prot · GR09109 · 2004-05-05 00:00:00 — Från sida säger vi att det är bättre att avveckla EU:s jordbrukspolitik om man inte kan hålla reda på pengarna. I dagens debatt har vi varit inne på konstitutionsförslaget. Då kan man fråga sig: Är konstitutionsfördraget, som vissa säger inte innebär så stora förändringar, svaret som vi medborgare har på framtidens EU, framtidens och vilken politik vi ska driva i ? Nej, EU-konstitutionen är flera steg i fel riktning. Vi har jordbrukspolitiken, som startade . Det är fortfarande samma målsättning med EU:s jordbrukspolitik som ligger fast. och majoriteten i den här har röstat för att den inte ska avvecklas. finns Euratomfördraget kvar, som är till för att främja kärnkraftens utbredning ett fördrag som slöts 1957 och som fortfarande finns kvar! Även här är det samma sak: majoritet här och också har avslagit det gröna förslaget om att detta ska kastas i papperskorgen och ersättas med ett fördrag där vi tar fram förslag på alternativa energikällor och gynnar en säkrare utveckling av energipolitiken. Det vägrar både den socialistiska gruppen och den konservativa gruppen i likaväl som här i riksdag. Man vill också i det nya konstitutionsförslaget ha flera förslag inom det militära samarbetet. Jag kan läsa upp en av de mest förskräckliga meningarna som finns i artikel 40.3: Medlemsstaterna skall förbinda sig att gradvis förbättra sina militära resurser. Inskrivet i står det alltså att vi måste upprusta militärt i stället för att vi, som jag trodde var den svenska politiken, skulle nedrusta. Det är vad som står i de, för att använda ord, små förändringarna i , som jag alltså inte tycker är så särskilt små. Det står också att de stora länderna i EU ska ha ökad makt. Får några länder ökad makt innebär det att vissa länder i EU får mindre makt. Det är naturligtvis de små länderna, däribland . Med i den nya grundlagen finns också EMU, EU:s gemensamma valuta. Vi hade en folkomröstning där en förkrossande majoritet av svenska folket sade nej, ska inte gå med i . Varför har inte krävt ett juridiskt undantag från EMU, precis som och har? Nej, det anses inte nödvändigt. Vi har haft en folkomröstning i där majoriteten röstade nej till att införa EMU. Borde inte och då respektera folkomröstningen och faktiskt driva kravet att det i den nya konstitutionen ska stå med att det finns ett juridiskt undantag för att inte vara med i ? Uppenbarligen handlar många av de här frågorna om synen på EU. Jag har fortfarande mitt synsätt kvar EU-medlemskap. Jag kan inte se de stora gröna förändringarna. Det är en fortsatt militarisering av EU. Det är en fortsatt maktöverföring, mer makt till från . Det är en fortsatt maktöverföring från de små länderna i EU till de stora. Det är en fortsatt vidrig jordbrukspolitik. Det finns inga skäl att ändra inställning till EU. Jag vill uppmärksamma det talman sade tidigare i debatten om sin ambition att öka inflytande och möjlighet att diskutera EU-frågorna. sade tidigare i debatten att hade krävt en debatt om EU-frågor. Jag och krävde att vi skulle ha en diskussion om EU inför EU-parlamentsvalet . Samtliga övriga partier avslog den begäran. Jag hade hoppats att kanske skulle vara här eftersom han inför på öppna möte sade: Jag hälsar med glädje, tillfredsställelse, entusiasm och framtidstro en riksdagsdebatt om EU. Jag hade hoppats att skulle vara med på en sådan EU-debatt här i . Tyvärr blev det inte så. Jag vill naturligtvis att ska ha mer att säga till om när det gäller EU-frågorna. Det är också därför jag tycker att bör avskaffas, så att vi tvingar utskotten i att mer seriöst behandla EU-frågorna. Bara en enda gång stod det refererat i regeringens skrivelse och yttrande till den här skrivelsen att ett utskott har lämnat ett skriftligt yttrande till . Det var trafikutskottet. Heder åt trafikutskottet! Inget annat utskott har lämnat något yttrande till i någon viktig EU-fråga som ska behandlas