prot · GR09109 · 2004-05-05 00:00:00 — Jag tycker att det är lite synd att inte alla partier kunde ena sig om detta som en grundsyn i de här frågorna, men jag tror att det kommer. De stora orosmolnen kommer att visa sig vara felaktiga, och vi kommer att kunna se en utveckling som är positiv. Jag tror tyvärr att det finns mer att oroa sig för i de länder i där det redan finns en oro för att deras välutbildade människor flyttar därifrån och att utvecklingen därför blir sämre i de länderna. Men jag tror att även de vinner i längden på att vi får en ökad rörlighet och att svenska företag flyttar till länder i , driver produktion och har ett ökat utbyte som en del av människorna flyttar hit och vi får tätare kontakter . Men det är klart att den viktigaste dagen, det viktigaste året och den största händelsen i utvecklingskedjan inte är den dag då de här länderna väljer att kliva in i den europeiska unionen. Det var i stället 1989, när föll. Det var det som pratade om tidigare och som gjorde att människor kunde börja röra sig som fåglar över igen på ett helt annat sätt . Det har stegvis lett fram till ökade möjligheter och en ekonomisk utveckling i som är fantastiskt positiv och som vi har all anledning att se som ett stort bidrag för oss också. Jag var i och hälsade på den nya premiärministern där, som är världens första gröna premiärminister. Det var jätteroligt, måste jag säga. Det var en fantastisk sak att se hur ett litet parti kunde få uppgiften att ta hand om regeringssamarbete och utveckla och genomföra den stora förändring som det är att gå in i EU. De gjorde det med stort allvar och ett fantastiskt gediget arbete som många människor var inblandade i. Vi får bara önska dem lycka till i fortsättningen. Det som jag kanske tycker är en av de mest positiva och trevliga erfarenheterna just från länderna i är deras attityd gentemot den europeiska unionen. De bugar och bockar inte lika mycket som den och administrationen gjorde när vi kom in. Det finns en frejdigare och mer självständig hållning. Jag tänker till exempel på , där man är öppet kritisk mot statsbygget och säger: Visst det är klart att vi ska samarbeta, men vi vill inte bygga upp några nya supermakter att lyda under. Vi vill vara ett självständigt folk och fortsätta att styra vår framtid. Jag tror att man mår väldigt bra av att se den attityden inom likväl som i riksdag. pratar vi också om den europeiska konstitutionen den nya grundlagen som tycks vara på väg. Den havererade ju , men ska man ta nya krafttag och försöka få till det här. Man kan nog vara lite mer oroad över tendenserna när det gäller detta. Då gäller inte talet om att det är i folkomröstningar och demokratiska val här hemma i som man ska genomföra den stora förändringen, som det är i många andra länder. Men i ser vi ett räddhågset parlament. Vi har en riksdag bestående av en stor majoritet än så länge i alla fall som inte vågar därför att man känner den stora avgrunden mellan de egna partierna, det egna parlamentet, och folket. Säg mig: Finns det något som är mer beklagansvärt och sorgligt än ett parlament som inte vågar lyssna på sitt eget folk? Vilken fast grund står detta parlament på? Det är någonting som jag tycker att ni måste betänka allvarligt. Hur länge håller det att ha inställningen att vi ska undanhålla svenska folket möjligheterna att påverka och styra utvecklingen inom centrala frågor om Europeiska unionen? Det håller inte i längden. Det är ännu mer tragiskt att se och höra den bitterhet som visar upp i talarstolen över hur eländigt det svenska folket är och vilka vämjeliga åsikter och värderingar som härskar i det. Jag vill ge dig ett råd, . Försök att förstå hur man tänker. Försök att påverka på ett sätt så att du inte skapar en avgrund mellan dig, och den majoritet av svenska folket som ser problem i att steg för steg bygga en gemensam stat i . Det finns problem med det. Demokratiska, grundläggande, sunda och kritiska röster runtom i ser stora problem med det här bygget. Det är klart