prot · GR0994 · 2004-04-13 00:00:00 — Vi är naturligtvis öppna för att också diskutera hur vi på ett ännu bättre sätt kan involvera kommuner och visa att det finns ett stöd och ett intresse från statens sida för det här arbetet, även om staten inte går in i det direkta arbetet med renhållningsfrågorna. Det ligger på nivå. Jag är angelägen om att visa att detta stöd finns. Jag har också träffat många representanter för kommunerna i och diskuterat frågan, och jag vet vilket bekymmer den är. Ändå tror jag att det är viktigt att vi håller på boskillnaden mellan vad som är statens ansvar och vad som är kommunernas. Jag är övertygad om att vi kan hjälpas åt med att lyfta fram frågan och dess betydelse på olika sätt, och det vill jag gärna medverka till. 75 (): Det är bra att miljöministern låter hoppfull. Trots allt har några kommuner etablerat detta som ett åretruntarbete. Det pågår alltså, och där hjälpte de extra miljonerna som var ett investeringsstöd till båtar eller till andra saker. I och kommun till exempel har man åretruntstädning. Jag tror att miljöministern likaväl som jag själv har ett ansvar gentemot våra egna kommunpolitiker, för inte ens socialdemokratiska kommunpolitiker anser att frågan är prioriterad och så pass viktig. är det trots allt staten som står för en stor del av kostnaderna i och med att länsarbetsnämnderna är involverade och eftersom det är människor som är arbetslösa som tar de här arbetena, och även ungdomar som feriearbetar. Men allt det som finns runtomkring gör att det blir dyrare. Man kan inte ha lager med arbetskläder till exempel. Det finns så många praktiska saker med de här ad hoc-lösningarna och feriearbetena. Det är egentligen ingen bra lösning. Jag hoppas därför att miljöministern gör sitt yttersta för att vi ska hitta en långsiktig lösning när det gäller städning av våra stränder i . Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2003/04:357 om luftföroreningar orsakade av vägtrafik 76 Miljöminister (): har ställt ett antal frågor om de åtgärdsprogram som arbetats fram av länsstyrelserna i och för att klara miljökvalitetsnormer för kvävedioxid och partiklar (PM 10). har frågat vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta med anledning av länsstyrelsernas förslag till åtgärdsprogram. Vi är just nu inne i ett intensivt beredningsskede med remissbehandling och bedömning av åtgärdsförslagen inför fastställandet av programmen. Jag är därför inte beredd att nu närmare gå in på de enskilda åtgärdsförslagen. Vissa åtgärder råder staten över, såsom vissa frågor om finansiering och förändrad lagstiftning. Andra åtgärder kan och bör vidtas av kommuner eller väghållare. När det gäller fråga om när kan förvänta sig förslag från regeringen vill jag påpeka att åtgärdsprogrammen enligt 5 kap. 5 § ska fastställas av regeringen eller av den myndighet eller kommun som regeringen beslutar. Det är alltså inte som ska fastställa de enskilda åtgärdsprogrammen. Däremot ska naturligtvis besluta om de eventuella nya lagar och lagändringar som det kan bli aktuellt för regeringen att föreslå. På frågan om min uppfattning när det gäller möjligheten att klara miljökvalitetsnormerna i och utan att införa trängsel- eller framkomlighetsavgifter kan jag nämna att trängselskatt är en åtgärd som bereds inom inför den proposition som ska lämnas till för beslut. beslutade regeringen om en lagrådsremiss om trängselskatt för att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag till lagstiftning som föreslås i remissen. I lagrådsremissen lämnas bland annat ett förslag till en lag om trängselskatt. När det gäller trängsel- eller framkomlighetsavgifternas bidrag till att uppnå miljökvalitetsnormerna kan jag endast hänvisa till de förslag till åtgärdsprogram som upprättats av länsstyrelserna i och . i föreslår miljö- eller trängselavgifter som en del i åtgärdsprogrammet för att klara miljökvalitetsnormen för kvävedioxid och partiklar medan i föreslår andra åtgärder. Först efter remissförfarandet kan jag ta ställning till om de åtgärder som föreslås är tillräckliga för att klara av miljökvalitetsnormerna. 