prot · GR09115 · 2004-05-13 00:00:00 — En sak som möjligtvis brukar kunna skilja och åt är om det ska vara direktiv ovanifrån eller om vi ska ha ett underifrånperspektiv. Det var det jag reagerade på, och det var därför jag begärde replik. Du förstod inte varför vi inte stöttar kravet på lokala barnombudsmän. Det finns precis hur mycket arbete som helst att göra lokalt för lokala barnombudsmän; om den saken råder inget som helst tvivel. Vi hade i min hemkommun förslag på nedläggning av skolor, och i samband med det tog i kommunen initiativ och motionerade om detta. Någonstans blir det en stor oro, och barnperspektivet diskuteras inte alls i de frågorna. Jag kan fortfarande tycka, även om jag tycker att det hade varit roligt att ha detta i kommun, att det inte är här i denna kammare vi ska besluta om det. Tyvärr var det och några partier till som inte tillstyrkte förslaget. Förutom att vi ska trycka på i våra myndigheter och andra organisationer tror jag alltså att vi har en del arbete att göra även i våra respektive partier. 155 () replik: Min grundinställning är också att alla frågor inte ska beslutas från , men jag tycker att detta är så tungrott att det är en bra signal. Vill man till exempel implementera är det en bra signal att vi tycker: måste det förändras! Barn är viktiga! De frågor som berör barn måste lyftas upp! Här tycker jag att det finns ett argument för detta. Föredrogs socialutskottets betänkande 2003/04:SoU9 Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter samt andra barnfrågor (skr. 2003/04:47). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 11 § Digitala färdskrivare vid vägtransporter Föredrogs trafikutskottets betänkande 2003/04:TU11 Digitala färdskrivare vid vägtransporter (prop. 2003/04:83). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 12 § Övervakning av sjötrafiken m.m. Föredrogs trafikutskottets betänkande 2003/04:TU12 Övervakning av sjötrafiken m.m. (prop. 2003/04:88). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 13 § Uppföljning av skogspolitiken 156 (): Det sista ärendet för dagens kammardebatt handlar om uppföljning av skogspolitiken. Halva yta är täckt av skog. skogsmark utgör en fjärdedel av skogsmarksarealen inom EU, vilket gör till unionens största skogsland. Skogarna har under århundraden varit en värdefull tillgång för landet och för folks överlevnad. De har varit en tillgång som gett oss försörjning på olika sätt. Skogen är också en viktig bit av vår välfärd. Det kan handla om en promenad i tätortsnära skog eller att vandra i de djupa skogarna, plocka bär eller bara njuta av tystnaden. Skogsnäringen ger direkt sysselsättning åt 100 000 personer, och skogen ger dessutom inkomster åt drygt 350 000 skogsägare. Vad som är intressant att notera är att en ökad andel av skogsägarna är kvinnor. Skogsindustrin svarar för av förädlingsvärdet inom hela industrisektorn och utgör av totala export. Skogsnäringens betydelse för regional utveckling och sysselsättning är därför stor. Industrin är också ofta lokaliserad till orter där denna är dominerande arbetsgivare. Grunderna för nu gällande skogspolitik beslutades i bred politisk enighet 1993 och bygger på grundprincipen att visa omsorg om kommande generationer. Skogen ska vårdas och nyttjas så att både dagens och framtidens befolkning får del av de nyttigheter skogen ger. Skogsägarna har det övergripande praktiska och ekonomiska ansvaret för skogsbruket och för kunskaper om skogsbruket kombinerat med en ökad frihet för hantering av den enskilda skogstillgången. har regeringens uppdrag att utvärdera effekterna av skogspolitiken. Den första utvärderingen kom 1998, och 2002 redovisades den andra som ligger till grund för denna skrivelse. I dagens betänkande hanteras utvärderingen, internationellt skogssamarbete, skogspolitikens mål och medel, skogsvårdslagstiftningen, områdesskydd, utbildning och forskning samt skogsvårdsorganisationerna. Det ges också förslag på en oberoende översyn av skogspolitiken. Det är huvuddragen i det betänkande som ska debatteras. Framför mig ser jag engagerade riksdagskolleger som med liv och lust ska ge sig in i debatten och föra fram sina uppfattningar rörande skogspolitiken både här i och internationellt. 