prot · GS0913 · 2004-10-13 00:00:00 — En trött kulturminister har avgått, och en mycket piggare verkar inte ha kommit. Han är inte ens så pigg eller intresserad att han deltar i årets debatt. Han borde ha mycket att lära genom att lyssna och delta i den här kulturdebatten. Vad är hans och regeringens intentioner? Här står vi moderater pigga och . Tre moderater deltar i debatten. Vi föreslår mer pengar till operan i och i . Vi föreslår mer pengar till de fria teatergrupperna. Detta ger fler jobb, och fler kommer att titta på teater. Vi föreslår tillsammans med några andra partier bättre villkor för kulturarbetare, vilket också ger fler jobb, men framför allt ger det dem bättre bidrag. Vi föreslår också mer bidrag till kulturmiljöer. Vi utvecklar kulturen. Socialdemokraterna gör ingenting. Jo, de vill ha fri entré till museer. Så fort man talar med museifolk säger de: Detta är bra. Men tänk om vi fick pengar för det också. De pengar som har avsatts är inte tillnärmelsevis så stora som behövs för detta. Detta innebär ytterligare försämringar för kulturen. Dessutom blir det en konkurrensbegränsning med tanke på de museer som inte kan göra på samma sätt. Detta är alltså en reform som egentligen inte är någon som helst reform. Och de människor som går på museer kanske går två eller . Men inga nya grupper tillkommer. De stora frågorna löser man inte. Jag kan läsa i pressmeddelande efter pressmeddelande hur förtvivlade scenarbetare och kulturarbetare är. Man lägger ned Kulturnät utan någon som helst anledning. Och pensionsmiljoner saknas. Jag ska citera från . Där stod följande: pensionskostnader och sociala avgifter har ökat med tio miljoner. Det är pengar som inte finns, och om det inte kommer en lösning riskerar mellan 25 och 30 anställda att bli av med sina jobb. I senaste budgetpropositionen anvisas en chockhöjning av pensionspremierna för statliga scenkonstinstitutioner. Det innebär en total ökning av pensionskostnaderna med sammanlagt för de svenska scenkonstinstitutionerna. En summa som slår hårt mot kulturen i hela landet. Vi i utskottet har sagt att den här frågan måste lösas. Men ingen lösning finns. Visserligen ger man lite småpengar. Men detta är ett problem. Bortsett från att man inte har några idéer innebär detta också ytterligare bekymmer för statens scener och för de människor som arbetar där, för dansare och för sångare i första hand. När vi talar om kulturen som ett tillväxtområde som ska ge fler jobb gäller det tydligen inte Socialdemokraterna. Med deras politik tror jag inte att det blir några fler jobb. Det blir ingen tillväxt inom kulturen. Men framför allt skulle jag vilja säga att vi saknar uppgifter om vad Socialdemokraterna vill genomföra på kulturens område. Ett parti som slogs för kulturen verkar ha avsomnat totalt. Jag hoppas att kan tala om för mig vad ni ämnar göra. Vi har gott om idéer. Vi är glada och villiga att ha kulturdebatter. Men, herr talman, vi måste ha några motståndare. 137 (): Jag hade precis som mina kolleger här sett fram emot att vi skulle ha en kulturminister här . Men det är inte bara så att vi inte får välkomna kulturministern till kammaren, utan har vi inte någon kulturminister i . Det finns en biträdande sådan som vi har förstått är en tillfällig lösning. Jag hoppas att en kulturminister snart presenteras så att ett arbete som saknas kommer i gång. Jag kan konstatera att den tidigare kulturministern inte har lagt fram en enda proposition inom kulturpolitikens område. Det har bara lagts fram en proposition inom ett delområde som handlar om medier. Det är en skandal, skulle jag vilja säga, i den här kammaren. Det har föreslagits en del förslag om reformer i budgetpropositionen , men vi som har arbetat med dessa frågor vet att budgetpropositionen inte tillåter några större genomarbetningar inom ett speciellt område. har det alltså inte lagts fram en enda proposition. Jag ska hänvisa till ett känt talesätt: Människan lever inte av bröd allena. Modern forskning visar att det