prot · GS0913 · 2004-10-13 00:00:00 — Frustrationen bland yrkesutbildade invandrare som väntar på att få jobb kräver att vi prövar nya grepp. Det kan vara ett bidrag till att lösa upp knuten. De människor med invandrarbakgrund i som trots allt får jobb jobbar sällan i offentlig sektor. var det som jobbade i den privata sektorn. Det är tecken på att attityder bland chefer ute på offentliga arbetsplatser verkar diskriminerande. Som förtroendevalda bör vi göra vårt yttersta för att de arbetsplatser som styrs av politiker bidrar till att häva utanförskapet genom att anställa människor som inte får jobb, trots bra kompetens och utbildning. Här behövs inte ändrade regler utan här behövs ändrade attityder. Chefer i offentlig sektor behöver kunskap om olika kulturer och mångfaldens positiva effekter på arbetets kvalitet. Utöver utbildning har jag i en tidigare motion också föreslagit att några myndigheter ska pröva en modell för avidentifiering av personuppgifter. Det prövas redan i och kommuner bland annat. De arbetssökande får en rättvis och objektiv behandling som bygger på meriter, utbildning och arbetslivserfarenhet. Vad man heter, om man är man eller kvinna, ung eller gammal, svensk eller utlandsfödd kommer in senare i processen. Min motion avslogs dock. I stället beslutade regeringen att inrätta en högskoleutbildning på 40 poäng med inriktning på förvaltningskunskap för att invandrade akademiker lättare ska få anställning i statlig förvaltning. Jag ser det som en skenåtgärd som bara försvårar för kunniga akademiker att få jobb. Det finns en mängd människor som utan att ha läst en enda poäng förvaltningskunskap är anställda i statlig förvaltning . De lär sig på plats. Varför ska vi behandla utlandsfödda annorlunda och skicka dem på kurs i förvaltningskunskap? Som liberal kan jag inte acceptera att alla inte släpps in på arbetsmarknaden, att vissa hänvisas till socialbidragsberoende och diskrimineras på grund av sin religion, hudfärg eller annorlunda namn. Alla människor har rätt att få utöva sitt yrke. 319 () replik: Först har jag en liten rättelse. har kontrollerat både privata och offentliga arbetsgivare. Tyvärr måste vi konstatera att båda är lika dåliga. Det fråntar inte det viktiga ansvaret hos det offentliga att vara ett föredöme, men tyvärr är privata och offentliga arbetsgivare lika dåliga. Jag delar din syn på att utbildningssystemet, speciellt i den högre akademin, är stelbent. har man förmåga att ta till sig doktorander från andra länder. tycker jag att det är förvånande. De ligger ändå i fronten i fråga om utbyte av kunskaper och utbildningar. Jag reagerar på en annan sak. hänvisar du till , siffror som har tagits fram och förslag om hur man kan komma åt diskriminering. Men ni vill lägga ned integrationskraften, den dynamo som finns, den myndighet som finns för att ta fram allt det konkreta de problem som finns. Verket är en spjutspets för att förändra alla andra förvaltningar och myndigheter. Är inte det ologiskt? 320 () replik: Det enda jag har använt från i mitt anförande är statistiska siffror. Jag har inte använt ett enda förslag de har kommit med. Den siffra som jag hänvisade till, att jobbar i privat sektor, är från . Okej den är , från deras årsrapport , men jag tror att den stämmer. Den visar alltså att av människor med invandrarbakgrund i jobbar i privat sektor. Det är tydligt att det är lättare för människor med invandrarbakgrund att få anställning i privat sektor. Jag står fast vid politik. Vi behöver inte . Det förslag jag har kommit med om att avidentifiera ansökningshandlingar är inte förslag. Det är kommun som har börjat med det, och sedan har och ett antal andra kommuner jobbat fram det. Jag tycker att det är rimligt att statliga myndigheter använder sig av det. 321 () replik: Man bör läsa rapporter, för de är fulla av kunskaper om hur vi kan förändra högskoleväsendet och utbildningsväsendet för att bli mycket bättre på att ta till vara den mångfald av kunskaper och erfarenheter som kommer