157 (): Jag vill först av allt yrka bifall till reservation nr 4. Jag står givetvis bakom också de övriga moderata reservationerna. Det är många som vill vara med om att dansa kring guldkalven. Den svenska skogens betydelse är så stor att man faktiskt kan välja att göra den liknelsen. Skogsindustrin svarar för av förädlingsvärdet i industri och för av totala export. har ju också på ett förtjänstfullt sätt beskrivit hur betydelsefull skogen är. Det är 100 000 människor som är direkt sysselsatta i skogen, och det är ungefär 350 000 skogsägare som har direktinkomst från den svenska skogen. Dessutom har skogen en väldigt stor regional betydelse och är en viktig grund för landsbygdsutveckling och möjligheterna att bo och verka på landsbygden. Varifrån fick jag då dansandet? Jag upplever att skogen snart ska användas till allt och av alla. Den omgärdas också av mängder av regler och olika myndigheter och institutioner. En genomgående reflexion som jag har gjort när jag har läst betänkandet är att det är synd om skogsägarna som ska ha så många herrar att tjäna. 19031993 har det tagits sju viktigare beslut om skogspolitik i den här kammaren. Det är en period som motsvarar omloppstiden för en smålandsfura. Vad jag vill ha sagt med det är att det är viktigt att skogen ges mycket långsiktiga spelregler och regler. 70-talet präglades av produktionsmålet. Vi hade en dåligt utvecklad industri. har väldigt mycket präglats av miljöfrågor. har vi mycket skog, och vi har dessutom en välutvecklad industri. Det gäller nu att denna välutvecklade industri får underlag. Betänkandet är ju en produkt av regeringsskrivelsen och motionerna. Där finns inga skarpare förslag. Det hänvisas till kommande utredningar etcetera, men det ges ändå en värdefull blick över läget . Att de långsiktiga målen ligger fast tycker vi är bra, och det ska vi notera, men det som bekymrar mig är att det, vad jag kan förstå, bakom kröken finns ytterligare mål som man vill plocka in och som skogen också ska stå för. ska produktion och miljömål vara likställda. Att jag säger att de ska vara likställda innebär inte att jag är övertygad om att de är det. börjar man tala om skogens rekreationsvärde, den sociala tillgången och levande skogar. Det här gör mig bekymrad av det skälet att det blir ytterligare ett mål som i så fall ska jämställas. Jag hoppas att vi kan hålla det här borta från skogen. Vi är från moderat håll när det gäller utvärderingen väldigt tydliga på att det ska göras en åtskillnad mellan produktionsmålet och miljömålet. Annars är det en uppenbar risk att produktionsmålet får stå tillbaka för miljömålet i den kommande utvärderingen. Jag stärks i den uppfattningen när jag i ingressen läser att den här skrivelsen är utformad i samarbete med . När jag läser utvärderingsavsnittet finner jag att det uteslutande är miljön som lyfts fram. Man talar om levande skogar, begränsad klimatpåverkan, bara naturlig försurning, ingen övergödning, levande sjöar och vattendrag samt myllrande våtmarker, men det nämns under det avsnitt som handlar om utvärdering ingenting om produktionen. Om ni inte kommer ihåg någonting annat av det som vi har sagt vill jag säga att det som är viktigt är att produktionsmålet måste lyftas fram. Där finns välfärden att hämta. Säkrar vi det ekonomiska värdet av skogen kan vi också klara välfärden längre. Jag är fullt ut medveten om att återbeskogning och röjningar behöver förbättras. Jag blev mycket glad när jag i går träffade en person som har insikt i det absolut aktuellaste läget i skogen och som sade att det sker en märkbar förbättring när det gäller både föryngring och röjning. Det gladde mig. Vi har, herr talman, i det här betänkandet lyft fram konkurrensneutraliteten som en viktig