prot · GR0983 · 2004-03-16 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:331 Till Interpellation 2003/04:331 av om lagen om allmänna bostadsföretag kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. 2003/04:337 Till Interpellation 2003/04:337 av () om kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Jorsbruksdepartementet uppdrag och rättschef 3 § Svar på interpellation 2003/04:327 om strukturell diskriminering 1 Statsrådet (): har frågat mig om jag har någon plan för hur vi ska kunna undvika att strukturell diskriminering förekommer. Det är en mycket viktig fråga som tar upp, och jag har ägnat stor uppmärksamhet åt problemet med strukturell diskriminering. För att uppnå lika rättigheter och möjligheter för alla i vårt samhälle oavsett etnisk eller religiös tillhörighet är det nödvändigt att alla former av etnisk eller religiös diskriminering, både individuella och strukturella, bekämpas. Det rättsliga skyddet mot diskriminering på individnivå har stärkts så sent som , och utredningar pågår också om möjligheterna att åstadkomma ytterligare förstärkningar av det skyddet genom bland annat en sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Trots detta arbete finns det tecken på att strukturell diskriminering av etniska eller religiösa minoriteter kan förekomma inom flera samhällsområden. Det rör sig bland annat om regler eller normer inom olika institutioner och andra samhällsstrukturer som diskriminerar personer från dessa minoriteter. Dessa problem går det inte att komma till rätta med enbart genom ett individskydd mot diskriminering. gav regeringen därför en särskild utredare i uppdrag att redovisa den kunskap som finns om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet i . Utredaren ska även föreslå åtgärder mot sådan diskriminering i samt åtgärder för att fylla luckor i kunskapen om den. Uppdraget ska redovisas . Avsikten är även att ge en särskild utredare i uppdrag att identifiera och analysera mekanismerna bakom strukturell diskriminering. Utredaren kommer även att analysera konsekvenserna av sådan diskriminering allmänt och särskilt beträffande makt och inflytande för de etniska och religiösa minoriteterna i i syfte att uppnå de integrationspolitiska målen. Utredaren ska föreslå åtgärder för att öka möjligheterna till inflytande och makt för alla i vårt land oavsett etnisk eller religiös tillhörighet samt för att effektivt motverka strukturell diskriminering. Jag ser fram emot att ta del av resultaten från dessa utredningar och deras förslag till hur vi mest effektivt kan motverka strukturell diskriminering. 2 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Jag har interpellerat statsrådet efter att ha fått ett mejl från en kemist som har bott i . Han beskriver i sitt mejl sina egna upplevelser av den diskriminering han har drabbats av. Trots sina goda meriter som kemist och flera projektanställningar får han inget jobb. Han har till och med omskolat sig till kemilärare, men det har inte hjälpt. har många känt av den strukturella diskriminering som kemisten beskriver i sitt mejl. Det känns väldigt smärtsamt och förödmjukande när man förnekas jobb gång på gång, oavsett vilket. Vi behöver nämligen inte bara prata om högutbildade; också många människor som är lågutbildade lider faktiskt av precis samma sak. För mig är alla jobb bra jobb, och alla har rätt till ett jobb. känner jag att några tror att det kan vara problematiskt att anställa en person som på ytan är olik dem man är van att anställa. Jag vill hävda att det har varit svårt att få andra att förstå det man har upplevt själv. Det är inte lätt att beskriva den osynliga diskriminering som bedrivs i vårt samhälle. Det har varit lättare att känna sig som ett offer, men så lätt ska det inte vara. Det är ju därför jag har engagerat mig politiskt. Det är viktigt att motverka all sorts diskriminering, både synlig och osynlig, eftersom all diskriminering är av ondo. Människor med