hit till . Det är just en av de roller som ska ha, att driva på utvecklingen och peka på de brister som finns i det samhälle vi har . En av de saker man gör är att ta fram dessa rapporter, räkna och peka på problemen. Men det där vill ni ta bort. Ni vill avskaffa det verket. Jag tycker att det är inkonsekvent. Här har vi en myndighet som kan peka finger åt alla dem som inte gör sitt jobb, bland annat universiteten. De är ibland lite tröga och långsamma, och ibland gör de kanske till och med felsteg, som när det gäller juristerna där de vill kvotera in på etnisk grund. har vi en myndighet som kan hjälpa oss att bli mycket bättre, men den vill och avveckla. Det är ologiskt. 322 () replik: Det behövs inget integrationsverk, därför att det finns ett . Det finns också andra partier, som kommer med en mängd bra förslag när det gäller att lösa integrationsproblemen i . Men du slår bara dövörat till och hänvisar till en massa myndigheter som kommer med förslag som inte leder till någonting. Du vill alltså att utlandsfödda akademiker ska varva runt i valideringskarusellerna. År får de vänta, och du är inte beredd att pröva några nya förslag. Här kommer jag med en mängd förslag, som att införa avidentifierade ansökningshandlingar till statliga myndigheter och att förlänga provanställningsperioden, och du säger nej. Är det nej du ska säga till de invandrare som sitter och väntar på att få ett jobb? Vi måste ta till nya grepp, och det behöver vi inte för. och andra har en mängd bra förslag. 323 (): Nej, tack. Ja, välkommen! Så inledde sin artikelserie om diskriminering på svensk arbetsmarknad . Det var en avslöjande serie om hur personer med utländsk bakgrund sorteras bort. Fyra studenter, två med utländsk bakgrund och två med svensk, ringde totalt 366 arbetsplatser. Det svar de fick var avslöjande, skrämmande och ett enormt slöseri. Avslöjande för nu kan vi konstatera vad många redan vet, men som många fortfarande förnekar. Hur kan vi börja ta tag i problemen, vi lagstiftare men också arbetsmarknadens parter? Skrämmande för även om bortgallringen görs på grund av så kallad stress, som det stod i tidningen, eller på grund av att man har invandrare i företaget vet vi att handlingen bygger på en falsk föreställning om andra människor. Ett enormt slöseri för det går invandrade kvinnor och män som är busschaufförer, undersköterskor och lärare och vill inget hellre än att vara med och göra till ett ännu bättre land. Det är människor som har all den kompetens och kunskap som ropar efter men som inte får en chans. Jag har tidigare i kammaren debatterat diskrimineringen på bostadsmarknaden och i nöjeslivet. Vi vet också att det förekommer diskriminering i utbildnings- och rättsväsendet. Diskrimineringen är ett faktum i . Diskrimineringen leder till att vi delar upp samhället i vi-och-dom-samhällen. Sådana samhällen är farliga. De slår sönder sammanhållningen, skapar otrygghet och sprider rädsla. Diskrimineringen slår dessutom sönder unga människors framtidsdrömmar. Många får för sig att de oavsett vad de gör och oavsett hur mycket de anstränger sig inte får en chans. Det finns ingen integrationspolitik i världen som kan lyckas om vi inte lyckas motverka diskrimineringen, inte minst på arbetsmarknadsområdet. Det finns ingen sfi-kurs, ingen validering eller pengsystem i världen för den delen som är god nog om det inte finns någon som är beredd att ge invandrade svenskar en chans. Därför är kampen för integration också kampen mot diskriminering. Det återstår två viktiga år på det integrationspolitiska området två mycket viktiga år. är segregationen och utanförskapet stora problem. kan bli mycket bättre på att ta till vara alla människor som bor i landet. kan mycket göras, om intresset finns. Men, herr talman, en del har redan gjorts. Introduktionen för nyanlända har på flera håll förbättrats. Där har ökad individualisering och flexibilitet varit ledstjärnor. Där har omhändertagarperspektivet fått stå tillbaka i stället har varje enskild och