i ministerråden. Enda sättet att tvinga utskotten att arbeta mer med EU-frågorna tror jag är att avskaffa . Då måste de olika utskotten börja diskutera EU-frågorna på allvar. Avslutningsvis ska jag säga att jag naturligtvis vill ha en folkomröstning om den nya EU-konstitutionen. Om det nu mot min egen vilja blir så att det blir en ny konstitution veckan efter EU-parlamentsvalet tror jag att det bästa är att man faktiskt arrangerar en folkomröstning, precis som andra länder i EU kommer att göra. Är man så övertygad som om konstitutionens förträffligheter, varför vågar man då inte fråga folket? Varför är man så rädd för folket? Är möjligtvis rädd att folket ska säga nej till hans förträffliga konstitutionsförslag? Bästa sättet att få legitimitet för EU-frågorna tror jag är att arrangera en folkomröstning så att vi får se vad svenska folket tycker om det framtida EU. Vill man ha det nya konstitutionsförslaget eller inte? Det är den viktiga frågan. 55 () replik: För att ta det sista först, jag vill inte ha en gräddfil för EU-frågorna. Det är egentligen ett utflöde åt samma håll, fast inte alls driven på samma sätt som gör. Han vill avskaffa . Den frågan ska jag inte gå in på. Men jag vill inte ha en gräddfil för EU-frågorna, vilket dessa återkommande folkomröstningar innebär. Är det så att en oerhört viktig EU-fråga ska ställas under folkets prövning får man väl, förutom de andra argument som jag framfört mot folkomröstning, ta till ett extra riksdagsval . Men det som har kommit fram som en väldigt falsk hållning från miljöpartisterna i denna debatt, som både och har tagit upp, är att ni säger att ni inte aktivt driver utträdeskravet. Nehej, så ni driver det passivt, det vill säga ni är opportunister. Ni går med något slags burka och döljer era verkliga avsikter. Är det ett demokratiskt förhållningssätt, ? Nej, det är det ju inte. Spela med öppna kort! Ta av dig huvan och visa vad du står för! Du driver i konsekvensens namn ett utanförstående, eller hur? Men då säger du också ja till passkontroller, uppehållstillstånd och arbetstillstånd. De övergångsregler som Socialdemokraterna ville ha är ju bara en västanfläkt av de hinder för varor och tjänster, människor och kapital som ditt system med ett mellanstatligt organiserat innebär. 56 () replik: Frågan om det ska drivas aktivt eller passivt är väl en lek med ord. Vi har en valplattform där vi behandlar de grundläggande frågorna om EU, både de som behandlas i och de många frågor som behandlas av riksdag, därför att vi måste ha en helhetssyn på EU-frågorna. I den valplattformen står kravet att ska lämna EU som punkt nr 1. Man kan fråga om det är aktivt eller passivt, men det finns med där. Och en av anledningarna är att väldigt många människor fortfarande undrar: Vilken är er grundinställning till ? Då är vi ärliga nog att tala om att vår grundinställning är att vi anser att ska lämna EU. Det är det. Det står vi för från sida. Men så länge vi är medlemmar i har vi också en lång rad förslag på hur vi ska kunna göra EU bättre. Tyvärr är det bara det, precis som jag sade i min inledning, att alla de bra förslag har för att göra EU bättre röstar både den konservativa gruppen och den socialistiska gruppen ned, både i och i riksdag. Miljön har inte blivit bättre i EU sedan vi gick med. Jordbrukspolitiken fortsätter att svämma över sina bräddar, trots att alla här i säger att det är beklagansvärt med EU:s jordbrukspolitik. Men då får vi göra någonting åt det också. 