invandrarbakgrund uppfattas ofta som en grupp vars beteende beror på deras kultur, tradition, hudfärg, tro och brist på det som är svenskt. Arbetsgivaren tror sig veta precis hur människor med invandrarbakgrund är och ser dem inte som individer. Jag möter många människor och hör olika berättelser om vad de utsätts för när de söker jobb. En del byter i ren desperation namn eller ändrar hårfärg. För afrikaner, som enligt senaste rapport har det svårast, återstår väl att byta hudfärg, vilket är omöjligt och absurt. Det finns också de som lämnar och får jobb i något annat europeiskt land. Sedan finns alltid de som är kvar och tvingas leva på bidrag. Att byta namn eller ändra hårfärg hjälper nog inte heller, för brytningen finns alltjämt där. Som någon sade: Man måste kunna uttala svenska perfekt. Att bara kunna tala, skriva och göra sig förstådd räcker inte. De som skyller enbart på invandrarnas språkbrister har fel. Folk får inte jobb i vårt land för att de anses vara mindre värda och mindre vetande annorlunda, helt enkelt. 3 (): Anledningen till att jag begärde ordet är att det har förts en diskussion om strukturell diskriminering i på ledarsidorna, och det finns en del kritiker som säger att statsrådet ägnar sig åt beställning av politiskt korrekt forskning. Frågan är snarare vad som är det politiskt korrekta. Det har knappt gått att diskutera frågan om etnisk diskriminering. Det som har varit och är politiskt korrekt, anser jag, är att förneka eller acceptera att det finns etnisk diskriminering i . Även om jag kan erkänna att läget till viss del har ändrats är det fortfarande till allra största delen så att frågan knappt diskuteras. Än mindre är viljan att få fram forskning om etnisk diskriminering. De allra flesta som diskuterar frågan vill fokusera på hur invandrarna ska inordnas och förbättras. Det är det som är det politiskt korrekta. Mycket av den forskning som länge har pågått har också anpassats just till detta ändamål. riktas, helt i linje med denna skola, en kritik mot det statsråd som trots den gällande i det svenska samhället vågar ta sig an det egentliga problemet. Mot bakgrund av detta välkomnar jag det svar som statsrådet har gett på interpellation. 4 Statsrådet (): Jag vill kommentera det beskriver. Det hon beskriver är en individ som har utsatts för diskriminering, som det finns alldeles för många exempel på och som jag tror att vi är många här som har stött på. Men det viktiga med interpellationen är att lyfta debatten om diskriminering från en diskussion om en individ som alldeles för länge har fått frågorna: Vad gör du för fel? Varför har du inte rätt utbildning? Varför talar inte du lite bättre svenska? Varför har inte du sökt dig till något annat jobb? I stället bör vi se de strukturer som faktiskt ligger bakom diskrimineringen. Det är de strukturerna som ofta i något slags desperat vilja att behålla det som vi alla tror oss behöva känna igen trycker ut den som uppfattas som annorlunda. Det är precis detta som uppstår och som beskriver som en kollektivisering. Man vill sätta en tillhörighet, en egenskap, på en hel grupp. Då blir det så mycket lättare att hitta felen, som man uppfattar det, i den gruppen. Arbetet som vi försöker bedriva , som inte jag heller, precis som beskrev, har uppfattat som speciellt politiskt korrekt men just därför så oerhört viktigt, är att i stället synliggöra de mycket allvarligare, djupgående och ofta osynliggjorda strukturer som ligger bakom begreppet strukturell diskriminering. Jag uppfattar det som att vi har ett oerhört behov av att lära oss mer om mekanismerna. Vi måste se dem för att kunna avslöja dem och för att också kunna förändra dem. Det är det som jag hoppas att de här utredningarna en som jobbar och en som kommer att tillsättas, troligtvis under ska hjälpa oss med mycket kunskap om. Det är också viktigt att se att när vi pratar om strukturer som trycker ut det som uppfattas som annorlunda är vi alla en del i de strukturerna. Det