ligger mycket sanning i det. Vi människor kräver mer än materiella tillgångar för att leva ett gott liv och må bra psykiskt och fysiskt. Detta har man också upptäckt inom sjukvården. Man har blivit alltmer medveten om de immateriella värdenas betydelse för hälsan. Det är viktigt. Att kropp och själ hör ihop är erkänt även av professionen. Tillgång till kulturupplevelser gör att vi alla lever , mår bättre och tillfrisknar fortare. Detta anser vi kristdemokrater är en kunskap som vi ska ta fasta på, och kulturen måste ges ett större utrymme både när det gäller det allmänna folkhälsoarbetet och arbetet direkt inom vården och omsorgen. Vad sägs då inom forskningen som gör att vi vill satsa mer på kultur i vården och lyfta fram den kunskapen? Det har gjorts ganska få forskningsrapporter som rör kultur och hälsa. Men det finns ett entydigt resultat kultur förbättrar hälsan. De studier som har gjorts visar på både minskade kroppsliga besvär hos personer som lider av kronisk smärta och förbättrad social funktion hos dementa men också ett minskat behov av medicinering bland äldre på äldreboenden. Dessutom finns det studier som har visat på en ökad livslängd hos personer som har tagit del av kulturella upplevelser. Även om man har räknat bort faktorer som rökning, sjukdomar och socialt nätverk kunde man se en ökad livslängd hos de personer som till exempel gick på museer, bio eller konserter. En studie som jag tycker är särskilt intressant gjordes på ett äldreboende. Detta är något som kulturutskottet också har haft möjlighet att ta del av. En grupp äldre dementa kvinnor fick prata och diskutera kring olika konstverk . Efter kunde personalen notera lägre blodtryck, bättre sinnesstämning, ökade sociala aktiviteter och ökad kreativitet bland de kvinnor som ingick i studien. Det som gör den här studien så intressant är att det även fanns en kontrollgrupp i samma äldreboende. Kvinnorna i den gruppen fick samtala med samma forskningsledare men utan bilderna som metod. I stället samtalade man i kontrollgruppen om allmänna saker som sin hobby eller andra intressen. I kontrollgruppen märktes en mycket liten förbättring av den allmänna hälsan. Av detta kunde man konstatera att det inte var enbart den ökade sociala kontakten och samtalen med forskningsledaren som gav resultat, utan också samtalet om och tittandet på konstverk gav bättre resultat och bättre hälsa. För att kunna fortsätta med forskningen kring kultur i vården anser vi kristdemokrater att det är viktigt att vi som är förtroendevalda beslutsfattare efterfrågar forskningen men också att forskningen har tillräckliga resurser. Eftersom forskningsfältet är tvärvetenskapligt är det viktigt att frågan inte får falla mellan olika stolar utan att den uppmärksammas inom både den medicinska och den humanistiska forskningen. Hur ska då detta ske att vi pekar på och arbetar med kultur- och hälsofrågor? Som jag ser saken behövs det ett arbete på flera plan. På sjukhusen till exempel kan det handla om den nära kulturen såsom böcker, konst och musik. Men det handlar också om att den yttre sjukhusmiljön uppvärderas och uppmärksammas. Det ska finnas möjlighet till högläsning exempelvis på sjukhusen. Det är något som jag tycker att man kan efterfråga, uppmärksamma och stödja. Det finns också en del andra mer konkreta förslag som jag skulle vilja lyfta fram inom folkhälsoarbetet. Till exempel skulle företagare skattefritt kunna få sponsra sina anställda med kulturella upplevelser på samma sätt som man kan göra när det gäller friskvård. På så sätt skulle kulturen nå ut till fler människor och också ingå som en viktig del i ett folkhälsoarbete. Jag har en fråga till , som jag uppfattar representerar Socialdemokraterna. Jag vet att regeringen har haft en temadag kring kulturens betydelse för vårt hälsotillstånd, så jag undrar: Vad har hänt sedan den dagen i ? Det har varit mycket tyst i frågan från regeringens sida. Min fråga riktas därför till . 