att man kan tycka att detta är det bästa som har hänt i och att det är den enda lösningen och den enda vägen framåt. Men det är ingen bra argumentation att tala om för svenska folket att det är ett bittert folk i norra som inte fattar sitt eget bästa. Jag hoppas att kommer till sina sunda vätskor, till slut får insikt och inser att man är ett parlament beroende av svenska folkets åsikter och liksom och britterna bestämmer sig för att detta är en fråga som man måste vända sig med till människorna, medborgarna, för att avgöra. Vi antar inte en ny konstitution i genom att sitta vid sidan av, på åskådarbänken, och titta på när de andra bestämmer sig. Svenska folket ska inte undanhållas den möjligheten att påverka. Jag tycker att det vore tragiskt. När vi nu kommer till slutet på den här lilla visan ska jag tala om att vi har ett par reservationer. Vi vill att vi tar upp reservation 4 och 6 i omröstningarna och röstar om dem. Jag yrkar därför bifall till dem. 38 () replik: Jag ställer min fråga med anledning av det kommande Europaparlamentsvalet. Det är viktigt att få besked av alla. Den gröna visionen anspelar på att det finns gröna partier ute i hela . Jag vet att det finns gröna partier i där jag själv har arbetat . De flesta av de här partierna gör den bedömningen att verkligheten ser sådan ut att ett samarbete mellan länderna är viktigt för de miljöfrågor som ska lösas och även för väldigt många andra frågor som ska lösas. Jag har en enda fråga till . Ni i det gröna partiet i gör en annan bedömning. Ni vill hellre gå ur EU än att samarbeta. Varför kommer ni till olika resultat? Frågan gäller ju samma verklighet. 39 () replik: Jag tycker att det är en väldigt intressant fråga. Vi kommer till olika resultat, men inte i frågan om att samarbeta. Där är vi eniga. Alla gröna partier i vill att vi ska samarbeta i en rad frågor och på en rad politiska områden, men vi är oeniga när det gäller bygget av den europeiska unionen och de här ytterligare stegen för att bygga upp en statsmakt, och jag tror att det har historiska, politiska orsaker. De gröna partierna i norra , liksom länderna i norra , det vill säga folken här, har en mer kritisk syn på det här projektet. Människorna och de gröna partierna i , , och , har en mycket mer positiv syn. Jag tror att det beror väldigt mycket på historiska orsaker och erfarenheterna från första och . I har vi byggt upp ett välfärdssamhälle som fungerar lite bättre när det gäller relationen mellan staten och medborgarna än vad det gör i en del andra länder, till exempel . Jag tror att det är sådana saker som i grunden gör att vi har lite olika syn och värderingar kring det här statsbygget. 40 () replik: Ni är ensamma om att göra bedömningen att det handlar om en stat. Låt mig i stället gå vidare i frågan. Ni kräver utträde ur unionen, och då är det väsentligt för svenska folket att veta hur ni vill att situationen ska se ut efter ett sådant utträde. befinner vi oss i ett läge där länderna runtomkring oss är medlemmar. Man börja lyfta upp frågan till diskussion i igen. ligger fortfarande stilla i frågan, men i är den aktuell. Vi är alltså omgärdade av grannar som är med i EU. Hur ser er lösning ut? Jag tycker inte riktigt att svenska folket ska behöva nöja sig med att ni säger: Ut ur EU punkt. Vad händer sedan? Kan den regering som ni nu sitter i sitta kvar? Vad väntar svenska folket efter utträdet? 41 () replik: Jag tackar för det sista. Vi har tyvärr inte nått fram så långt att vi sitter i regeringen ännu, men vi har ju ett aktivt samarbete med regeringen. Vi respekterar den folkomröstning vi har haft. Vi står kvar vid ståndpunkten att det vore bättre för om vi inte var med i EU, men vi driver inte åsikten här i parlamentet genom motioner och sådant att vi ska rösta ut ur EU. Det här är en hållning där vi i nästa läge anser att det ska handla om en ny folkomröstning om ett eventuellt utträde. Det är ingen fråga som vi driver aktivt . På samma sätt tror jag att kd fortfarande vill gå in i EMU-systemet man har inte övergett den åsikten men man respekterar ändå den folkomröstning som har varit. Det kanske är så man ska se på den här frågan. 