dennes yrkes- och utbildningsbakgrund stått i fokus. Där har man och så tydligt som möjligt fokuserat på arbete. Mycket av detta förändringsarbete har varit möjligt tack vare storstadssatsningen. läggs två viktiga propositioner, en om nyanländas etablering och en om svenskundervisningen. Propositionerna har tagit intryck av och bygger på allt det positiva jag har nämnt. Även arbetsmarknadspolitiken har vässats. De specialutbildade arbetsförmedlarna arbetar med att stödja och vägleda invandrare, som de arbetar mycket med arbetsgivarkontakter. Det är en regelförändring som gjort det möjligt för bland annat invandrare som har arbete att delta i arbetsmarknadspolitiska utbildningar inom bristyrken. Det är också det ökade arbetet med validering och matchning. Alla dessa och många fler är insatser i rätt riktning, insatser som kortar vägen till arbete, insatser som tar vara på människors kraft, vilja och förmåga. Också här var storstadssatsningen ett viktigt redskap. inrättas prova-på-platser en idé sprungen ur tillväxtsamtalen med näringslivet och fackföreningsrörelsen. Dessutom görs en extra satsning på arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens, också det i samråd med och fackföreningsrörelsen. Också kampen mot diskrimineringen har skärpts och kommer att skärpas ytterligare . Det återstår två viktiga år på detta mycket viktiga område två mycket viktiga år. Vad säger då oppositionen, och vad är deras syn på integrationen? Först : Jag letade länge och väl i deras budgetreservationer, och jag hittade en tunn, tvåsidig reservation där man i stort sett vill lägga ned . Bristen på förslag är tydlig. Vad det beror på kan man bara spekulera om kanske på att politik mot segregation försvann med de få invandrarprofiler som tidigare hade. Först lämnade , och sedan följde . Sedan : Er reservation på området är ambitiös. Ni ser, precis som vi socialdemokrater, mångfaldens många möjligheter. Ni är lite väl ensidiga och svartmålande i en del beskrivningar. Men tyvärr är ni fortfarande luddiga i ert budskap, så luddiga att till och med många folkpartister har svårt att förstå vad ni menar. Ni talar vitt och brett om egenmakt, som exempelvis , tidigare riksdagsledamot och partistyrelseledamot, använde ord som ovanifrånperspektiv, bestörtning och populistisk i när hon beskrev er integrationspolitik. Vad menar hon? Och vad menar ni? 324 () replik: Det finns två viktiga saker att säga om och . För det första ska, enligt uppfattning, myndigheter inte ägna sig åt politisk propaganda och opinionsbildning. Myndigheter är till för att verkställa de beslut som fattas av folkvalda politiker i regering och riksdag. Politiker ska bilda opinion för sina ståndpunkter. Myndigheterna ska inte ägna sig åt att med skattebetalarnas pengar pracka på medborgarna sina åsikter. Politiker ska inte abdikera från sin opinionsbildande roll. Vi ska inte smita från det ansvaret. Att skapa nya myndigheter är att smita från ansvaret att bilda opinion och driva fram sina egna åsikter i debatten. För det andra löser fler myndigheter på det integrationspolitiska området inte problemen. I själva verket är detta att skapa nya myndigheter ett sätt för handlingsförlamade politiker, i det här fallet , att smita från sitt ansvar. Han har ingenting att komma med inom integrationspolitiken. Då ska vi ha en myndighet som löser alla problem, men myndigheter löser inte problem, Astudillo. Kom med några konkreta förslag i integrationspolitiken i stället för att hänvisa till att myndigheter löser problemen! Det kommer de aldrig att göra. 325 () replik: Jag tror inte heller att fler myndigheter löser problemen. Däremot vet jag att en myndighet som kan åka runt i världen och se hur andra länder löser liknande problem med segregation och utanförskap. Vi kan få till oss den informationen och förkovra oss och lära av varandra, spegla oss mot andra. Det är en sådan sak som den här myndigheten jobbar med, som jag tycker är oerhört viktig. är unikt men inte så unikt att vi inte kan lära av andra. Detta är en roll som har tagit till sig, och det finns en rad förslag. kanske missade det, men jag tog upp en del av det som vi socialdemokrater har gjort på det här området. Läs protokollet och se att jag ändå har pekat på en rad åtgärder som vi har vidtagit på det här viktiga området! 