är viktigt att se att det här handlar om både oss som individer och om myndigheter, organisationer, näringsliv och arbetsmarknad. Alla måste tänka igenom hur man till exempel rekryterar, hur man sätter upp de rekryteringskrav som man har. Vi har ett exempel som jag ofta använder, därför att jag tycker att det är så talande. När efter lång tids arbete bestämde sig för att verkligen försöka rekrytera människor med annan bakgrund formulerade man annonsen just så. Man sade: Vi söker dig som har en annan etnisk bakgrund, ett annat kön och en annan sexuell läggning. Men det var också ett exempel på att de som utformade detta uppfattade sig själva som tillhörande just någonting annat än det man sökte. Det är den formen av strukturer som det gäller att se och förstå mekanismerna bakom. Jag hoppas att det arbete som både och driver i kommer att få hjälp av de här utredningarnas resultat. 5 (): Synliggöra är precis det vi måste göra för att kunna hitta en lösning. För mig som socialdemokrat är integration en fråga om demokrati och delaktighet. Det är inte bara att vara delaktig när det gäller att öka representationen av olikheter utan också att ha ett jobb efter förmåga. diskuterar vi högutbildade människor, men jag hoppas att du förstår vad jag menar. Arbetsgivarna måste också vilja inkludera den invandrades arbetskraft, inom både offentlig och privat sektor. Att stänga ute en arbetsför människa är en mänsklig tragedi och en sorts förlust för samhället. Jag vill till och med säga att det hämmar tillväxten. Jag vet att målet med vår integrationspolitik är lika möjligheter och skyldigheter för alla. Därför är det viktigt att vi synar allt som vi beslutar om, så att vår politik genomförs. Jag är nöjd med att vi just synliggör den strukturella diskrimineringen. Det kan ge oss verktygen för att verkligen kunna få med alla ut i arbetslivet. Ingen ska nekas jobb bara för att man är den man är. känner jag också att organisationernas ledare och cheferna har ett stort ansvar för att motverka den strukturella diskrimineringen. Det har du nämnt själv. Jag tycker att det är viktigt att man med sitt beteende verkligen visar att man prioriterar frågan, att mångfald är viktig och inte något som man inte önskar ödsla någon energi på. Jag tycker att de har möjlighet att påverka, positivt eller negativt, personalens inställning till mångfald och hur de kan uttrycka sig. Men att ändra beteende ligger på det mentala planet, i företagskulturen liksom hos oss själva som individer, hos oss alla. Men jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag ser verkligen fram mot resultaten av de pågående utredningarna och förslag som stärker och effektiviserar arbetet mot strukturell diskriminering. Särskilt uppskattar jag ambitionen att skapa en sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2003/04:289 om lärarbehörighet och lärartäthet 6 Utbildningsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att dels öka antalet behöriga lärare, dels öka lärartätheten i svenska skolor. Låt mig inledningsvis betona att utbildade, kunniga och engagerade lärare är en förutsättning för en bra undervisning och verksamhet i skolan och för att utbildningsmålen ska kunna förverkligas. Lärarnas insatser är avgörande för kvaliteten i skolan och för skolans utveckling. Svensk skola når i många avseenden mycket långt och är ett internationellt föredöme. Den generella prestationsnivån är hög, och spridningen mellan elevers resultat är relativt begränsad. Jämfört med regeringens och höga målsättningar om att alla elever ska ges en god utbildning finns dock brister. Den viktigaste faktorn för att förbättra resultaten är lärarkompetensen. Vi behöver därför öka andelen behöriga lärare. Det är viktigt att påpeka att det stora flertalet så kallade obehöriga lärare i har både många akademiska poäng och tidigare erfarenhet inom läraryrket. hade av de obehöriga lärarna i gymnasieskolan en högskoleutbildning, varav hälften