42 () replik: Är för eller emot EU:s tjänstehandelsdirektiv? Det är av sysselsättning och BNP som sköts av tjänstehandelsföretag. Det är i huvudsak små och medelstora företag. Det borde vara ert folk. Kommer ni att stödja de här företagen och det här direktivet, eller kommer ni att arbeta emot det? Det är en stor fråga i den kommande valrörelsen. Det här med övergångsreglerna slutade bra. Men hade er politik fått råda hade det funnits passtvång och viseringstvång. Det hade varit mellanstatlighet och kontroller. Det hade inte funnits några gemensamma regler som hade möjliggjort en fri rörlighet för arbetskraft eller fri rörlighet för pensionärer och studenterna. I själva mellanstatligheten, som ni hyllar, ligger ju att det måste införas och finnas regler som skiljer länder och människor från varandra. Det är två sidor av samma mynt. Er mellanstatlighet är oförenlig med fri rörlighet för arbetskraft. Det är hyckleri när hyllar det beslut som fattades strax före första maj eftersom ni i grunden vill utträda ur EU och ha mellanstatlighet. Samma sak gäller murens fall. Muren hade funnits kvar om er pacifism hade varit vägledande. Ni för en helt annan politik än statsminister. Han välkomnar Natomedlemskap. Han välkomnar och hyllar inträde i den europeiska unionen. Ni befinner er på helt olika planeter. tycker att det är bra att är öppet kritiskt. Det är , som är mer nyliberal än någon person som finns i riksdag, som driver den linjen. Jag trodde att ni hade mer gemensamt med , för det har vi i . Vilket sällskap befinner sig egentligen i? 43 () replik: Jag talar om det tjeckiska folket. Det här är en väldigt utbredd och vanlig uppfattning som inte bara finns i den tjeckiska regeringen. Den är väldigt spridd bland tjeckiska medborgare i det tjeckiska samhället. Det som jag tycker är lite tragiskt med den åsikt som driver här är att han inte är intresserad av vad medborgarna tycker. Det kommer fram så tydligt också när det gäller frågan om folkomröstning om konstitutionen. Sedan tycker jag att har ett alldeles för dåligt minne. Det var tur att hållning inte gick igenom. Det var vår åsikt, vår linje, som till slut blev majoritetslinje i . Vi röstade ned linje, som faktiskt innebar övergångsregler och hinder helt i onödan. Det är väl detta som är intressant att prata om i samband med den omröstning som skedde i stället för att hitta på någonting annat. 44 () replik: frågade vad ert långsiktiga mål är, . Du bejakar ju att ert långsiktiga mål är utträde ur EU. Men av opportunistiska skäl ska ni dölja detta och stoppa in det under filten i valrörelsen. Sedan ska det naturligtvis poppa upp igen . Den linjen innebär ju hinder mellan människor, folk och företag. Den innebär passtvång i . Det är er linje, ett återinfört passtvång i . Det är konsekvensen av er linje. Du svarade inte på frågan om tjänstehandelsdirektivet som är bra för små och medelstora företag. Vad har ni för hållning där? För att demokratin ska vara legitim måste demokratiska stater kunna leverera. Vi kan se på och på , och . Varför gick demokratin under? Jo, därför att de demokratiska institutionerna inte kunde leverera det som medborgarna efterfrågade. Med er politik kommer en lång rad problem när det gäller miljö, terrorism, brottsbekämpning och gränsöverskridande frågor inte att lösas. I det europeiska, tättbefolkade området kommer er politik, med en uppsplittring på mellanstatlighet, att leda till att demokratier förlorar sin legitimitet. Demokratin kommer att förlora sin trovärdighet hos väljarna. Det europeiska samarbetet är nödvändigt för att demokratin i ska vara livaktig och trovärdig. 