326 () replik: Jag kan gärna läsa protokollet. Jag föredrar dock att lyssna på vad säger just . Det finns en enorm myndighetssjuka hos Socialdemokraterna. När Socialdemokraterna inte vet vad de ska göra inom glesbygdspolitiken skapar de ett glesbygdsverk. När Socialdemokraterna inte vet vad de ska göra inom integrationspolitiken skapar de ett integrationsverk, och när Socialdemokraterna inte vet vad de ska göra inom EU-politiken bestämmer de sig för att skapa en helt ny myndighet för att ge bidrag för att människor ska debattera EU-politiken. Vi ser det på område efter område. diskuterar vi integrationspolitiken, . Vilka problem har konkret löst under de år som har funnits? 327 () replik: roll är inte att lösa problem, utan det kan visa hur vissa kommuner har löst problem och peka på dem och säga: Ta efter dem, för de har varit väldigt duktiga på att ta vara på akademiker från andra länder! kan på så sätt lyfta upp exempel från högskolor som har varit duktiga på att släppa in folk snabbare. kan åka till och till och ta hit förslag så att vi som politiker har mer att ta till och mer att förändra. Men det är klart att det är lättare att med symbol- och slagordspolitik säga: Lägg ned den här myndigheten för den ska inte integrera! Det är klart att den inte ska det. syfte har aldrig varit att se till att integrera människor, utan integrationen sker på ett annat sätt. Framför allt integrerar människor sig själva. 328 () replik: Det var intressant att lyssna till exposé över den socialdemokratiska integrationspolitikens välsignelser. Problemet är bara att den bilden inte stämmer med verkligheten. Låt mig få läsa ur , under rubriken storstadssatsningar på s. 37: I en skrivelse redogjorde regeringen för resultatet av arbetet med satsningarna, nämligen att arbetslösheten har sjunkit, valdeltagandet ökat och människors trygghet och framtidstro ökat i de bostadsområden som omfattats av avtalen. Vad har att säga om den här beskrivningen? För de här påståendena är inte korrekta. De stämmer till exempel inte alls på området i din och min gemensamma valkrets . Valdeltagandet har inte ökat i . Det är inte så att arbetslösheten har minskat. Och tryggheten och framtidstron har inte jag frapperas av den öppna naiviteten i påståendet återvänt till de här områdena, för den har aldrig funnits där. Vad har att säga om detta? 329 () replik: Den utvärdering som har gjorts av storstadssatsningen pekar på att vi ändå har kunnat stävja den negativa utvecklingen och att vi i vissa områden har kunnat vända utvecklingen. Kom ihåg, , att detta inte bara handlar om , utan det handlar om 24 stadsdelar som har tagit del av storstadssatsningen. Vi har sett områden där man har ökat sysselsättningen. Vi har sett områden där vi har ett ökat deltagandet. Vi har sett områden där folk känner sig mer delaktiga och känner mer trygghet i sin miljö. Sedan vet du och jag, , att har särskilda problem. har slagits rejält av strukturomvandlingen, hårdare än många andra delar av . har en kraftfull segregation. Det är därför som vi tar ett särskilt ansvar för , och vi driver de frågorna tillsammans genom Välfärd för alla, till exempel, som är ett program som jag tycker är väldigt bra för att förändra den situation som vi har i vår stad. Men mycket mer behöver göras. Det är därför som vi driver det som rikspolitiker, men vi lyfter också fram Malmös specifika problem. 