57 () replik: Men då är ni ju också för passtvång. Ni är för arbetstillstånd. Ni är för uppehållstillstånd. Ni är för det som jag upplevde när jag bodde i , att man var sjätte månad skulle gå till polisen för att anmäla sig så att de kunde hålla reda på var utlänningarna fanns. Det är ju den typen av som ni vill ha, med tullar på jordbruksprodukter och tullar på andra varor, i varierande utsträckning förvisso. Ert uppträdande beträffande övergångsregler är fullständigt kontradiktoriskt. Ni hade en hållning här, men själva grunden för er politik som frågade efter är hinder för människor, varor, tjänster och kapital inom . Det är ett steg tillbaka till 1950-talet. Som jag tidigare sade gick demokratierna under bland annat därför att regeringarna i det tättbefolkade inte kunde leverera. Det är en uppgift för det europeiska samarbetet att undvika den situationen. I förlängningen av er politik ligger en risk för demokratier. De måste kunna leverera. Vi i de folkvalda församlingarna måste kunna leverera svar på de frågor, behov och krav som våra väljare har. Men det klarar inte er politik. 58 () replik: Det gällde frågan om passtvång och arbetstillstånd. Såvitt jag vet har det aldrig bildats en nordisk union med överstatliga beslut. Trots det har vi haft ett gott nordiskt samarbete där passtvånget har avskaffats. På samma sätt kan man göra för ett större område. Passen är inte det viktiga. Varför skulle vi inte kunna ha ett sådant samarbete när vi har lämnat EU? Jag förstår inte det. Det är inte passen som är det viktiga utan det är andra saker. Dessutom var det frågan om tullar. Såvitt jag minns fick vi fler tullar när vi gick med i EU än vi hade tidigare. EU har höga tullmurar inom vissa områden som vi inte hade tidigare. Sedan har den globala utvecklingen gått mot att fler och fler av tullarna har avskaffats. Det tror jag hade hänt i också oavsett EU-medlemskapet. och jag har olika åsikter om detta. Jag ser de stora problemen. Jag tror inte att konstitutionen är svaret på de frågor som svenska medborgare eller andra medborgare i vill ha. Det visar det skrämmande inför EU-parlamentsvalet. som har fått mer och mer inflytande vi måste båda hålla med om att har fått det är det fler och fler människor som struntar fullständigt i att gå och rösta. Valdeltagandet sjunker alltmer. EU har ett legitimitetsproblem, och jag tror inte att lösningen heter att leverera den nya konstitutionen. 59 () replik: Det ser nästan ut som en tanke att miljöpartisterna har bråttom från talarstolen gång efter annan. Folkomröstningstanken om förslaget till ny grundlag är intressant att diskutera med . Bland annat tycker jag att frågan är för tidigt väckt. Men i ett opinionsbildande syfte för att nå dit man vill är det väl rimligt att börja driva en sådan fråga nu om man ska få till en folkomröstning. Det får jag väl ha respekt för. Men egentligen tycker jag att vi först borde se vad som blir slutresultatet av den process som pågår om förslaget till ny grundlag. Det vet vi faktiskt inte. Men när vi har det slutresultatet efter , förhoppningsvis ska frågan tillbaka till för behandling. Det är då som frågan om folkomröstning rimligen ska väckas. Det är kanske då man formellt får göra det. Personligen tycker jag att det ska mycket till för att det här ska vara en bra fråga att folkomrösta om. Det kommer säkert att finnas saker i det slutliga förslaget som jag tycker är bra och sådant som jag tycker är mindre bra. I slutändan menar jag att vi alla i måste göra en bedömning av det samlade förslaget och ta ställning till det. Att folkomrösta huruvida ska anta detta är inte en bra lösning. Att rösta om medlemskapet, som vi gjorde 1994, var absolut nödvändigt. Men att folkomrösta om en ny, samlad grundlag är inte ett bra sätt att hantera den frågan. Vad är det väljarna egentligen röstar ja eller nej till, måste man fråga sig. Det kan man undra efter EMU-folkomröstningen också. sade tidigare att ni respekterar den folkomröstning som har varit alltså den . Är det verkligen så? 60 () replik: Det är klart att vi respekterar den folkomröstning som har varit. Jag har själv varit ledamot i . Jag sitter i i och behandlar EU-frågor . Skulle jag inte respektera folkomröstningen skulle jag sitta med armarna i kors och sura och säga att jag inte vill vara med. Så agerar inte ! Vi respekterar folkomröstningarna och agerar