aspekt. Skogen befinner sig på en direkt internationellt konkurrensutsatt marknad. Varför ska en svensk skogsmaskinägare behöva betala mer i dieselskatt än en finsk kollega, om de ska slåss på exakt samma internationella marknad? Vi avvisar en eventuell gemensam skogspolitik inom EU, och det gör vi mot bakgrund av att och i EU 15 tillsammans stod för av den produktiva skogsmarken inom EU. Det vore förödande om alla övriga länder utan att alls ha samma förutsättningar skulle få samma vikt i sin röstning som de nordiska länderna när det gäller skogsskötsel. Därför avvisar vi detta mycket bestämt. Det gör för all del regeringen också, men jag vill ändå poängtera detta. Det är vidare viktigt att vi är vaksamma så att man inte genom andra frågor kommer in bakvägen, via miljöfrågor etcetera. Därför fordras det att vi är så att vi kan ta vara på den svenska skogen i de sammanhangen. När det gäller rennäring och skogsbruk talar vi om frivillighet, och tror att det är den bästa vägen att gå. Det finns goda exempel på att detta har lyckats, men det finns mycket kvar att göra. När det gäller avsättningar till naturvårdsändamål har vi uttryckt en tveksamhet till de av beslutade . Det finns vidare en sifferexercis dels i betänkandet, dels i debatten som är väldigt svår, men generaldirektören för har uttryckt att med de statliga avsättningarna och med de frivilliga, som uppgår till , har vi avsättning . Men problemet är att man inte vill acceptera de frivilliga avsättningarna. Jag tycker att detta är bedrövligt, av det skälet att det skickar en signal till oss som skogsägare att de frivilliga avsättningar som vi har gjort inte har samma värde. Jag hoppas att vi kan vara överens om att lyfta fram dem som lika mycket värda. När det sedan gäller avsättningar menar vi att man i mycket större utsträckning ska ha skötselavtal än vad man hitintills har haft. Det gäller att stärka äganderätten, för det har historiskt visat sig att den är den bästa garanten både mellan generationer och över sekel. Det är oftast den privatägda skogen som är välskött och som skapat underlag för skyddsändamål. Vad beträffar att sälja ut statlig mark tycker vi att staten äger alldeles för mycket mark. Den borde vi kunna minska ganska radikalt. Det är bara hälften av skogens areal som är privat. Jag efterlyser alltså enkelhet, tydlighet och färre herrar för den svenska skogens framtid. 158 (): Skogen vårt gröna guld är ur många aspekter en stor nationell tillgång. Av det totala svenska handelsnettot står skogsindustrin för nästan . Skogen är med andra ord större än bilindustrin, elektronikindustrin och läkemedelsindustrin tillsammans. Vi har redan hört hur många som är sysselsatta i skogen och också hur många som är skogsägare. Men utöver detta arbetar drygt 40 000 människor inom massa- och pappersindustrin och drygt 36 000 människor inom träförädlingsindustrin. Skogens sociala värden uppskattas alltmer med dess biologiska mångfald av växter och djur. För någon vecka sedan meddelades från forskarhåll att skogen utgör en resurs också ur ett folkhälsoperspektiv. Det är hälsosamt, och vi kan bli friskare om vi tillbringar tid i skog och mark. Det är viktigt att en fortsatt varlig brukning kan ske i tätortsnära skogar som kombinerar både produktion och människors behov av rekreation. Från miljösynpunkt känner vi till skogens stora betydelse i det fotosyntetiska kretsloppet en livsnödvändig lunga för oss. Skogen reglerar våra vatten, och om inte detta skulle vara nog ger den oss också evigt förnybara råvaror och energi. anser att det skogspolitiska beslutet om två jämställda mål ska ligga fast. Utökade informations- och rådgivningsinsatser kommer att krävas för att man ska klara återbeskogningen och röjningsbehovet och därmed också uppfylla skogspolitikens mål. förordar att ett nationellt skogsprogram tas fram, eftersom det enligt vår uppfattning krävs en grundlig analys för att bedöma hur skogens resurser framöver ska tillvaratas på rätt sätt. Avverkningarna