330 () replik: besökte , generaldirektör, , och han dömde då ut storstadssatsningen. Det går alldeles utmärkt att läsa intervjun med honom i , vilket jag gjorde innan jag kom hit till kammaren. Han är mycket tydlig med vad han tycker om storstadssatsningen. Han säger att det är ett misslyckat projekt som bara har lett till att människor har gått från det ena projektet till det andra. Sanningen är ju den, , att utanförskapet och utslagningen har ökat i och som ni har styrt staden och som ni har haft majoriteten i den här kammaren. De projekt som har gått bra, till exempel kommunala bostadsaktiebolags projekt för att få arbetslösa invandrarkvinnor att bli egenföretagare, har inte fått några efterföljare i resten av vårt avlånga land. Projekt som faktiskt lyckas tycks ni snarare skämmas för. Ni lyfter inte upp dem till nationell nivå. Ni arbetar inte med dem utan i stället står ni här och pratar om annat. Det är mycket talande, tycker jag, att ni inte vill att människor ska bli egenföretagare, att ni inte vill att människor ska kunna leva av sin egen förmåga, och det blir så mycket mer skrämmande när vi vet att vad de här människorna som lever i och de andra områdena inte behöver är mer av bidrag och mer av projekt. 331 () replik: Många av de förändringar som integrationspolitiken innebär det handlar om en ökad individualisering och om att bygga på det människor har med sig har varit möjliga tack vare storstadssatsningen. Jag tänker på språkförskolorna. Det är absolut inte ett misslyckat projekt, . Det finns massor av det som de här extraresurserna till de utsatta områdena har inneburit som har varit positivt. måste vi förvalta det och se till att det blir bestående. Där har vi en gemensam kamp att föra, för det är knapert i kommunernas ekonomier. Sedan tycker jag att det är slående att har en tunn liten reservation på max en och en halv sida, och de vill lägga ned . De har ingen egen politik på det här området. Det enda jag vet är att man vill straffa de sjuka, de arbetslösa och de föräldralediga. De ska ta smällen för de skattesänkningar som vill genomföra. Det är klassisk högerpolitik, . Men den har du inte ens stått för här. 332 () replik: Jag antar att du var här också , . Du kunde då se hur din statsminister stoltserade med alla dessa rapporter som kom varenda minut och som berättade hur bra var, bäst i allt. Men du vet att det finns inte en enda rapport som säger att är bra, för att inte säga bäst, vad gäller integrationen. Om detta hade ingenting att säga. Han glömde detta totalt. Han glömde allt det som du bryr dig om, om du verkligen bryr dig om detta. Det måste vara ett problem inte bara för vänsterpartisterna att ha en ledare som kallar sig för kommunist utan också för dig att ha en ledare som inte bryr sig om de saker som du säger att du bryr dig om. 333 () replik: Det är inte helt sant, . Mycket av debatten handlade om två helt olika synsätt på människor. Det jag hörde var att vill straffa de sjuka, de arbetslösa och de föräldralediga för att klara sina stora skattesänkningar. Den politiken slår rakt mot många invandrare, många som är sjukskrivna. Mycket av debatten handlar också om ohälsan. Många invandrare lever i ohälsa på grund av till exempel otrygga anställningar. Det är de som har springvikariaten. Det är de som har visstidsanställningarna. Är beredda att förändra de här otrygga anställningsformerna så att vi kan få ned ohälsotalen? 334 () replik: Det är pinsamt, , att se dig försvara det som inte kan försvaras. Varför säger du inte: Det var synd att glömde de mest utsatta i vårt land? Varför kommer du med allt det här om hit och dit? Säg som det är. De människor som du försvarar i , i och överallt, de människorna ska veta sanningen. Din statsminister glömde dem, och det kan ingen dölja. 335 () replik: Det är inte sant, och vi kommer att ta den fajten. Men jag måste ta upp en annan sak, som gör mig lite orolig. Ni skriver att vi måste sluta se ned på människor och talar om egenmakt vitt och brett. ger ni en bild av de människor som kommer till som helt handlingsförlamade så fort de kommer i kontakt med en myndighet och som passiva socialbidragstagare, fullkomligt maktlösa klienter som förlorar kontrollen över sina liv. Så skriver ni i er reservation. Det går inte ihop. Här brister er analys. Dessutom är det ju fel. De invandrade svenskar jag möter är inte viljelösa. De är företagsamma. De vill arbeta och studera. Framför allt är det också många som gör det. Det är nog det som folkpartisten menar i sin , där hon skriver att socialliberala profil är på väg att utplånas. Och det är kanske därför som den socialliberale har blivit omplacerad och inte längre får ha ansvar för integrations- och migrationspolitiken. 