. Vägnätet är kraftigt eftersatt. Till och med den svenska visar allt sämre resultat. Andelen underkända elever har ökat kraftigt och uppgår nu till . Antalet poliser har minskat med . kommer, både enligt Socialdemokraternas egna beräkningar i vårpropositionen och enligt , att fortsätta att halka efter andra länder . Det är klart, som flera har varit inne på, att bristerna i det svenska välfärdssystemet står i ganska bjärt kontrast till de vallöften som ledde fram till regeringsmakten. Rekordhöga kommunalskattehöjningar försvagar nu hushållens köpkraft men löser varken vårdkrisen eller den kommunala underskottsproblematiken. Frågan är om det måste vara så här. Nej, vi ser att utan tillväxt finns det egentligen bara nedskärningar att fördela. Men det finns ett antal länder, framför allt och , som har visat att egentligen inget land är dömt att fortsätta en ekonomisk kräftgång. Det här vill vi, herr talman, åstadkomma även i genom strukturella reformer och strategiska skattesänkningar på arbete, sparande och företagande. Det krävs också en större satsning på forskning och en kvalitetsinriktad skola, gymnasie- och högskoleutbildning. Vad det handlar om är att ge förutsättningar för en uthållig ekonomisk tillväxt på i genomsnitt . Det är kanske en liten skillnad mot de ca 1,9 eller som vi historiskt haft. Men uthållig tillväxt ger en enorm, en dramatisk, förändring av levnadsvillkoren i och en dramatisk förändring av den offentliga sektorns finansiering. Därför måste man sätta upp ett sådant mål. Det vill vi kristdemokrater göra. Inriktningen för vår ekonomiska politik har vi därför lagt på att kraftsamla på de områden som vi tycker måste prioriteras högre: bättre vård, skola och omsorg, ökad valfrihet och köpkraft för barnfamiljerna samt ökat ekonomiskt utrymme för enskilda, familjer och pensionärer genom sänkt inkomstskatt. Det måste nu äntligen också tas krafttag mot den skyhöga sjukfrånvaron och det ökade antalet förtidspensioneringar genom en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring som redan från början sätter fokus på individens rehabiliteringsbehov. Företagsklimatet, som är en nyckelfaktor för att det här ska lyckas, måste därför kraftigt förbättras, liksom infrastrukturen och bostadspolitiken. Konkurrensen måste stärkas på ett flertal områden. Polisen och det övriga rättsväsendet måste också få avsevärt bättre möjligheter att bekämpa brottsligheten. Därför måste den ekonomiska politiken främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. För att möjliggöra ett sådant tillväxtmål krävs det en politik som slår vakt om statsfinansiell stabilitet genom lägre utgifter, lägre skattetryck, sänkt skuldkvot och minskad statsskuld. Därigenom skulle den svenska ekonomins sårbarhet minska. Det krävs också bättre villkor för arbete och företagande genom konkurrenskraftiga skattenivåer, bättre utbildningssystem, reformerad lönebildning och, som sagt, krafttag mot ohälsa och sjukskrivningar. Det ger nämligen sammantaget effekten att den totala sysselsättningen skulle kunna öka kraftigt i . Men det krävs också bättre förutsättningar för att alla ska kunna växa och förverkliga sina ambitioner och på så sätt minska de regionala och sociala obalanserna. Man ökar valfriheten och säkrar både mäns och kvinnors kontroll över den egna tillvaron. Vi kristdemokrater har angett sex politik- och budgetområden som är prioriterade för oss i den ekonomiska politiken och där vi menar att det behövs reformer i ordets verkliga mening. Det gäller politiken för att skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättre investerings- och företagsklimat med en fungerande infrastruktur och bostadsbyggande.