prot · GS0917 · 2004-10-20 00:00:00 — 192 Utbildningsminister () replik: Regeringspartiet, och har lagt fram ett gemensamt förslag till som vi nu debatterar. Här står vi tillsammans för vartenda ord i propositionen och i betänkandet. Vi har här under debatten sett att det i maktalliansen finns fyra diametralt olika ståndpunkter. Ni står för den extrema kursutformade gymnasieskolan. står för den extrema linjegymnasieskolan . Det verkar ibland som om ni har helt olika uppfattningar när det gäller vilka kärnämnen som ska ingå. Och det är väldigt svårt att förstå hur ställer sig till förslag om en tvåårig yrkesgymnasieskola. väljer att framställa det som att det är de allra duktigaste eleverna som ska gå i det tvååriga yrkesgymnasiet som inte har några kärnämnen och som är till för dem som man tror är arbetare som ska möta ett modernt arbetsliv. Men så är ju inte fallet när man läser och artiklar, utan det är något som ska erbjudas dem som de tror inte längre har några ambitioner, dem som man tror ska finnas på den låglönearbetsmarknad som driver igenom med sin ekonomiska politik. Eller har du missförstått förslag i grunden? Jag vill helt enkelt veta vad säger om förslag att dramatiskt minska utbildningstiden för dem som vill gå yrkesförberedande program. Jag vill också veta för vilka det är lämpligt att dra ned utbildningstiden med en tredjedel. Är det för dem som siktar på att bli undersköterskor, byggnadsarbetare eller fordonsmekaniker? Vi kan inte behålla den här abstraktionsnivån. Vi måste tala om för väljarna vad detta handlar om. 193 () replik: Jag ska ta upp resonemanget om de tvååriga linjerna som har lanserat som ett alternativ i gymnasieskolan. Vi föreslår inte att alla yrkesutbildningar ska bli tvååriga. Förutom intressanta artiklar finns det också en motion i om detta som utbildningsministern kan läsa. Problemet när vi debatterar här är att utbildningsministern, precis som många andra socialdemokrater, inte talar om verkligheten utan talar om sin vision av ett antal lyckade elever som klarar sig bra genom treåriga yrkesprogram. Verkligheten är ju att mer än hälften misslyckas på många av våra yrkesprogram, och verkligheten är att väldigt många av dem går ut utan slutbetyg och inte heller kommer att få en examen i och med den nya gymnasieexamen eftersom de inte har klarat att få godkänt i tillräckligt många ämnen. Väldigt många hoppar av. Då tycker jag att det är en väldigt naturlig slutsats att säga att det för många elever i den svenska skolan är bättre att lyckas med en tvåårig utbildning med gedigen yrkesinriktning och bra allmänbildning i viktiga ämnen än att misslyckas på en treårig utbildning. Kärnämnen står för. Men skillnaden mot Socialdemokraterna är att det ska finnas alternativa kärnämneskurser. Man behöver inte läsa samma litteraturhistoria om man är mer yrkesinriktad och praktiskt inriktad som en som ska in på högskolan. Socialdemokraterna har backat i en hel del frågor. Bland annat har man äntligen gått med på att införa en examen. Jag har en konkret fråga till . I denna examen ska man vara godkänd i av ämnena. Det innebär att man kan få en gymnasieexamen och vara icke godkänd i till exempel en svenskkurs eller i en mattekurs. Tycker att denna gymnasieexamen är ett sätt att höja kunskapskraven i den svenska gymnasieskolan? 194 Utbildningsminister () replik: Först ska jag säga något om vad som är vision och vad som är verklighet. Åtta av tio som börjar på ett nationellt program har fullföljt det . Det placerar oss i en väldigt fin position internationellt sett när vi jämför oss med andra länder. Om vi tittar på dem som är äldre, 2534-åringar, har en fullgjord gymnasieutbildning i . Det placerar oss också bland de bästa inom . Vårt system fungerar alltså på det sättet att vi ger människor en chans när de är unga, men vi ger också människor en andra chans, och en tredje för dem som kan behöva det. Man kan komma tillbaka. Vi behöver göra förstärkningar, särskilt på de yrkesförberedande programmen. Då