138 (): I likhet med tidigare talare konstaterar jag att vi saknar den tillförordnade kulturministern här . Det hade varit lämpligt att han var med eftersom han har varit samordningsminister. Just kultur och tillväxt är, tycker jag, intressant också från samordningssynpunkt. Ordet kultur betyder odling. Odling ger växt. Kultur ger tillväxt, och tillväxt är bra för . har konstaterat att deltagande i kulturlivet och god hälsa följs åt oberoende av tidigare kulturvanor. Kulturen erbjuder en unik chans att bidra till växandet. Jag tänker då såväl på de enskilda individerna i samhället som får tillfällen till skapande, delaktighet och upplevelser som är bra för både kropp och själ, som på samhället där kulturen kan ge inspiration till social och ekonomisk förnyelse och expansion. Ja, samhället blir mer hållbart med kultur, och människorna mår bättre. Därför är det god samhällsekonomi om alla svenskar får tillgång till kultur. Ett fåtal av invånare kan besöka och se konstverk. Men de flesta av oss har ett hembygdsmuseum eller en bygdegård i vår närhet. Jag menar att bygdegårdarna är en tillväxtfaktor. De är samlingspunkter där människor träffas, skapar tillsammans, samlar nya intryck och får nya erfarenheter helt enkelt platser där man kan växa som människa. Flera företag i vårt land har startats därför att det har funnits mötesplatser för samtal, och många kreativa byalag har bildats just i en bygdegård. Dessa byalag, som har kunnat vidareutveckla den egna bygden, söker EU-bidrag för landsbygdsutveckling och satsar på kulturturism. vill ge extra pengar till landets samlingslokaler. Vi vill att landets kulturarrangörer ska få mera stöd, inte att huvuddelen av pengarna ska stanna i storstäderna. Kulturen svarar för 2 ½ % av den svenska bruttonationalprodukten. Det låter kanske inte så mycket, men i pengar blir det ; då låter det genast mer. Kulturen är även en sektor som växer snabbt. Den har på sina håll fått ett nytt namn. kallas den för upplevelseindustrin. Ja, kulturen håller på att få en naturlig plats i näringslivet. Detta kan ibland medföra en viss vånda för kulturens företrädare. Det kan finnas en rädsla för kommersialisering och en spärr mot kreativitet och fritt skapande. Därför behövs det en öppenhet från både näringsliv och kulturarbetare. Det behövs en större förståelse för varandras vanor och ovanor. Det är inte svårt att finna bra exempel på samarbete mellan kultur, kommuner, stat och näringsliv. Vi har, som tidigare nämnts här, som samordnar filmindustrin kring . Många filmer spelas in där och uppmärksammas också på guldbaggegalorna. har inspelningar i Ystadstrakten. Just nu spelas Wallanderfilmer in där. Nästan alla län håller på att upptäcka kulturen som tillväxtfaktor. Det visar en tidningsnotis i tidningen . 15 län betonar kulturens roll i livsmiljön. Nio län behandlar kulturen som en näringsgren bland många. Här finns flera infallsvinklar: kulturen som profileringsredskap, kulturen som marknadsförare, kulturen som kontaktskapare och kulturen som främjare av kreativ livsmiljö. Kulturella satsningar kan ge självkänsla, framtidstro och optimism på orter som annars hotas av utflyttning. Kultur gör människor skapande, företagsamma och beredda på förändringar. Kulturen öppnar framtidsvägar. Slutligen vill jag ge några exempel på kultur och tillväxt. Älgsafari i innebär ett samarbete mellan bygdens konstnärer, företag, byalag, skola och boende med bed and breakfast. Det gäller också i Norje i västra . En politik som värnar tillväxten tar till vara de möjligheter som ett rikt kulturliv ger. Ett bevingat uttryck är att man måste odla sin trädgård il faut cultiver son jardin på originalspråket franska. Men odlaren kan behöva hjälp av näringen, och i retur kommer det som ger tillväxt över hela landet. Kultur och tillväxt hör intimt samman och är bra för . 