45 () replik: Jag tycker ärligt talat att detta är ganska makalöst från en ledamot av riksdag som bara för sedan i första omgången röstade mot öppenhet och mot att vi skulle låta bli att ha nya övergångsregler och hinder för de medborgare i som kommer in i EU, medan vårt förslag faktiskt till slut blev majoritetslinje, som ni röstade på i andra hand. Som slutsats säger du att vi vill ha problem och hinder. Nej, vad vi har velat ha är andra samarbetsformer. Vi är för att hela samarbetar om ekonomi, om miljöfrågor och om en rad andra saker, men vi är motståndare till statsbygget. Jag skulle faktiskt vilja att ni respekterade oss och inte pådyvlade oss att vara motståndare till allt möjligt som gäller gränsöverskridande och samarbete på alla möjliga håll. När det gäller tjänstehandelsdirektivet för vi nu en diskussion inom . Det finns en hel del kritik mot ett antal punkter i det direktivet, och jag ser inte att vi ännu slutligt har tagit ställning till det. Det finns både positiva och mer negativa sidor i det. 46 () replik: Jag behöver ju inte, , diskutera övergångsregler. Vårt parti var det första som sade att vi inte ska ha ett A-lag och ett B-lag. Vi är väldigt glada för det stöd vi fick och för det som blev resultatet. Jag har dock ägnat en del tid åt att läsa valmanifest, och där står en del saker som ska göras inom EU. Det är till och med så att på miljöområdet vill ha överstatliga beslut. Om jag förstår er rätt gäller det på hela miljöområdet, även vad avser miljöskatter. Detta tycker också vi, för det är en av EU:s kärnuppgifter, som vi måste se till att EU blir bättre på. Vi pratar om smalare men vassare, och arbetet med gränsöverskridande miljöproblem är en av de väldigt viktiga uppgifter som EU har. EU är till exempel på väg med direktivet om utsläppsrätter, där man gör ett bra jobb. Det finns mer att göra, men man är ändå på rätt väg. är det näst viktigaste kravet på den här listan ut ur EU. Jag frågar mig, som jag tidigare sade i debatten: Hur ska den här överstatliga miljölagstiftningen komma till stånd? Hur ska den här miljöskatten åstadkommas? Ska inte vara med i detta arbete? Låt mig vara lite raljant och fråga om den här miljölagstiftningen för del ska komma med tandfén när barnen har somnat. Då ploppar det till i glaset, och så kommer det en liten miljölagstiftning som kan vara till nytta. Jag förstår ärligt talat inte den här inställningen och det här valmanifestet. 47 () replik: Jag har nog jättesvårt att tro på det där. Det är möjligt, men vi försöker att hävda linjen att det skulle gå att organisera världen på ett annat sätt. En annan värld är möjlig, och det gäller både på global nivå och på europeisk och nationell nivå. Liksom har vi en tanke om att alla de organisationer som finns kanske inte behövs, i alla fall inte i samma utsträckning som . Men så länge vi är med och så länge dessa organisationer finns kommer vi att ihärdigt hävda vår rätt att vara med om att påverka dem. Vi kommer inte att sätta oss ned och tjura i något hörn därför att vi vill ha en annan ordning, utan vi vill påverka och förändra världen på alla nivåer för en grönare och mer solidarisk världsordning. Det är det som är grundhållningen, och om man läser fler punkter i valmanifestet tror jag nog att man ändå förstår det. 48 () replik: Låt mig ta upp en annan punkt som jag inte heller förstår det är kanske jag som har lite svårigheter med detta. Det är ett väldigt oroligt hörn av . Människor skadas och dödas , och kyrkor och moskéer bränns fortfarande . Att det är oroligt och därmed inte finns någon ordentlig kontroll i det här området gör också att det flödar in illegala vapen och illegala droger. Det är också därifrån som de stora flödena av kvinnor och småflickor som utnyttjas i trafficking kommer. För att klara de här frågorna måste man gå in i en diskussion om EU:s utrikes- och säkerhetspolitik och faktiskt resonera om hur man fysiskt sett ska kunna hantera detta. Ni har ju en punkt som lyder stoppa könshandel och trafficking, men för att EU effektivt ska kunna göra det på det värsta stället krävs det faktiskt att man kan skicka dit soldater. På en annan punkt säger ni: Stoppa EU:s militarisering! Det är något som jag faktiskt inte heller förstår i det sammanhanget. Jag