77 (): Jag tackar minister för svaret men är lite förbryllad över hur lite man egentligen kan utläsa ur de rader som har skrivits. Till att börja med gäller det själva tidsaspekten. , alltså , träder PM 10, för partiklar, i kraft. är det för motsvarande när det gäller kvävedioxid. Det var därför jag frågade när vi kan förvänta oss ett förslag från regeringen. Hur ska myndigheter och andra kunna anpassa sig till eventuella åtgärder om de inte vet vilka de blir? Jag upprepar frågan om vilken tidsplan regeringen egentligen har för sitt arbete och hoppas på att få ett besked här i kammaren . Man kan förstå om regeringen har svårt att fatta beslut om frågor som brådstörtat hamnar på dess bord, men så är ju inte fallet här. begärde i hos regeringen att få göra ett åtgärdsprogram för kväveoxider. fattade regeringen ett beslut om att skulle göra ett åtgärdsprogram. hemställde om att få göra ett åtgärdsprogram för partiklar. redovisade sitt program för kvävedioxider, och motsvarande för partiklar. Sedan dröjer det tills regeringen remitterar det hela. Jag upprepar: För att man ska ha en rimlig chans att anpassa sig till det som behövs för att klara miljökvalitetsnormerna behövs det ett besked. Man kan ta ett steg tillbaka och undra varför miljökvalitetsnormerna har inrättats. Syftet är att skydda människors hälsa och miljö. Jag röstade själv nej till ett svenskt medlemskap i delvis därför att jag är mycket negativ till den stora ökning av vägtransporter som blir följden av att EU:s ekonomiska politik har varors fria rörlighet som ett överordnat mål, där man inte tar hänsyn till transporternas miljökonsekvenser. Tyvärr har farhågorna besannats därvidlag. Men allt i EU är inte dåligt för miljön. Från miljökommissionär och miljöutskott har det kommit flera positiva initiativ för att värna miljön. Miljökvalitetsnormerna skiljer sig från den lagstiftning som vi har haft tidigare i . Miljöskyddslagen och liknande byggde på en avvägning mellan vad som var miljömässigt motiverat, tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. Men miljökvalitetsnormerna är absoluta, och ingen avvägning ska göras gentemot andra intressen. Det är positivt för miljön. Men vad innebär det om vi inte klarar att få fram ett bra förslag? Jo, det innebär faktiskt att trafiken måste stoppas i när partikelnormerna överskrids. Blir som de år som varit är det risk för detta . Det finns också en risk för att ett överskridande av leder till att angelägna bostadsbygganden inte blir av. Därför upprepar jag min fråga. Även om man inte vet någon exakt tidpunkt när det kan fattas beslut måste det finnas en tidsplan. Jag är tacksam för att få ett svar på frågan hur den ser ut. 78 Miljöminister (): Jag nämnde ingen exakt tidpunkt, men däremot förklarade jag att vi är inne i ett intensivt beredningsskede. Vi har fått in huvuddelen av remissvaren. Vi väntar på ytterligare en del när det gäller partiklarna. Vi bearbetar alltså det här materialet för att kunna lämna förslag till på de åtgärder där sådana beslut behövs. Det är min förhoppning att det ska kunna ske . Det är rimligt att det sker . Så ser vår tidsplan ut. Många av de förslag som har inkluderats i de här åtgärdsprogrammen är dock ganska stora och komplicerade. En hel del av dem kräver just riksdagsbeslut. Man kan välja att lägga upp åtgärdsprogram på olika sätt. Många åtgärder kan också vidtas av kommuner utan riksdagsbeslut. I de åtgärdsprogram vi har är det en hel del som kräver den typen av beslut. Jag håller helt med om vikten av miljökvalitetsnormer, betydelsen av dem och den skärpa som ligger i miljökvalitetsnormerna. Jag tycker att det arbete som utförs med åtgärdsprogrammen på ett väldigt tydligt sätt visar vilket resultat det får när man sätter ett skarpt mål och säger att detta måste vi klara av. handlar det om att få fram förslag på hur det ska gå till. Det är mycket riktigt så att miljökvalitetsnormer överskrids. Det är naturligtvis vår ambition att vi genom de här åtgärderna ska kunna komma åt detta och att det ska ske så snart som det över huvud taget är möjligt. Det är med den ambitionen som vi nu arbetar. 