139 (): Det är lite frustrerande. Det är nämligen så mycket man skulle vilja tala om, men kulturfrågorna spretar åt olika håll och går dessutom in på olika utskotts ansvarsområden. Det gäller till exempel de vansinniga konsekvenserna av att musiker, skådespelare och dansare nu måste skatta för övernattnings- och reseersättningar när de uppträder på andra orter än där de bor. När föreställningar ska sättas upp ute i landet är det ofta nödvändigt att kontraktera musiker, skådespelare och dansare från andra håll. har institutionerna eller andra arrangörer stått för övernattnings- och resekostnaderna. Dessa pengar har inte setts som skattepliktiga. Inte heller har man behövt betala arbetsgivaravgift. Till exempel behöver inte en snickare från som anlitas för ett jobb i skatta för motsvarande ersättning därför att det då räknas som tjänsteresa. Men en frilansande musiker måste skatta. Vad är det för tillväxt? Svensk scenkonst, som representerar de statsunderstödda institutionerna, får en mycket besvärlig sits. Men det är inget mot hur det här slår mot de fria grupperna. Där undrar man om det över huvud taget blir möjligt att engagera frilansande grupper till föreställningar på olika håll i landet. Kommer det att gynna tillväxten i landet? Nej, knappast. Den juridiska vägen är stängd, för Regeringsrätten tänker inte pröva den här frågan. återstår att se om det finns någon politisk vilja. Jag hoppas att eller någon annan i Socialdemokraterna tar upp detta. Finns den politiska viljan att se över det här? En annan viktig kultur- och tillväxtfråga är situationen för hantverkarna, som vi har pratat om i kammaren tidigare. Man anar lite ljus i tunneln, men det är för lite och . Risken är stor att de kulturambitioner som finns hos , hos museerna och hos politikerna bara blir en förhoppning eftersom det inte kommer att finnas tillräckligt med hantverkare som kommer att kunna bevara vårt kulturarv. Det händer lite, visst gör det det. har lyckats få att vakna, men har man mest fått glädja sig åt att stöttat utbildning av låssmeder och glasmästare i liten skala. Om bara fattas det 100 000 hantverkare eftersom många snart går i pension. Det är bråttom! Jag ska också säga några ord om ungdomsfrågorna. Min kollega talade om , som hade varit på besök i utskottet med anledning av den ungdomspolitiska propositionen. Han var inte överdrivet imponerad av innehållet i den, och det är inte vi moderater heller. Men vi återkommer till det , när den propositionen ska diskuteras. Vad ofta talar om är frånvaron av vuxna. Det gör för övrigt även i sin bok samhället. är inte närvarande vuxna någonting som man kan kommendera fram på politisk väg. Det hör till det civila samhället. Men det är oroande att se hur övergivna många unga faktiskt är. I så måtto kan också politikerna göra en insats genom att stötta det frivilligarbete som sker. var jag ute med en grupp nattvandrande föräldrar. De är uthålliga, men de är få. Vi som föräldravandrar kan gång efter annan konstatera att om man går fram till några ungdomar som sitter och dricker öl i en park eller står i en klunga vid korvkiosken konstaterar de, innan man hunnit säga mer än hej: Ah, ni är nattvandrande föräldrar, eller hur? Ja, hur vet du det? Inga andra vuxna skulle komma fram och prata, konstaterar de. Många vuxna är faktiskt rädda för ungdomar, och då har det gått riktigt långt. I medierna beskrivs också unga ofta som problem. De röker för mycket, de dricker för mycket och de rör sig för lite. Dessutom röstar de inte i den utsträckning som de borde. Men i själva verket är det ju tvärtom. Unga har oerhört mycket kraft, vilja och nyfikenhet, även de och kanske framför allt de som ofta kallas för värstingar. Men vad unga människor ofta saknar är kontakter med vanliga, vettiga vuxna, och inte i första hand med dem som är anställda för att möta unga människor utan dem som gör det av eget intresse utan att få betalt för det. Därför är det arbete som utförs inom frivilligsektorn oerhört viktigt. Från borgerligt håll har vi lämnat in en fyrpartimotion om nationell finansiering av Volontärbyrån, som är intressant inte minst av det skälet att många som anmäler sig till byrån faktiskt är unga. Sedan starten i har