hade en examen med minst 120 poäng. Men självklart är det viktigt att kvalificerade lärare har full behörighet. Det ligger i både kommuners och enskilda lärares intresse att se till att de lärare som saknar föreskriven utbildning kompletterar sin utbildning för att bli behöriga. Regeringen har kraftigt ökat examinationsmålen för lärarutbildningarna, framför allt för lärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 49 och gymnasielärare. Den nya lärarutbildningen är populär. Intresset för läraryrket ökar tydligt. Antalet antagna ökade med , från 10 600 till 15 300 personer. Antalet sökande ökade . Senaste tillgängliga statistik visar att jämfört med föregående vårtermin har antalet förstahandssökande ökat . Inte bara målen för antalet examina har ökat utan även det faktiska antalet examina. låg antalet lärarexamina högre än . Examensmål för lärarutbildningen har fastställts för perioden 20012004. Efter halva den perioden hade av målen uppnåtts. har även andra insatser gjorts för att öka tillgången på utbildade lärare. Ett exempel är SÄL-utbildningarna, som särskilt vänder sig till lärare som är obehöriga eller önskar vidga sin kompetens. beräknas ge 4 000 nya behöriga lärare . Frågan om lärartätheten är i första hand en fråga. minskade resurserna till skolan, varvid antalet lärare och övriga anställda minskade. Detta innebar en ökad arbetsbelastning för skolans personal och svårigheter att nå målen i undervisningen. I syfte att öka personaltätheten föreslog regeringen i budgetpropositionen 2001 att ett riktat statsbidrag skulle tillföras skolsektorn. Totalt beräknas 15 000 nya lärare och andra specialister kunna anställas. Bidraget är frivilligt för kommunerna att ansöka om, och det är kommunerna och skolorna som avgör vilken personal som behövs för att på bästa sätt öka måluppfyllelsen. Detta stöd, tillsammans med andra åtgärder för att förbättra kommunernas ekonomi, har bidragit till att antalet lärare åter ökar i skolan. /012002/03 har totalt 8 500 heltidstjänster lärare och andra specialister tillkommit. Av dessa finansierades ca 5 500 heltidstjänster av det särskilda statsbidraget. 7 (): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret på min interpellation. Men det finns skäl att ta frågorna på betydligt större allvar än vad gör. För att uppnå bra studieresultat i skolan spelar läraren en central roll. Välutbildade lärare är A och O och den enskilt mest avgörande faktorn för att eleverna ska lyckas i skolan. Det är lärarna som förmedlar och levandegör kunskap, som vägleder i kunskap och i förmågan att söka, värdera och använda kunskap. Ett annat ord för lärare är pedagoger. Ordet pedagog betyder i sin mest grundläggande mening att leda till källan en vacker och sann beskrivning av lärarens uppgift, att leda till källor av kunskap, erfarenhet och visdom. Få yrken har sådan betydelse för våra barns och ungdomars utveckling och välbefinnande. Men ändå ligger enligt en färsk studie från sämst till när det gäller utbildade lärare i gymnasieskolan. Då duger det inte att gömma sig bakom uppgifter om formellt outbildade lärares kompetens. och jag kan vara fullkomligt överens om att många personer utan lärarutbildning gör goda insatser i skolan. Men problemet kvarstår att så länge det inte finns en kvalitetsgaranti, en lärarlegitimation eller åtminstone en lärarexamen kan inte elever och föräldrar vara säkra på att den de möter i klassrummet uppfyller samhällets krav på en kompetent lärare. I saknar av de heltidsanställda och av de deltidsanställda gymnasielärarna behörighet. är faktiskt allra sämst bland de länder som har undersökt. Inget annat land i undersökningen uppvisar sämre resultat. , , , , , , och de andra länderna ligger alla bättre till än . Till detta kan vi lägga den undersökning som kom från där över 2 000 lärare tillfrågats om sin situation. Resultatet kan bara skrämma envar som vill att våra elever ska få en högkvalitativ och trygg skolgång. Resultatet