ligger strax över den nivå som bedöms som långsiktigt uthållig. ökar efterfrågan för industri- och energiändamål. lyfter också i denna motion fram de internationella aspekterna. Vi saknar ett resonemang i regeringens skrivelse om kopplingen mellan bistånds- och utvecklingsfrågorna. Vi känner alla till skogsskövlingars och svedjebrukens bidrag till klimatförändringar och jorderosion, vilket i sin tur förhindrat odling och därmed hungerbekämpning. Vi vill ser mer konkreta handlingsplaner avseende detta. Ett känsligt kapitel handlar om hur vi ska bevara de skyddsvärda skogarna. Naturreservat har stor betydelse för att skydda viktiga naturvärden. Vid införandet av skyddsåtgärder är det viktigt att det tidigt skapas en lokal dialog och förankringsprocess med de människor som berörs av detta. Det krävs både en vetenskaplig bedömning som underlag vid skyddsavsättningar och tillräckliga resurser för skötselplaner. anser att frivilliga överenskommelser med ett upprättande av ett civilrättsligt avtal i många fall kan vara både en snabbare och en smidigare väg att gå för att skydda vissa områden. Vi anser dessutom att regeringen behöver göra en översyn för att undvika att områden mellan 5 och hamnar mellan biotopskydd och reservatsansvar. Målet om levande skogar ska enligt var uppfyllt 2002, delmålen ska vara uppfyllda 2010. Som exempel på några som har problem med att uppfylla delmålen vill jag nämna och i . De bedömer två delmål som mer eller mindre omöjliga att uppnå. Det första målet handlar om förstärkt biologisk mångfald som erhålls bland annat genom död ved. Enligt en undersökning är mellan 6 000 och 7 000 arter knutna just till död ved i den svenska skogen, företrädesvis till äldre, grova lövträd. Det andra målet som inte heller kommer att kunna uppfyllas handlar om skyddet av våra kulturmiljövärden. Det finns ett krav på att skogen ska brukas så att forn- och kulturlämningar inte skadas. Ingen vet dock var dessa fornlämningar finns. av den produktiva skogsmarken är inventerad avseende detta. Med dagens takt och resurser skulle det ta att blir klar med den inventeringen. Dessa båda exempel pekar på ett stort bekymmer, dels att få tillräcklig ökning av mängden gammal skog och äldre lövrik skog, dels att påskynda och underlätta inventeringsarbetet, vilket delvis kan ske om skogsbruket får tillgång till ett digitalt register. Utbildning, forskning och rådgivning är viktiga hörnstenar för fortsatta insatser inom det skogliga området. Medlen behöver styras så att de får mest effekt. Skogsvårdsstyrelsernas viktiga rådgivningsinsatser tvingas nu krympa på grund av minskade resurser. Miljömålet Bara naturlig försurning kommer inte att kunna uppnås utan åtgärder. anser att medel bör tillskjutas för fortsatt forskning vad avser skogskalkningsinsatser. Det är viktigt att skogskalkning sker på vetenskaplig grund. Det krävs en rejäl översyn av rådande kunskapsläge och en analys av lämpliga åtgärder och omfattning. anser slutligen att staten inte ska bedriva kommersiell verksamhet där detta kan göras av det privata näringslivet. Detta gäller även . Jag yrkar bifall till reservation 11, men jag står givetvis bakom samtliga folkpartireservationer. 159 ESCH (kd): Jag yrkar bifall till reservation nr 5. Det förekommer inte så sällan här i att vi i betydelsefulla frågor går förbi de helt avgörande punkterna. Vi silar myggen och sväljer kamelerna. När vi i detta betänkande granskar regeringens förslag till skogspolitiska mål och medel de är i och för sig nog så viktiga lämnas frågan om av vem och var skogspolitiken ska bestämmas därhän. I regeringens skrivelse 2003/04:39 om uppföljning av skogspolitiken kan den vaksamme utläsa att vår nationella skogspolitik sjunger på sista versen. I stället kommer vi att inordnas i en gemensam EU-skogspolitik helt i linje med EU-presidenten förutsägelse . Han förutsåg då att EU skulle ha ett gemensamt bestämmande över unionens naturresurser. har EU nöjt sig med jordbruket med känt