79 (): Jag tackar för det beskedet men måste konstatera att det har gått långsamt i handläggningen av det här ärendet när det gäller att fatta beslut om åtgärdsprogrammen. Vissa kan man ju fastställa. Allting behöver inte gå som lagförslag via . Det är ett hinder för att genomföra en del av de planerade åtgärder som finns inom ramen för de här programmen. Det finns till exempel en förberedelse för att ha en informationskampanj för dem som ska köpa dubbdäck . Det finns ett program färdigt, men det väntar på klarsignal i form av ett regeringsbeslut. Bostadsbyggena i i förlängningen av Essingeleden med mera lever under ett hot om att de här byggena kan bli avbrutna därför att man kommer att alstra mer trafik, och man klarar inte normerna som det ser ut . Designen och upplägget av försöket med trängselskatter i hade mått ganska bra av om regeringen hade fattat beslut . Upplägget i lagrådsremissen och den diskussion som förs i och även här i hade kanske sett lite annorlunda ut om det hade funnits ett förslag . Vi hade en hearing i trafikutskottet om miljökvalitetsnormer. Då var tjänstemän från länsstyrelserna i och här. Jag frågade dem båda om det är möjligt att klara miljökvalitetsnormerna utan införande av trängselskatter. Jag fick ett mycket tydligt nej från båda de här länsstyrelserna. Det här måste vara en bland flera komponenter för att man ska klara det. Jag undrar om miljöministern har tagit del av den hearingen och det resultatet och delar deras uppfattning eller om miljöministern sitter inne med någon information som talar för att de här tjänstemännen som representerade länsstyrelserna hade fel i sitt svar till oss att trängselskatter är en bland flera nödvändiga åtgärder för att klara normerna. Storleken på trängselskatten, det vill säga vilken nivå man ska lägga sig på, beror delvis på vad man vill åstadkomma. Både i och i föreslår ju olika former av åtgärder, och vilken mix man väljer beror ju på vad man vill uppnå. Hade de här programmen varit framställda hade diskussionen om vilken nivå på trängselskatten som behövs kanske sett annorlunda ut. Jag vill återkomma till den här frågan igen utan att förbigå regeringens beslut. Har ministern tagit del av resultatet från den här hearingen? Har regeringen tillgång till någon annan kunskap än den vi i trafikutskott har som talar för att länsstyrelserepresentanterna i och inte hade på fötterna när de sade att trängselskatter är en nödvändig ingrediens för att klara normerna? 80 Miljöminister (): Man kan naturligtvis alltid önska att man hade kommit längre i en process och att vissa förslag och beslut hade varit enklare, till exempel när det gäller trängselavgifter. Men det är just det faktum att de här åtgärdsprogrammen måste ses som en helhet och att olika förslag kan vara beroende av varandra, att de är en mix som måste ses som en helhet, som också är bakgrunden till hur vi hanterar den här frågan i . Vi har noga sett igenom de förslag som föreligger och hur de olika förslagen ska hanteras. Vi vill se det som en helhet. Det hindrar inte att åtgärdsprogram kan fastställas innan alla processer är klara och alla beslut är fattade i , men vi behöver något mer tid på oss för att se över de här förslagen och programmen från de två länen. Jag har inte tagit del av hearingen i trafikutskottet. Jag konstaterar att man inte föreslår miljöavgifter eller trängselavgifter i , medan man däremot föreslår sådana i . För båda länen gäller att alla åtgärder som föreslås är en liten del i ett större pussel för att det här ska gå ihop. Det är det stora sammanhanget som vi nu tittar på för att se om detta är tillräckligt för att vi ska nå de mål som är uppsatta och de normer vi har. 81 (): Flera av förslagen till åtgärder