man förmedlat mer än 3 300 volontärkontakter till över 300 frivilligorganisationer. av dem som anmält sig som volontärer är . Jag hoppas också att det kan bli ett stöd från Socialdemokraternas sida för den motionen när den kommer upp. finns som sagt möjlighet att bygga ut den verksamheten i hela landet. Varför då det här ökande intresset för volontärarbete bland unga? Många säger att de vill ta ett personligt ansvar och att de mår bra av att vara behövda. Det finns mycket att lära av frivilligrörelsen, och det skulle vara till stor hjälp om lagen ändrades så att det blev möjligt att dra av i deklarationen för gåvor till frivilligorganisationer och kultur. Det skulle gynna tillväxten i hela landet. 140 (): Många lyfter fram kulturen som viktig för tillväxten men säger att vi inte ska glömma bort att kulturen har ett egenvärde. Jag skulle vilja uttrycka mig så här: Det är för att kulturen har ett egenvärde som den kan vara en tillväxtfaktor, ett verktyg i demokratiprocessen och främja hälsan. Det är egenvärdet som är potentialen för delaktighet, demokrati och hälsa och som ger tillväxt och därmed en gemensam välfärd. Vad menar vi då med kulturens egenvärde? Jag menar att ett samhälle utan kultur inte skulle överleva. Vi kan inte tänka oss ett samhälle utan konst och kultur. Men vi behöver ett vidgat konst- och kulturbegrepp och ett vidgat hälsobegrepp för att kunna ta till vara konsten och kulturen på rätt sätt, för att vidga arenan. skriver så här: Tillväxt och utveckling drivs av förändring. I en värld som präglas av konkurrens, globala nätverk och sekundsnabb kunskapsspridning blir förmågan att hantera och nyttja förändringskraften helt avgörande. Innovationerna har ändrat karaktär och betydelse, de finns överallt och är inte begränsade till teknisk utveckling. Konsten och kulturen, genom konstnärerna, kan få oss att tänka i andra banor, att tänka nytt, att lösa problem på ett annat sätt. Den kan skapa kraft att möta förändringar. I betänkandet Mål för folkhälsan, som fattade beslut om , finns kulturen med som hälsofrämjande faktor. Att främja kulturutbud och konstnärliga upplevelser förutsätter samarbete över sektors- och yrkesgränser och ett nytänkande när det gäller att använda gemensamma resurser. Det handlar om att inspirera till lärande. Kreativitet handlar om att tänka alternativt, i flera dimensioner och med olika perspektiv. Då behövs det otraditionella metoder och lärprocesser. Demokrati är fortfarande den centrala punkten när det gäller kultur i arbetslivet. Men att deltagande i kulturella aktiviteter också är bra för hälsan väger allt tyngre. Enligt Folkhälsokommitténs slutbetänkande åtföljs deltagande i kulturlivet av god hälsa inom alla socialgrupper men särskilt bland korttidsutbildade. Vi har trott att teknik och medicin skulle skapa välfärd. Men vårt välbefinnande har inte ökat. Det är bara att titta på ohälsotalen. Det saknas helt tydligt någonting för att vi ska få balans i våra liv. har vi en stor outnyttjad resurs: konstnärer som kreatörer på arbetsplatser, i företag och i offentlig sektor. I budgetpropositionen för understryks också behovet av att utveckla denna kreativa kraft inom nya områden. har i regleringsbrevet givits i uppdrag att identifiera sin roll inom folkhälsoområdet samt att utarbeta en rapport som särskiljer hälsans viktigaste bestämningsfaktorer. ingår också i den av regeringen inrättade nationella ledningsgruppen, där myndigheter och organisationer som spelar en viktig roll för folkhälsans utveckling ingår. Det var lite svar på din fråga, . hade vi en forskningsdag i . hade bjudit in ett antal forskare för att tala på temat kultur och hälsa. Utskottet fick ta del av olika forskningsresultat, precis som har sagt här, som mycket klart visade på sambandet mellan kultur och hälsa. Det var en mycket intressant och givande dag. tog ett av de, som jag också tycker, bästa exemplen. I den här gruppen som fick prata om konst var det inte ens utan det var som gav det resultat som nämndes