har tidigare diskuterat med Socialdemokraterna om vetorätten i utrikes- och säkerhetspolitiken, som omöjliggör att EU kan tala med en stark och tydlig röst när det gäller kvinnors ställning och miljöfrågor. När det bränner till skulle EU i FN kunna göra en stor och stadig nytta. Det gäller i förhandlingsarbetet med Kyotoprotokollet och med uppföljningen av kvinnokonferensen i och det arbete som därefter har gjorts. Det kräver faktiskt ett på vissa punkter starkare EU, men ni säger: Stoppa EU:s militarisering och ut ur EU. 49 () replik: Jag blir faktiskt lite förvånad. Jag ser trafficking som ett nytt och ganska stort problem, som vi måste komma till rätta med, men jag har väldigt svårt att se att det är tanks och militärer som ska vara lösningen på just det problemet. Vi tror i att det kanske kan handla om helt andra insatser, möjligen polisiära. Man kan tänka sig åtgärder från en fungerande polis, och man kan ha konventioner som gemensamt reglerar hur polisen ska agera för att minska de här problemen. Men att vi skulle skicka ut soldater för att lösa just det här problemet har jag ärligt talat väldigt svårt att se. Jag vill inte vara oartig, men jag tror inte det. 50 () replik: Det känns angeläget att lite mer diskutera medlemskap eller inte medlemskap i med . Du säger att frågan om ett svenskt utträde inte är något som ni driver aktivt, men det är väl ändå en ganska viktig fråga för , kanske viktigare än till exempel kravet på republik i det socialdemokratiska partiprogrammet eller något sådant. Jag är lite rädd för vad som ska komma i stället om nu detta skulle bli verklighet. Egentligen är det väl inte bara utträde ur EU som vill få till stånd utan ni vill rimligen få till stånd någonting helt annat för . Vad gäller det då? Är det politikens och traktatens klossbygge, ett bygge som blir ännu mera svåröverskådligt än dagens EU för medborgarna? Det må vara långt till , men de flesta av oss vet i vart fall var det ligger. Jag tycker att det är en väsentlig poäng med det samarbete som vi har . Det är också så att det med ett politikens och traktatens klossbygge är överhängande risker för att det rämnar vid minsta påfrestning, och påfrestningar finns det gott om för samarbeten av olika slag, säkerligen också för europeiska samarbeten enligt miljöpartistisk modell. Mina frågor till är: Ska verkligen gå ut ur ett växande EU? Behövs det något annat samarbete i om man lägger ned EU, och vad ska i så fall vara grunden för ett sådant samarbete? Jag begär inte att ska måla upp en komplett lösning, men ändå: Vad är grunden? 51 () replik: Jag tror att risken för att det rämnar är mycket större om man bygger ett än om man bygger ett samarbete som ligger nära människorna och är funktionellt i stället för att hitta på ett nytt stormaktsbygge och successivt bygga upp det. Jag tror att detta är mycket mer instabilt i längden än den typ av samarbete som vi tänker oss, som handlar om konkreta, viktiga sakfrågor där vi behöver ha ett samarbete. Det är väl den grundtanke som vi har. Man kan ha ett mycket tätt och intensivt samarbete när det gäller ekonomi, när det gäller miljöfrågor och när det gäller frågor som kommer att påverka oss i alla de här länderna och där inte varje land enskilt kan ta beslut. Man kan ha det i länderna i tillsammans, men i andra frågor behöver vi ett mer globalt samarbete. Vi är dock inte intresserade av att bygga upp en ny stat i . Vi tycker att det är omodernt. Det är antagligen både ineffektivt och odemokratiskt att ha den ambitionen för utvecklingen i . Jag tror att det är mycket bättre om vi försöker anstränga oss att så mycket som möjligt föra besluten så nära människor som möjligt. Då får vi människor med oss i en utveckling och förändring . Då kan vi också se till att vi får ett stabilt demokratiskt bygge som inte rämnar. 