handlar det om att infärga kärnämnena på ett sådant sätt att man ökar människors motivation att verkligen lära sig kärnämnena. Vi behöver få lärlingsutbildningar för att man ska få bättre stimulans från arbetsplatserna och förstå varför man behöver goda teoretiska kunskaper. Men vi behöver inte sänkta kunskapsambitioner. Varför tror att med högt tonläge säger absolut nej till förslag? Och vad är det som gör att inte vill berätta vilka typer av yrken som behöver lite kortare utbildning? Jag tror jag vet varför. Jag har ju mött andra företrädare för vid dessa debatter. Man kan nämligen inte beskriva detta. Man vet ju själv att det på arbetsplatserna krävs goda kunskaper . Man kan inte säga att vi löser ett problem genom att minska kunskapskraven. Det är snarare så att vi då måste sätta till alla klutar för att se till att alla får de kunskaper som de behöver för att få en stadig fot på arbetsmarknaden. För vilka yrken räcker det med tvååriga utbildningar? Varför säger ni nej till kärnämnen för dem som ska läsa yrkesförberedande program? Själva idén med kärnämnen är ju att alla ska få dem med sig. När ni säger att det blir ett valfritt kärnämne då har ni gått in i ett orwellskt språk som naturligtvis inte går att försvara. 195 () replik: Som jag sade talar vi inte om valfria kärnämnen, utan vi talar om kärnämnen med alternativa kurser. Alla ska läsa svenska, men alla behöver inte läsa samma svenskkurs. Det är en väldigt stor skillnad. Nej, skillnaden mellan min och utbildningsministern kunskapssyn är att jag och värderar praktiskt inriktade kunskaper mer än den som representerar ett arbetarparti. Det är nämligen dessa elever som sviks i väldigt stor utsträckning i dagens skolor. Det är på de yrkesinriktade programmen som avhoppen är . Hantverksföreningar och människor i yrkeslivet skriker verkligen efter riktiga lärlingsutbildningar, arbetsplatsförlagda utbildningar och så vidare. och vägrar att riktigt tänka i dessa termer. Jag ska ställa en ganska konkret fråga och gå tillbaka till frågan om examen. Utbildningsministern backar kraftigt och går faktiskt med på en gymnasieexamen, vilket Socialdemokraterna har varit emot . Men denna examen är väldigt urvattnad. Men trots att den är så urvattnad kommer en stor andel elever aldrig att få den. Alla de av eleverna som går ut och inte når upp till gymnasieskolans mål kommer inte att få någon examen. Hade det inte varit mycket anständigare och mycket bättre för självrespekten om dessa elever, när de går in i yrkeslivet, hade haft en riktig egen yrkesexamen att visa upp när de kommer ut på arbetsmarknaden? Det som blir verkligheten med Socialdemokraternas förslag är att ett antal elever får en visserligen urvattnad examen, men dock en examen. Sedan kommer vi att ha ett stort antal elever som bara går ut utan papper på att de kan någonting och utan någonting att visa upp. Det är som är unikt. Vi är det enda landet i som inte har riktiga yrkesutbildningar och riktiga gymnasieutbildningar. 196 Utbildningsminister () replik: Jag är väldigt stolt över att vi föreslår en gymnasieexamen. Jag tror inte att någon som har följt med i den utbildningspolitiska diskussionen behöver tveka om att jag tycker att vi ska ha mycket höga kunskapsambitioner. Jag är stolt över att vi bygger en kunskapsskola för alla i och i gymnasieskolan. Det är klart att en gymnasieexamen kommer att vara ytterligare en drivkraft för att fullfölja detta. Det ingår i hela det arbete vi nu har för att ytterligare stärka svensk gymnasieskola. Jag noterar att inte säger någonting om vilka yrkesutbildningar som bara behöver vara tvååriga. Det tyder på att mitt resonemang stämmer. Den lösning man har när man ser ett problem är att sänka kunskapsambitionerna, kunskapskraven. Man har ingen tanke på vilket yrkesliv de här ungdomarna möter. Man är beredd att skapa utbildningar som utbildar för arbetslöshet. Hårdast av allt är att man dessutom tar bort möjligheten till en andra chans. Jag skulle faktiskt ha lite mer respekt om man gjorde ett slags jättesatsning på vuxenutbildningen. Men i den budget som lagt fram för att finansiera skattesänkningar drar man ned på vuxenutbildningen med nästan 1 miljard. Man drar undan studiemedel på nästan 2 miljarder riktat mot dem som har den kortaste utbildningen. Då säger att det beror på att man ömmar så mycket för arbetarna i ! Jag tror inte att det stämmer. Det är ett von oben-perspektiv som bekymrar mig och som kommer att ställa till stora problem för er i när ni på det sättet lämnar er fina gamla och stolta utbildningstradition. 