visar att mer än var tredje lärare inte får kompetensutveckling, att nio av tio inte hinner reflektera över sitt arbete, att bara två av hundra hinner ägna någon nämnvärd del av arbetstiden åt utveckling och forskning, att bara två av hundra får tid att lotsa in nyutbildade lärare i yrket. I undersökningen svarar mer än varannan lärare att de får utföra uppgifter som andra lika gärna kunde göra. Det handlar om att diska, duka, laga mat, ekonomi, vikarieanskaffning, datateknik, städning och vaktmästeri, reparationer och tvätt. Bristen på utveckling och bristen på tid gör lärarna frustrerade. har ofta känt olust när de har gått till arbetet . Klart är att dessa faktorer också spelar en väsentlig roll för lärarkårens höga andel långtidssjukskrivna. Allt detta drabbar till syvende och sist eleverna. När det inte finns tillräckligt med utbildade lärare och när lärarna saknar tid är det inte särskilt förvånande att var fjärde elev lämnar skolan utan godkända betyg. Ansvaret vilar tungt på skolpolitiken. Vad gör då ministern? pratar, men så mycket mer än så blir det inte. Mina frågor kvarstår alltjämt obesvarade. Vilka konkreta åtgärder tänker ministern ta till för att öka andelen utbildade lärare? Vad gör han för att öka lärartätheten? 8 Utbildningsminister (): Jag vet inte om läste eller lyssnade på svaret på interpellationen. När det frågas om vilka konkreta åtgärder förutom höga ambitioner från talarstolen som ska vidtas är svaret tydligt. Jag tror att inte kan hitta någon period i svensk utbildningspolitisk historia där antalet studenter på lärarutbildningar ökat så kraftigt under . Det är en ökning av antalet nybörjare . Det är en ökning som kommer att innebära att vi fortsätter att öka antalet examinerade lärare mycket kraftigt . Det är viktigt. Jag kan, liksom , känna en väldig frustration över att man inte förstod detta . Varför ökade man inte lärarutbildningarnas omfattning då? De hade då blivit klara och varit erfarna lärare i bland annat gymnasieskolan. Att gråta över spilld mjölk hjälper inte mycket, men att handla och se till att expandera lärarutbildningarna i samband med att vi också kraftigt förändrat både kvaliteten, forskningskopplingen och attraktionskraften i lärarutbildningarna är att göra något reellt för att öka lärartätheten. refererade till en undersökning som talar om att lärarna tvättar i stället för att undervisa. Jag skulle bli djupt oroad om det skulle vara så att gymnasielärarna i matematik och naturvetenskap ägnade en stor del av sin tid åt tvätt, annat än där får säkert de som vi andra ägna mycket tid åt tvätt. Så är det inte. Den undersökningen refererar till ett problem som finns i förskolan. Det är naturligtvis problematiskt för välutbildad personal i förskolan. Men det handlar inte om gymnasieskolans problem att det ägnas för mycket tid till tvätt under arbetstid. är besviken över kompetensutvecklingen. Också jag har högre ambitioner där än vad vi når . Men notera att i den undersökning som refererar till kommer i topposition när det gäller kompetensutveckling. Det är en styrka att vi avsätter så pass stora resurser till kompetensutveckling, och där är vi ett ledande land inom . Vi behöver fler behöriga lärare. Då behövs det fler i lärarutbildningarna. Där har vi nu en kraftig ökning, och det kommer att visa mycket goda resultat . Men vi behöver också erbjuda obehöriga lärare den typ av vidareutbildning som gör att de blir behöriga lärare, det vill säga att de får den kompetens de behöver för att kunna utföra ett ännu bättre arbete. Då är den särskilda lärarutbildningen vi nu arbetar med, med de 4 000 som deltar, ett gott sådant exempel, som vi också kan använda framöver när vi har fått högskolor som är beredda att validera deras tidigare kunskaper och erbjuda deltidsstudier för att göra det möjligt att bli behörig lärare. Där har vi mycket goda erfarenheter. Likaså har vi goda erfarenheter av att erbjuda andra yrkesgrupper möjligheten