52 () replik: är väl svaret skyldig när det gäller vad som ska vara grunden. Möjligen missade jag någonting i resonemang, men jag känner ändå att detta saknas. I en av era reservationer hävdar ni att borde sträva efter att EU i högre grad blir ett mellanstatligt samarbete. Jag antar att detta i värld är något slags etappmål. Men hur är det egentligen? Att gå ur är inget krav som ni driver aktivt, säger ni. Och så ska ni reformera, och ska jobba för att det ska bli ett mellanstatligt samarbete. Det börjar kännas lite rörigt. Ska gå ur ett växande EU, eller ska reformera detta växande EU? Den känsla jag får när jag läser er reservation är att er inställning till det svenska EU-medlemskapet bäst beskrivs av titeln till Clashlåten I stay or should I go ska jag stanna eller ska jag gå, fritt översatt. Jag tycker definitivt att vi ska stanna. är ju EU-arbetet riktigt spännande dessutom. 53 () replik: Vi är nog eniga på en punkt, nämligen att vi ska försöka påverka och förändra världen, också och och hur politiken formas här. Vi anser dock att det är en bättre utveckling att sikta på att förbättra det mellanstatliga samarbetet än att bygga upp denna stora stat som jag tror kommer att ha ett negativt inflytande över demokrati och över människors möjligheter att påverka framtiden. Jag tror att det blir instabilt och, med ditt ord, riskerar att rämna . Naturligtvis kan vi inte tala om för övriga hur man ska göra. Under framöver kommer EU att finnas kvar. Vi respekterar också den folkomröstning som har hållits i och arbetar tills vidare så gott vi kan för att göra både och EU mer demokratiskt, grönare och mer solidariskt. 54 (): Vår vision är, precis som vårt språkrör just sade, ett alleuropeiskt mellanstatligt samarbete mellan alla länder där vi samarbetar om de viktiga frågorna för framtiden, däribland en del gränsöverskridande miljöfrågor. Frågan är då om man kan se utvidgningen som ett steg på vägen för att nå det gröna målet om ett alleuropeiskt samarbete. Det kan vara så, och därför hälsar jag faktiskt utvidgningen välkommen. Tyvärr måste man dock tillägga att när det gäller vårt hopp om att slimma EU, att EU ska få mindre att bestämma över och att EU eller, som jag vill, det alleuropeiska samarbetet ska begränsas till några få gränsöverskridande frågor går inte EU i denna riktning , och det tycker jag är väldigt synd. Jag tycker att det var bra att röstade nej till övergångsreglerna. Vi ska inte ha ett A- och ett B-lag i EU. I talarstolen har representanter från , talat om det fria EU och hur viktigt det är som riktiga hallelujaanhängare. måste vi påminna oss att det var dessa tre partier som alla lade fram förslag om övergångsregler i olika tappningar medan det däremot var , , och som lade fram förslaget om att vi inte ska ha ett A- och ett B-lag. Uppenbarligen är det motståndarna till EU, och Vänstern, som står för det egentliga öppna, mänskliga och icke-diskriminerande EU. Så är det också i det kommande EU-parlamentsvalet, där röstningen sker : Det är som står för de konkreta, gröna och mänskliga förslagen om en bättre EU-politik och en bättre världspolitik. För en grönare värld riv EU:s murar! Vi måste riva EU:s murar mot fattiga länder och jobba för rättvis handel. Vi måste bekämpa korruption och bedrägerier inom EU. I samband med detta måste jag beklaga att röstade för att skulle få fortsatta trots att det bevisligen finns ganska mycket som pekar på att man inte har skött ekonomin i EU när det gäller . Däremot fanns det representanter från den gröna gruppen och som aktivt röstade för att skulle avsättas på grund av att de inte kan hålla reda på de pengar som EU har och det är väldigt mycket. Mycket av pengarna går till EU:s jordbrukspolitik, som är halva EU:s budget på . Det är inte för mycket begärt att EU då ska kunna hålla reda på pengarna. Uppenbarligen kan man inte detta. Uppenbarligen skyddar både den konservativa och den socialistiska gruppen i för att de ska kunna fortsätta med detta. Vissa påstår att EU-parlamentsvalet ska vara ett val mellan höger och vänster. Det är inte sant. Socialistgruppen och den konservativa gruppen i röstar i de stora och viktiga frågorna i stort sett alltid på samma linje.