197 () replik: Utbildningsministern sade i sitt anförande att det går bra för svensk skola, att vi har en väldigt hög kunskapsnivå i vårt land. Det stämmer delvis det stämmer för vissa skolor, och det stämmer för en del av eleverna. Men det som skrämmer mig är att vi ser en allt större kunskapssegregering i vårt land. Som jag ser saken är detta ett av de största hoten mot den uppväxande generationen. Tycker utbildningsministern att regeringen, utifrån den kunskapssegregering som vi ser, har lyckats med skolpolitiken när det individuella programmet också är det andra eller tredje största programmet på gymnasieskolorna runtom i landet? Och tycker utbildningsministern att det är en bra utbildningspolitik när alltfler lämnar utan att kunskapsmålen nåtts? är det ett måste att vi har det individuella programmet, för annars skulle gymnasieskolan totalt kollapsa. Utbildningsministern säger också: Vi gör det här för att hjälpa eleverna. Därför stärker vi det individuella programmet. Jag håller med om att vi måste göra det, för det är viktigt. Men missar ministern hela poängen och det samspel som ska finnas mellan och gymnasieskolan när man helt plötsligt säger: Vi accepterar det faktum som gäller. Vi säger att vi fortsätter på den linje som vi redan har påbörjat. Då måste jag fundera, för mitt mål är att det individuella programmet ska försvinna att det helt enkelt inte ska vara nödvändigt. Därför gör vi våra stora satsningar. Hur ser utbildningsministern på det individuella programmet framöver? Anser han att vi ska kunna fasa ut det , eller ska det bli kvar som ett av de största programmen i svensk gymnasieskola? 198 Utbildningsminister () replik: Mitt engagemang det behöver ingen tveka om är helt och hållet inriktat på hur vi stärker och gymnasieskolan på ett sådant sätt att alla barn och ungdomar, inte bara de som har turen att komma från rätt familj, får bra grundläggande kunskaper och självförtroende. Det är detta som hela vårt kvalitetsprogram handlar om. Det handlar om stöd och hjälp . Skolan måste bli bättre på att tidigt identifiera stödbehoven för att se till att barn får det stöd och den stimulans som de behöver så att de inte hamnar i läget att de tappar sugen och självförtroendet och ser att de har alltför långt att gå för att nå kunskaperna. Vidare handlar det om att individualisera skolan, om att inse att barn lär i olika takt och på olika sätt och måste få ha den rätten. Men vi ska inte sänka kunskapsambitionerna, för då lurar vi in barnen i återvändsgränder. Det gäller även att stärka den nationella likvärdigheten. har vi ett nytt som är ute och gör tuffa och viktiga inspektioner av landets alla kommuner. Vi får mycket goda insikter om att det faktiskt hjälper till i det lokala skolutvecklingsarbetet ett Skolverk som inte alls kritiseras på samma sätt som förr det gamla därför att man har blivit mycket skarpare och har mycket tuffare och mycket bättre arbetssätt. Dessutom koncentrerar man sig på att hävda den nationella likvärdigheten. Det gäller också utvecklingsplaner för varje elev så att det blir tydligt för föräldrar, barn och skola vilka målen är och hur man ligger till i förhållande till målen. Naturligtvis ska ambitionen vara att ingen behöver gå på det individuella programmet. Där kan vi vara helt överens. Men tycker att det är rimligt att säga till 1718-åringar att de ska tillbaka till ? Tror ni det är ett bra sätt att motivera dem? Det tror inte , och det tror inte vi. Och sedan, , hur ser ni egentligen på kärnämnena och på behovet av grundläggande kunskaper? har ju tidigare stått så oerhört fast vid den tradition som Centerrörelsen kommer av: att alla behöver kärnämnen för att kunna vara en god och aktiv medborgare och få ett gott yrkesliv. 