tidigare. Det pågår också flera kulturprojekt runtom i landet, inte minst i mitt eget län . har haft och har flera kulturprojekt i vården. Flera av länets kommuner står i startgroparna för att delta i projektet och hälsa: Kultur i arbetslivet. Det finns inte tid att gå in på de olika projekten, men vi får säkert anledning att diskutera dem . Det behövs mer forskning på området. Regeringen har också uppdragit åt att kartlägga pågående forskning inom folkhälsoområdet och utarbeta en rapport för att urskilja folkhälsans viktigaste faktorer. Den kartläggningen beräknas vara klar . Kan vi lösa problemen med ohälsan, öka sysselsättningen, skapa tillväxt och därmed välfärd genom att lyfta fram konsten och kulturen i vardagen då är mycket vunnet. Med socioekonomiska bokslut skulle vi kunna visa med siffror vilken betydelse kulturen har för både hälsan och tillväxten. När det gäller många av de frågor som kommit upp skulle jag vilja säga att vi har anledning att återkomma till dem i vår budgetbehandling och i budgetdebatten . 141 () replik: Det är inte så lätt när bara två socialdemokrater deltar i debatten i stället för de tänkta tre. Jag har dock en fråga som jag gärna skulle se att svarade på. Många konstnärer är egenföretagare. Då är det viktigt att reglerna inte är så komplicerade att de blir till en belastning. Det gäller givetvis alla företagare, men jag tror att det hos myndigheter som handlägger frågor om företagande finns en bristande kunskap om, och även förståelse för, konstnärernas olika villkor i jämförelse med andra ensamföretagare. Det var ett bra initiativ regeringen tog till att förstärka , som ska få kompetens i stöd och rådgivning beträffande trygghetssystemen. Jag skulle vilja fråga om hon kan tänka sig att utvidga det uppdraget till att också gälla stöd och rådgivning i att vara ensamföretagare eller egenföretagare. Jag tror att det skulle gynna konstnärerna ännu mer än att bara få undervisning och stöd i trygghetssystemen. 142 () replik: I utredning om konstnärers villkor visar det sig att det stora problemet inte är lagar och regler utan tillämpningen av dem. Det är beklämmande att så är fallet runtom i landet. När det gäller det som tar upp om att man ska kunna få hjälp och rådgivning i att vara företagare vill jag säga att så sker i stor omfattning på AF Kultur, som finns i fem regioner i , nämligen , , , och . Där ger man den rådgivningen. 143 () replik: Det är möjligt, men utredningen pekar på att det just är tillämpningen som är bekymmersam när det gäller myndigheter. Dessa förstår inte riktigt de villkor som konstnärer jobbar under. Det var därför jag ville fråga om detta när det gällde . Jag har en annan fråga som gäller pris- och löneomräkningen, PLO som det så vackert kallas. När man tittar i budgeten ser man att vissa museer fått minus, vilket är en ganska egendomlig historia. När jag försökte forska i det visade det sig att vi har ett hyressättningssystem vilket jag väl visste som gör att vissa museer fått en negativ pris- och löneomräkning utan att hyrorna sänkts. Jag tror att tre museer råkade ut för detta. Därför undrar jag om anser att det är ett rimligt system när man går efter något slags marknadshyresprincip där hyrorna kanske sjunkit och därför sänker anslaget till museet. Däremot har hyran i sig inte sänkts utan endast anslaget från regeringen. 144 () replik: Först vill jag knyta an till igen. De ytterligare 2 miljoner som fått för att följa konstnärernas villkor kommer självfallet att användas till det. Man får pengarna nu och ska alltså precis sätta i gång det arbetet. Vi får väl följa det noga. När det gäller PLO får vi all anledning att återkomma till den frågan i vår budgetbehandling. Det finns anledning att diskutera detta. 145 () replik: Jag konstaterar att i sitt anförande talade om ett vidgat kulturbegrepp. Jag undrar om man kan tolka det så att kulturen ska komma hela landet till del eller om man fortfarande kommer att ta fram sin paradfråga om gratis inträde på museerna i .