resultat. Men väntar mineraltillgångar, vatten, skog och så vidare. berörs sannolikt mest av alla, eftersom vi har en fjärdedel av de tidigare 15 EU-ländernas skogsareal och vi är fortfarande EU:s största skogsnation. Hos oss prioriteras såväl skogens uthålliga ekonomiska produktionsvärde som miljövärdet, medan man nere på kontinenten oftast endast har anledning att se till rekreationsvärdet. Att skogspolitiken blir därefter säger sig självt. Resurserna för rekreation i skog och mark, i sjöar och hav, i förening med vår unika allemansrätt är enorma i . Allt har vi ärvt av våra förfäder för att förvalta åt efterkommande generationer. Vårt samhälle är präglat av generationers ansvar för vården av de naturresurser som utgör våra nationella fundamentala tillgångar. Vill vi verkligen nu se hur vårt nationella självbestämmande överlåts till ett gemensamt EU-bestämmande från ? Vill vi ersätta vårt nuvarande hundraprocentiga nationella bestämmande med bara två procents gemensamt EU-bestämmande och låta övriga EU-länder få ta hand om de övriga ? Då måste vi fråga oss: Vad får vi i utbyte? Sköts vår skog bättre från än av oss här hemma? Men vad kan 9 miljoner svenskar sätta emot 441 miljoner EU-medborgare som kräver medbestämmanderätt över våra naturresurser? Man får ju inte riskera att stämplas som nationalist. Därför förtigs det som pågår. Och medborgarna är lika missledda som industrin, medan man i förnöjt konstaterar att , som den mest lydige i EU-klassen, accepterar allt utan knot. Och vi är redan där. Det papper som jag har fått fram kommer ursprungligen från . underrättade EU om att man avsåg att föreslå en skogspolitik som skulle bli gemensam, det vill säga att den skulle utgå från , och att detta skulle skrivas in i den nya EU-grundlagen. Flera länder har här uttalat sitt stöd, och inget land har opponerat sig mot att skogspolitiken ska bli en gemensam EU-politik. Alltså har , trots allt tal i skrivelsen, lagt sig platt. , alltså , skickade ett färdigt förslag vilket, som jag sade, stöds av flera länder och ingen har opponerat sig mot. Vem i utskottet eller i eller av svenska folket har en aning om detta? 160 (): Produkter från svensk skog har i många århundraden stått för en stor del av landets ekonomiska bas. är export av svenska skogsprodukter en stor inkomstkälla för landet. av den totala exporten är skogsindustriprodukter. Eftersom skogsprodukter är förnybara och miljövänliga, om produktionsprocesserna är kretsloppsanpassade, ser en alltmer miljöanpassad skogsindustri som en fortsatt viktig och möjlig framtidssektor. Skogsbruk baserat på framtidens krav kommer även fortsättningsvis att vara lönsamt för såväl mindre skogsägare som större skogsindustrikoncerner. Andra näringar än skogsindustrin som är beroende av skog av en viss kvalitet blir i vissa regioner allt viktigare både ekonomiskt och ekologiskt. Det handlar bland annat om turistindustrin och upplevelseindustrin. Alla dessa förändringar och frågetecken gör att det ställs andra krav på svensk skogspolitik än vad det gjordes då svensk skogspolitik senast reviderades. Därför behövs en översyn och en oberoende utvärdering av skogspolitiken som samordnas med och , så att skogspolitikens jämställda mål för miljö och produktion behandlas på ett balanserat sätt, vilket vi tar upp i reservation 8. Skogens sociala värden uppskattas alltmer. Inte minst tätortsnära skogars betydelse för människors välbefinnande har uppmärksammats. Inte minst mot bakgrund av den ökade ohälsan och stressen framstår skogs- och naturupplevelser, gärna nära hemmet, som allt viktigare. Därför föreslår vi i en författningsändring såsom har föreslagit, så att avverkningar ska kunna ske på ett sådant sätt att naturvärden bevaras eller utvecklas. Det tar vi upp i reservation 12. Det är välkänt att gallring och röjning har legat på alltför låga nivåer i förhållande till behoven. Enligt riksskogstaxeringen är det svårt att få fart på röjningarna. Generellt röjs av det som behöver