199 () replik: Det låter väldigt bra att, som utbildningsministern säger, alla skolformer ska ha en bättre och en mer individualiserad skola. Den ska vara elevanpassad. Utgångspunkten ska vara de egna målen och så vidare. Det låter väldigt bra. Men, fru talman, med all respekt för utbildningsministern tycker jag ändå att han har missat en del av den verklighet som många av eleverna lever i. hade vi en debatt här där Socialdemokraternas representant stod här i talarstolen och talade om just den kunskapssegregering som vi har i vårt samhälle och som blir större och större och där vi missar många barn och många elever. Då kan vi inte säga att vi bara ska stärka det individuella programmet på gymnasieskolan. Utbildningsministern svarade inte på min fråga om han vill utfasa det eller acceptera att det ska finnas kvar som ett av de största programmen. talar om att kunskapskraven fortsatt ska vara höga. Det håller jag verkligen med om. Det finns ett intresse för och det finns ett krav från både människor och samhälle på att ha kvar de höga kunskapskraven. Men då måste vi också ge förutsättningar för det, både i och, framför allt, i gymnasieskolan. sade tidigare i detta replikskifte att det inte kan vara så att 1718-åringar ska behöva ta om en del av utbildningen på gymnasieskolan. Nej, men det är just vad som händer när de fasas ut och missar intresset för gymnasieskolan och säger att de hoppar av och i stället gör någonting annat. Vi måste se till att de elever som kommer till gymnasieskolan har en bra grund så att de klarar de kunskapskrav som vi har i gymnasieskolan och så att de därefter är beredda för ett arbetsliv. 200 Utbildningsminister () replik: Nej, i min replik talade jag inte om det individuella programmet. Jag beskrev vad vi vill göra med för att se till att öka andelen elever som får de kunskaper som de behöver med sig för att börja i gymnasieskolan. Det handlar om hela det arbete som pågår i landets skolor och om att se till att stärka de elever som annars riskerar att inte få de kunskaper som de behöver. Vi ska inte hålla på och säga som och som , nu på väg att lockas in i maktalliansen: Vi sänker kunskapskraven för de eleverna. De behöver inte så mycket. Därmed tror vi att vi har löst ett problem. Men se dig omkring i världen! Det finns länder som har prövat den modellen till exempel , som kommer mycket dåligt ut i de internationella jämförelser som görs. Jag menar att vi inte kan svika de elever som går på det individuella programmet. De behöver stärkt kvalitet. De behöver mer kvalificerade lärare, mindre grupper och möjligheten att få de goda kunskaper som de måste ha med sig för att komma in på ett nationellt program och för att kunna klara sin utbildning och sedan få ett arbete. Då måste vi ställa upp i landets alla kommuner med att stärka rätten för dessa elever. är det väldigt stora skillnader när det gäller vilken rättighet de har. Om tvekar på den punkten verkar ni överge flera av era traditionella ståndpunkter. Gör inte det! Låt inte styra borgerlighetens utbildningspolitik bara för att fått ordförandeskapet i den arbetsgrupp som ska lägga fast ert valmanifest! Stå fast vid er folkrörelsetradition och stå fast vid sidan av de här eleverna och säg: Vi stöttar er och ger er rätt till kunskaper. Då gäller det att stå fast vid kärnämnena. Då gäller det att se till att mer resurser kommer till skolan. Då gäller det att stötta barn tidigt i . Där har vi en politik som borde kunna stödja! 