att komplettera för att bli behöriga lärare. När har sagt upp mycket duktiga civilingenjörer har vi varit aktiva och har lyckats attrahera ett par hundra att välja lärarbanan. De utbildar sig nu till bland annat gymnasielärare inom oerhört viktiga tekniska områden. Också där kan vi fortsätta. Det som är märkligt är att som vanligt i talarstolen har väldigt stora ord och en svansföring som skulle göra vem som helst avundsjuk om man vill ägna sig åt detta. Men som vanligt finns det inga konkreta insatser. Man föreslår 4 miljarder mindre på vårt utgiftsområde 16 än vad regeringen presterar. I stället för att ge pengarna till gymnasieskolan och säger man till kommunerna att satsa dem på andra angelägna områden som till exempel äldreomsorgen. Hur blir det fler kompetenta lärare när ni inte satsar pengar på skolan? Hur blir det bättre skola när ni dessutom drar in hela utvecklingsanslaget till skolan i er budget? 9 (): Utbildningsministern låter det framstå som att allt är på rätt väg. Låt mig ge ett konkret exempel: och jag kan vara överens om att enligt undersökningen från satsar mycket pengar på kompetensutveckling, men problemet, herr talman, är att var tredje lärare inte säger sig få ta del av den kompetensutvecklingen. Då kan det inte vara så illa att man slår sig till ro och lägger armarna i kors, utan då gäller det att sätta in åtgärder så att medlen kommer till dem som ska ha del av dem. En nyckelfråga är tiden. Vi har under egentligen ända sedan företrädare på skolministerposten hette kunnat se en utveckling där läraryrket har reglerats och förminskats, där den professionella friheten har beskurits. Frågan är om det inte vore läge, herr talman, att bryta den här trenden, att låta lärarna få ta del av större professionell frihet, att låta den kreativa friheten blomma, så att lärare i nästa undersökning kan säga att de har fått mer tid till det de egentligen ska göra, sitt pedagogiska arbete, till utveckling och till att bedriva det som de är utbildade för och vill göra. I så fall, herr talman, tror nämligen jag att fler lärare skulle välja att stanna i yrket, i stället för att som söka sig till andra yrken, till andra branscher och till andra arbetsgivare. Det här hänger också intimt ihop med status. Det hjälper inte, herr talman, om utbildningsministern pratar om volymer i lärarutbildningen, som han blåser upp, om inte lärarna efter lärarutbildningen väljer att stanna i yrket. Där har vi ett grundproblem. För att höja läraryrkets status krävs inte bara tid och professionell frihet, utan det krävs ett helt batteri av åtgärder för att fler ska välja att stanna och på så sätt kvalitetssäkra skolan. Det handlar också ytterst om elevernas rättigheter, att eleverna ska kunna känna att den lärare de möter i skolan är kvalificerad och kvalitetssäkrad, både i det pedagogiska arbetet och i den betygssättning som förekommer, som ju är en myndighetsutövning. Vi kristdemokrater har ett helt paket av åtgärder, och utbildningsministern får gärna ta del av det och låna ett och annat förslag så att det blir någonting gjort. Det handlar om att inrätta en legitimation för lärare, så att läraryrket blir ordentligt kvalitetssäkrat utbildningsmässigt, yrkesetiskt och professionellt. Det handlar om att öka möjligheterna för lärare att ägna sig åt undervisning. Det handlar om att ge lärare bättre möjligheter att forska på hel- eller deltid. Det handlar om att tillföra mer elevvårdande personal i skolan för att minska stressen. Det handlar om att garantera nya lärare att få mentorer i skolan. Det handlar om att stimulera fler vägar in i läraryrket, så att fler väljer att bli lärare och fler väljer att stanna kvar i skolan, så att våra barn och ungdomar får den högkvalitativa undervisning och den trygga skolmiljö som de har rätt till. Allt detta, herr talman, får utbildningsministern väldigt gärna ta till sig, i stället för att bara tala om stora fluffiga visioner och pengar, som han är så bra på.