336 () replik: Jag kan hålla med om att vi definitivt kan lära av andra länder. Det är ju så att ligger i botten i integrationsliga. Massor av välutbildade invandrare i vårt land försöker emigrera till , och , för där får de jobb. Vi behöver verkligen lära av andra. Men vi behöver inte för det. Det är väl därför vi riksdagsledamöter åker på studieresor, för att vi ska få impulser och sedan omsätta dem i nya lagar, nya förordningar, i ett nytt samhällsbygge. Det finns en mängd kunniga invånare i vårt land som inte får jobb. Jag tog upp detta i mitt anförande, och ett förslag är att vi, i stället för att stirra oss blinda på exakta examina, på skillnader mellan en snickarutbildning i eller Bosnien och en snickarutbildning i , en svetsarutbildning i och svetsarutbildning i , låter människor få visa vad de kan på arbetsplatserna genom en förlängd provanställningsperiod. Jag tänkte fråga, , om du är beredd att verka för en förlängd provanställningstid. 337 () replik: Först och främst: När det gäller den där har sagt att det är som att jämföra päron och äpplen. Det är det man har gjort. Det är helt olika sorters flykting- och invandrargrupper. Så du borde läsa på det här med ännu mer. Jag är inte beredd att öka otryggheten för dem som söker jobb och dem som har jobb. Jag tror nämligen inte att det är lösningen. Däremot är jag beredd att se till att vi har arbetsplatsförlagd yrkesvalidering mycket mer än . Jag är beredd att se till att stödja de kommuner och högskolor som försöker kringgå de stelbenta regler som vi byggde upp och som tar tid att förändra. Ta till exempel det projekt i där invandrade pedagoger på mindre än halva tiden får svensk lärarbehörighet. På mindre än halva tiden för lärarutbildningen får de det. Låt oss driva det ihop. Låt oss komma i gång med den här förändringsprocessen tillsammans, ! 338 () replik: är ju inte . Jag tycker att det räcker med alla de människor som jag har mött som vill emigrera från för att de vet att deras släktingar, vänner och bekanta har väldigt lätt att få jobb i andra länder eftersom akademiska examen där tas till vara. Det gäller till exempel , och . De är föredömen, och är ökänt för att vara en avgrund för många invandrare. är inte beredd att pröva mitt förslag, och jag tycker att det är tråkigt. Du hänvisar till att det är sådan otrygghet. Men är det inte otrygghet vi ser att många människor lever under i ? Det är otryggheten att inte ha ett jobb, otryggheten att år ut och år in få vänta på att få ett jobb. Det är detta det handlar om. Lärarinnan från Bosnien fick vänta innan hon fick jobba som lärare i . Min andra fråga till gäller mitt andra förslag, om att avidentifiera ansökningshandlingar hos statliga myndigheter. Är du beredd att verka för något sådant? 339 () replik: är definitivt inte , och jag tror absolut inte att de har lösningen på alla problem. Men först till det här kring otrygghet. Jag är inte helt säker på att de människor som går på springvikariat och har oerhört otrygga anställningsformer, som kanske får vänta tills telefonen ringer , skulle må mycket bättre och ha lättare att få jobb om vi ökade otryggheten på arbetsplatserna. Det är ju det som är ett av de stora problemen när det gäller ohälsan . Sedan är det klart att vi har en del att lära av och . Men jag tror inte på det working poor-system som finns i , där man har två tre jobb och ändå inte klarar livhanken. Men vi har en del att lära av och . Så är det. Sedan är jag beredd att stödja de kommuner som går före i det här med avkodifiering av ansökningshandlingar. Låt oss se hur det går där.