201 () replik: Får jag börja med att säga att jag tror att statsrådet missade en viktig poäng. talade inte om de senaste 13 eller 14 åren utan om . Det genomfördes ett antal reformer åren 19911994, bland annat en ny läroplan. Det tar innan de börjar få genomslag. Jag tror men kan inte svära på det att det var mycket medvetet som han talade om . För övrigt ingår jag i en , inte i en maktallians. Det skulle inte föresväva mig att börja kalla den proposition som vi nu diskuterar för någonting annat än det som statsrådet har valt att kalla den för. Jag gillar inte det Bommersvikssnack som ni använder. Ni bestämmer er för att kalla saker och ting för någonting annat än vad de är. har gjort likadant här . Han ägnade sin tid åt att tala om vad de olika partierna vill i stället för att försvara sin egen proposition om ohälsa. gör statsrådet precis samma sak. Försvara era förslag i stället för att försöka tala om annat. Det skulle debatten vinna på. Jag fick nästan en déjà vu-upplevelse när jag hörde . Hon var så lycklig för det lärlingsprogram som skulle komma till. var jag med om en motsvarande debatt. Då var det och som tillsammans på hade presenterat en lärlingsutbildning som skulle vara modern, nytänkande. var överlycklig när han beskrev hur bra det skulle bli. säger samma sak. Hur kan statsrådet garantera att det den här gången verkligen blir någonting av det och att allt inte faller platt i marken som det gjorde 1997? 202 Utbildningsminister () replik: Jag talar inte om det officiella namn som den här samarbetsgruppen har kallat sig själv vid. Jag talar om det som jag ser, en maktallians med väldigt lite innehåll. Än en gång väldigt tydligt: Det är otroligt stora skillnader mellan vad ni tycker om gymnasieskolan . Då hjälper det inte att, som gör, säga att det där kommer att bli jätteroligt. Ja, men det måste ju tas ett antal strategiska beslut i väldigt viktiga frågor för elever kärnämnen, utbildningstidens längd, vilka ambitioner man ska ha vad gäller kunskaperna. Jag vill fråga också : ni att i den gruppen ställa upp på att förkorta de yrkesförberedande programmen en tredjedel? Jag tror att det är viktigt att få veta det , för det kommer naturligtvis att kompromissas i den gruppen. Men jag tror att människor vill veta i en så viktig och grundläggande fråga. Är det det budskap ska sända till omvärlden, att nu vänder vi och börjar förkorta våra utbildningar? Jag är väldigt glad över det förslag till lärlingsutbildning som vi har tillsammans mellan Socialdemokraterna, och . Att det kommer att bli en väldigt bra utbildning är hela upplägget en garant för. Vi ser till att det ska vara ett valbart alternativ redan från start. Det innebär att vi kommer att se ett tryck från elevsidan på att se till att man i kommunerna skapar lärlingsutbildningar. Vi ger i uppdrag att utforma hur det ska se ut så att man i kommunerna också får det stöd och den hjälp som behövs för att utforma kursplaner och arbetet. Vi har ett väldigt starkt engagemang för hur vi ska stärka yrkesutbildningarna i många kommuner. Då ska vi driva på detta och se till att det här blir ett attraktivt valbart program för elever som har höga ambitioner, som vill bli goda yrkesarbetare och som inser att man då behöver med sig goda teoretiska kunskaper. Men måste också svara på hur man ser på den högervridning av utbildningspolitiken som pågår. 203 () replik: kan känna sig helt lugn. Vi kommer att gå igenom fråga för fråga, precis om man ska göra när man har ett samarbete. Man kommer att tillsätta de utredningar som behövs. Det finns ingen anledning för mig att svara någonting konkret i en fråga som har framförts i en debattartikel. Det vore bara löjligt att rakt upp och ned säga ja eller nej. Det behövs ordentliga genomgångar, och man måste gå tillbaka i tiden och till exempel se vad resultatet har blivit för de elever som tidigare gått på de programmen. Men var lugn, det där ska vi klara av. Vilket förslag är statsrådet nöjd med när det gäller lärlingsutbildningen? Det är som har fått i uppdrag att lägga fram ett förslag. Hur kan vi få en garanti för att det verkligen blir ett program som är upplagt på det sättet att det inte erbjuds till elever som inte kan eller inte orkar någonting annat utan erbjuds till elever