i de här länen berör olika beskattningsfrågor, till exempel kilometerskatt, fordonskatter och så vidare. Det ligger inom ramen för vägtrafikbeskattningens uppdrag. Jag sitter i den parlamentariska beredningen av detta. Vi kommer att vara färdiga med vårt betänkande inom en månad, och det ska ut på remiss. Det skulle vara väldigt bra om de remissinstanser som ska yttra sig om detsamma också hade en hint om vad regeringens uppfattning om detta är. Annars finns det risk för att man behöver ytterligare en omgång innan man kan hitta en lämplig avvägning mellan de olika instrumenten för att nå det man behöver när det gäller miljökvalitetsnormerna och övriga miljömål inom trafiksektorn. Det finns också ett annat område som hade mått ganska bra av att vara mer påverkat av hela diskussionen om miljökvalitetsnormer. Regeringen fattade beslut om väg-, järnvägs- och länsplaner, det vill säga investeringar med ofantliga summor, totalt 381,5 miljarder. Här finns det en mix av väg- och järnvägsinvesteringar, och jag pratade mycket om miljökvalitetsnormer i förhandlingsrummet. Det är rätt viktigt att man har det i bakhuvudet när man bestämmer investeringar med mycket lång räckvidd framöver där möjligheterna för trafiken att gå i harmoni med vad miljön behöver är ganska stora. Jag vill avslutningsvis önska miljöministern lycka till i beredningen och slutförandet av det här arbetet. Jag väntar med spänning på när kan få ta del av de här åtgärdsprogrammen när ni har fastställt dem. 82 Miljöminister (): I vår beredning av detta måste vi invänta remissvaren när det gäller själva åtgärdsprogrammen. Jag instämmer med i att de här olika frågorna hör samman. förslag är oerhört viktigt, och det ska sedan ut på remiss. Vi ska självfallet beakta på vilket sätt de här processerna kan beröra varandra. Vi kommer att komma med förslag så snart det är möjligt, men vi måste invänta vår egen remissprocess. Vi måste behandla förslagen klart innan vi kan gå vidare. Jag kan konstatera att redan i de förslag till program som har lämnats in från berörda länsstyrelser ser man väldigt tydligt vilka typer av åtgärder de vill ha. Det är naturligtvis utifrån de här förslagen som vi nu arbetar. På det sättet är det ju redan känt på vilket sätt man planerar och tänker i storstadsregionen kring vad som är viktigt att göra för att vi ska nå miljökvalitetsnormerna. Låt mig säga att det naturligtvis gäller även de övriga frågor som nämner. Det hade varit bra att det här hade varit klart, visst, och gör vi det klart så fort det över huvud taget är möjligt, och vi får i gång en bra process. Vi har redan ganska mycket på bordet som visar vart vi är på väg och vad vi behöver uppnå. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2003/04:337 om 83 Jordbruksminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hos lantbruksföretag, kommuner och djurskyddsinspektörer skapa förtroende för , vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av vad som anförts om tjänstemannaagerande på samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att beslut är i överensstämmelse med regerings- och riksdagsbeslut. har inrättats och börjat sitt arbete i enlighet med beslut. Enligt miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2002/03:MJU5 bör den nya bland annat ges möjlighet att, efter regeringens bemyndigande, bevilja tillstånd, meddela föreskrifter med mera. har den mycket angelägna uppgiften att stärka djurskyddet enligt de mål som satts upp i djurskyddslagen. I lagen anges bland annat att djur ska skyddas mot onödigt lidande och sjukdom samt hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. är en självständig förvaltningsmyndighet. Liksom andra myndigheter ska följa verksförordningen och den instruktion som regeringen har beslutat. Som central förvaltningsmyndighet inom djurskyddsområdet ska myndigheten enligt sin instruktion bland annat följa och utvärdera tillämpningen av djurskyddslagen och vid behov föreslå ändringar av lagen eller