röjas. En ökad röjnings- och gallringsaktivitet i landet, med hänsyn till andra skogsberoende verksamheter kombinerat med en modern miljöhänsyn, skapar dessutom fler arbetstillfällen. Det gäller även återplanteringsverksamheten, som även den har misskötts. Skogsaktörer bedömer att ca 2 000 sysselsatta kan behövas för att leva upp till de gällande lagkraven. Redan nu påstås det att svensk industri har problem med virkesförsörjningen. Om då inte de mest elementära grunderna såsom återplantering, gallring och röjning fungerar blir vi mycket bekymrade. anser att det är viktigt att skogsvårdsstyrelserna ökar kontakterna med skogsägarna för att komma till rätta med de brister som jag har redovisat. För detta behövs det medel hos skogsvårdsorganisationen. Kanske behöver vi återinföra en skogsvårdsavgift baserad på skogsbruksvärdet. Men det kan även finnas andra övervägningar man kan göra, till exempel en ökning av skogsbrukets andel av landsbygdsutvecklingsmedlen eller en avgift på avverkad volym. Ökad rådgivning kan även kombineras med någon form av återinförande av gallrings- och röjningsplikt. Det är viktigt att regeringen får i uppdrag att återkomma med förslag till ett effektivt system så att återplantering, gallring och röjning sker på ett tillfredsställande sätt. Det berör vi i reservation 16. Vi har ett behov av ett ökat inslag av lövträd i de svenska skogarna. Ur produktionssynpunkt vore det värdefullt om vi fick andelen lövträd att öka i våra skogar, eftersom vissa lövträdsvirkessorter är mer värdefulla än barrträdsvirke. Mer lövträd och mer varierad skog betyder ökad biologisk mångfald och bättre förutsättningar att bibehålla mångfalden. hämmas lövträdsbestånden kraftigt av betande växtätare som älg, rådjur och hare. Individantalet hos dessa arter hölls tidigare nere på lägre nivåer av våra rovdjur, som tyvärr nu endast är en bråkdel av de som fanns . Det skulle följaktligen gå utmärkt i många områden att kombinera ett ökat lövträdsinslag med en restaurering av våra rovdjursstammar. Men, herr talman, då måste vi få bort den illegala jakten på rovdjuren. Det finns en problematik med att skyddsvärda områden med en areal på mellan 5 och alltför ofta faller mellan de olika skyddsformer som finns. En översyn bör därför göras för att undvika att områden hamnar mellan biotopskydd och reservatsansvar. har så mycket skog avverkats i som . Ändå vill skogsnäringen avverka mer. hotas sista skogar med höga naturvärden. som regeringen talar om vikten av skyddade områden för biologisk mångfald, avverkar de statligt ägda skogsförvaltarna skogar med höga naturvärden, skogar som är viktiga för att bevara djur och växter. Skogarna avverkas eftersom regeringen inte agerar med signaler om att man ska vara ett trovärdigt föredöme i skogsbruket. Slutligen, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 16 men står givetvis bakom våra övriga reservationer. 161 () replik: Mycket kort: Jag får det inte riktigt att hänga ihop när beskriver att vi saknar virke som han ondgör sig över att man avverkar skogar och pläderar för ökad plantering. Jag vill upplysa om att det som planteras nu kommer att kunna skördas . Ett litet tips är att minska avsättningarna. Då skulle vi kunna öka avverkningen och därmed få mer virke till vår industri. Det är snabbt. 162 () replik: Det är viktigt att vi planterar för att ha . Om man skötte skogen genom röjning och gallring skulle vi också få fram virke i den mängd vi behöver. Problemet är att man inte sköter det som finns. Då får man inte fram den mängden. 163 () replik: Delar min uppfattning att det går snabbare att få fram virke om man minskar avsättningarna i förhållande till att öka planteringen? 164 () replik: Vi behöver avsätta. Vi ska avsätta för ett ändamål, men vi ska inte avstå från att avsätta för att man missköter de andra delarna i skogsbruket. 165 (): Inledningsvis yrkar jag bifall till reservation nr 24, även om jag självklart står bakom andra reservationer från i betänkandet.