som har lust och vill gå ett lärlingsprogram? Det är den inriktningen vi måste ha. 204 Utbildningsminister () replik: Det tycker jag var kloka ord av . Annars får man det intrycket från borgerligheten att yrkesutbildningar är till för elever med inga ambitioner och som tycker att det mesta är pest. Det är precis tvärtom det är en annan inställning vi ska ha. Våra yrkesutbildningar är förberedande program. De ska vara av sådan kvalitet att de lockar elever med ambitioner som vill förverkliga sina idéer om växande kunskap och få ett bra jobb. Då ska man inte heller sända den typ av signaler som inte heller riktigt vill säga nej till. Det är en debattartikel, säger hon. Ja, det är en debattartikel som har tagit sådan skruv att till och med talesman här ställde upp på vad som står där till skillnad från på det som står i reservation. Det är en debattartikel som har fått det stora partiet i alliansen, , att på en höft säga att det där kanske de kan göra, utan analys och utan ordentlig grund. Det är en debattartikel som har tillkommit så snabbt att man inte kan svara på vilka typer av yrken som duger med tvåårig utbildning i stället för tre. Lyssna på och ställ upp på en opinionsbildning som motar tillbaka den där typen av förslag. Häng inte med på den här typen av snabba höftledda aktioner som kommer från . Jag tycker att det finns mycket klokt i det som förespråkar. Också har en tradition av att ligga ganska nära Socialdemokraterna i synen på gymnasieskolan. Jag har inte gett upp hoppet om det även , men det ser ändå ut som att maktalliansen är så hägrande att man är beredd att sätta frågetecken för sina traditionella värderingar i skolan. Det tycker jag är tråkigt. 205 (): Vi har i kammaren sett en utbildningsminister som ägnat sin tid åt att summera sin tid med skolfrågorna. Det är möjligen begripligt med tanke på vad man kan läsa i medierna om regeringens framtid. Det är också möjligt att vi från den borgerliga kanten kommer att hjälpa med att summera den tid han haft som utbildnings- och skolminister, och det är också möjligt att den beskrivningen kommer att vara något annorlunda. Jag vill, fru talman, innan lämnar salen uppmana honom att vara kvar och ta replik på mig så att vi får möjlighet att reda ut de vanföreställningar om moderat och borgerlig skolpolitik som här har presenterat. Skolministern kallar sin proposition för elva steg för att stärka gymnasieskolan. När steg ned på månen sade han: Det var ett litet steg för mig men ett stort steg för mänskligheten. Med är det precis tvärtom. Den här propositionen har uppenbarligen, eftersom det har tagit att skriva den, varit ett stort steg för men knappt ens ett fall framåt för mänskligheten. Vi ser, fru talman, i propositionen att regeringen lyckats med att både sänka kunskapskraven i gymnasieskolan för elever som vill studera vidare på universitet och vidmakthålla gymnasieskolan som en utslagningsmaskin för praktiskt intresserade elever. Bakgrunden och utgångspunkten för oss moderater när vi tittar på gymnasieskolan är att det bara är två tredjedelar av alla gymnasieelever som går klart gymnasiet på den avsedda tiden, det vill säga , och att det bara är tre av fyra som går klart . För är det här framgångar, har vi fått höra från talarstolen. Åtta av tio går klart . Jaha, har vi numera en fyraårig gymnasieskola som anses vara mer eller mindre nödvändig och obligatorisk för alla enligt skolministern? Inte ens de problem som finns har varit utgångspunkten för och regeringen när man format den här propositionen, de elva stegen. Det individuella programmet har, som andra redogjort för, växt från att vara ett tänkt undantagsprogram till att vara ett av de största. Där får kanske var femte elev slutbetyg . Var fanns den problematiken i anförande? Det är normalt att man inte går direkt från gymnasiet till högskola, utan man går direkt från gymnasiet till komvux trots att man har avgångsbetyg. Hälften av de yngre komvuxeleverna kommer direkt från gymnasiet för att höja sin betyg.