av bestämmelser utfärdade med stöd av lagen samt meddela föreskrifter inom sitt ansvarsområde. Vid myndigheten ska finnas rådgivande organ, bland annat ett djurskyddsråd. I instruktionen anges vidare att råden ska vara allsidigt sammansatta och innefatta representanter för myndigheter och organisationer. Eftersom myndigheten så inrättats har den ännu inte formellt hunnit bilda de rådgivande organen, men den djurhållande näringen kommer att vara företrädd i såväl myndighetens djurskyddsråd som dess råd för alternativa behandlingsmetoder. Även myndighetens styrelse är sammansatt av företrädare för olika myndigheter och organisationer, till exempel och . I styrelsens roll ingår att pröva om myndighetens verksamhet bedrivs på ett effektivt sätt och i överensstämmelse med syftet med verksamheten. Innan beslutar föreskrifter eller allmänna råd måste den, i enlighet med verksförordningens bestämmelser, noga överväga om detta är den mest ändamålsenliga åtgärden, utreda föreskrifternas eller de allmänna rådens kostnadsmässiga och andra konsekvenser samt ge bland annat organisationer som kostnadsmässigt eller på något annat betydande sätt berörs tillfälle att yttra sig i frågan. Jag har fullt förtroende för att inom sitt givna ansvarsområde arbetar enligt de befogenheter som har beslutat och enligt vad som anges i myndighetens instruktion, regleringsbrev samt i verksförordningen och att detta sker i en konstruktiv dialog med alla organisationer som berörs. Jag ser därför ingen anledning att vidta någon särskild åtgärd beträffande . 84 (): Jag vill tacka för svaret på interpellationen, även om jag tycker att precisionen kanske lämnar mycket i övrigt att önska. Vi har varit engagerade för den. Anledningen till min interpellation är att jag som medborgare och konsument är mån om djurens välfärd, men också om livsmedelsproduktionen såtillvida att den ska kunna ske ekonomiskt effektivt och på ett sätt som gör att svenska bönder ska kunna fortsätta sin kvalitetsproduktion så att den inte blir utkonkurrerad. Detta kräver en samverkan mellan myndigheter och djurhållare med ett ömsesidigt förtroende. Jag förutsätter att jordbruksministern har följt den debatt som har stormat kring . Jag tog med bara några exempel som visar detta: vill förbjuda spaltgolven, Hon ger minkfarmarna kort frist det handlar om någon tjänsteman och Inspektörer sågar det nya djurskyddet. Jag har betydligt fler exempel än så i min bänk. Det här är bara några exempel på hur debatten har gått mellan organisationerna, institutionerna och den nya myndigheten. Kritiken går alltså ut på dels att myndigheten agerar långt utöver sina befogenheter, dels att man är svåråtkomlig för dialog med näringen. Detta bekymrar mig mycket. På detta svarar då jordbruksministern med att räkna upp vad som gäller för en myndighet, och det är naturligtvis bra i det här läget, eftersom myndigheten själv kanske inte är riktigt klar över det. Därutöver säger jordbruksministern att detta ska ske i en konstruktiv dialog med alla organisationer som berörs. Trots att detta då inte sker betygar jordbruksministern sitt fulla förtroende för myndigheten. Jag måste då fråga: Innebär detta att jordbruksministern är helt nöjd med starten för den nya myndigheten? 85 (): Även jag konstaterar att jordbruksministern har fullt förtroende för och dess ledning. Hade det varit på något annat sätt skulle naturligtvis hela den här kammaren varit förvånad, för då borde ju ministern vidtagit åtgärder allaredan nu. Jag anser nog att det hade behövts. Jag ska uppehålla mig vid myndigheten och generaldirektörens uttalanden när det gäller pälsdjursuppfödning i . Jag har viss erfarenhet av pälsdjursuppfödning eftersom jag är född och uppvuxen och bor på Listerlandet i , den del av landet där en stor del, för att inte säga den största delen, av pälsdjursuppfödning sker. Både min far och min svärfar har fött upp mink, och själv har jag haft många sommarjobb i yngre dagar i minkfarm. I interpellationen pekar interpellanten på generaldirektörens uttalande i nr 3 av årets Från riksdag & departement. Där står det att han ser som sin uppgift som myndighetschef att omsätta frågor som jag jobbat med politiskt i myndighetsutövning, att göra praktik av politiken. Tycker inte jordbruksministern att ett uttalande av detta slag är olämpligt för en svensk myndighetschef? Myndigheten har dessutom för avsikt att lägga fram förslag om föreskrifter om minkuppfödningen som går längre än vad regeringen och har uttalat. Detta kan väl inte ligga i myndighetens uppdrag? Jag utgår från att jordbruksministern tar avstånd ifrån att en myndighet agerar på detta sätt. Bör inte avvakta den statliga utredning som har gjorts under ledning, och där 34 av 39 remissinstanser faktiskt har ställt sig neutrala eller ställt sig bakom utredningen? Det är mycket viktigt att skilja på farmade minkar och vilda minkar. Ett vilt djur och dess tamform har inte samma biologiska grund för sitt beteende. Dagens svenska mink är farmad . De första på Listerlandet kom . Den svenska hämtades från tamvarianter i , där man har farmning bakom sig. Experter beräknar att farmade pälsdjur är domesticerade, det vill säga anpassade till ett liv som husdjur, redan efter 1015 generationer. Vi måste alltså slå fast att det inte är några vilda djur man föder upp. generaldirektör har tvärsäkert uttalat sig om att har simhud mellan tårna. Han har många partivänner som i denna kammare har gjort samma tvärsäkra uttalande trots att de aldrig har sett en mink, trots att de aldrig har sett simhuden. Det vore önskvärt att en generaldirektör inte uttalade sig om saker och ting som han inte känner till. Detsamma gäller påståendet att måste ha tillgång till vatten att simma i. Det finns ingen på som är expert på pälsdjursuppfödning. Ändå är man så väldigt tvärsäker. Det är helt otroligt. Man uttalar sig mycket tvärsäkert om hur den farmade mår utan att ha någon vetenskaplig grund att stå på. Jag anser att man har rätt att kräva att en statlig myndighet förankrar sina uttalanden i fakta och inte i tyckande. Det är rimligt att man hänvisar till forskning. har varit framstående på det området. är det mest , och där finns nästan halva världsproduktionen. Jag vill avsluta med några frågor till ministern. Anser jordbruksministern att det är fel på dagens regler för djurhållning? Anser jordbruksministern att en myndighetschef ska använda sin gd-post till att driva egna politiska idéer? 86 Jordbruksminister (): Jag är glad över att jag är överens med om att det är bra att vi har fått den nya . Jag vet att vi också är överens om att det var önskvärt att den nya myndigheten skulle få rätt att utfärda föreskrifter. Det ger en bra grund för att bygga en bra djuromsorg. För mig handlar en bra djuromsorg inte bara om att vi inte ska utsätta djuren för lidande. I och med att djuren har en bra hälsa kan vi också få säkra livsmedel. Vi får högre kvalitet i våra livsmedel. Vi får också en bättre ekonomi i djurhållningen. Det är inte bara konsumenten som vinner i och med de etiska värdena. Producenten vinner också på den här djurhållningen. Därför är jag glad över detta. Både och drar stora växlar på vad som har stått i olika medier. De visar upp olika klipp med klatschiga rubriker. har funnits i knappt ett kvartal. Min bild är att uppbyggnadsarbetet fungerar tillfredsställande. Från och regeringens sida har vi sett till att regelverket har kommit på plats. I det regelverket har vi också preciserat att det ska finnas kontakter med olika intressenter. Det står i instruktionen och i regleringsbrevet. Intressena finns företrädda i styrelsen. Vi har också preciserat vilka intressen som ska vara företrädda i de olika råd som myndigheten har. är det upp till myndighetschefen att se till att uppbyggnadsarbetet går vidare, enligt verksförordningen och förvaltningslagen. Där finns ett antal krav på myndigheten. Det är myndighetschefens uppdrag att se till att arbetet bedrivs effektivt enligt de reglerna.