inom de nya parlamentariska ramar som finns, däribland att vara representerade i . Det låter ihåligt att säga att vi har röstat om EU en gång och därför ska vi inte kunna rösta fler gånger om EU. På valsedeln stod en fråga om att rösta ja eller nej till ett medlemskap i unionen i enlighet med det framförhandlade avtalet. sade i sitt tal i att EU är en ständig process. Ska inte svenska folket få ta ställning till vilken process de vill att EU ska vara del i? Jag har en uppfattning om den utveckling av EU jag skulle vilja att och EU är del i. Du har en annan. Det måste vi kunna respektera. Frågan är varför vi inte låter svenska folket få bestämma vilken utveckling som är den bästa. Är det det här förslaget till konstitution, som jag ärligt talat inte tror kommer att ändras särskilt mycket ? När konventet bröt samman var det fyra utomstående frågor man inte kunde komma överens om. De flesta punkterna är man överens om. Därför tror jag att det blir det förslaget som kommer att ligga till grund. Medborgarna i , , , , , , och också kommer att få ta ställning i frågan därför att man anser att förändringarna är så pass stora att man vill fråga folket om det är den utveckling de vill ha. Varför ska inte svenska folket få ta ställning till detta? 61 () replik: Att de folkomröstningar som ska hållas i om jag räknade rätt på fingrar åtta länder skulle vara motiverade av att man i de länderna bedömer att det är så stora förändringar i grundlagen var väl lite av en genväg. Det handlar oftast om helt andra motiv bakom de folkomröstningarna. Jag anar att det egentligen finns andra motiv bakom ställningstagande att det är så viktigt med en ny svensk folkomröstning i EU-frågan. Det är ett slags omvänd dansk situation, det vill säga folkomrösta, folkomrösta och folkomrösta till dess man får det svar man vill ha. I fall är det ett rungande nej. Jag tycker inte att den danska modellen med något slags utnötande folkomröstningar är eftersträvansvärd. 62 () replik: Att fråga folket om vilken åsikt de har i EU-frågor tillhör inte Socialdemokraternas paradnummer. Vi vet från den senaste folkomröstningen i den vi hade att en klar majoritet av svenska folket sade nej till införandet av EMU och euro i . Vi vet att av denna kammare sade ett lika klart rungande ja till EMU. Representativiteten i riksdag i EU- och EMU-frågorna är inte särskilt bra. efterfrågar alltfler legitima EU-beslut. Det bästa sättet är inte att låta denna kammare fatta det beslutet. Det bästa sättet för att öka kunskapen om EU-frågorna, för att få förståelse, eller hur man vill uttrycka det, för EU-frågornas betydelse är att låta det vara en folkomröstning. Jag har aldrig sett en lika stor folkbildningskampanj i nationalekonomi som vid folkomröstningen när vi diskuterade EMU-frågan. Varför kan vi inte ha en sådan folkbildning i EU-frågan nu när EU håller på att förändras så pass mycket? Om du verkligen tror på EU, på förslaget till konstitution, borde det inte vara några problem att arrangera en folkomröstning. Men problemet är att det inte finns någon vilja från Socialdemokraterna att fråga folket i denna fråga. Man är rädd för folket i EU-frågan. 63 (): Det är roligt att få sätta punkt för den här givande debatten. Starkt men begränsat, säger . Smalt och vasst är slogan. Vi säger: Bara i ett brett och platt EU med folkomröstningsmöjligheter i nationellt kritiska frågor kanske unionen går att påverka och leva i. Eftersom de andra partierna även inte såg det angelägna i att nu ha en gemensam aktuell debatt här i , innan det stora omvälvande förslaget om EU-konstitutionen antas, har vi i sett det som vår plikt att ta denna enda chans att ventilera frågan. Tre saker är nämligen anmärkningsvärda med den europeiska unionen. Det första och det enda verkligt försonande draget med EU är att utvidgningen faktiskt blev verklighet. Fler länder i ett samarbete måste, kan man anta, också tvinga fram mer av mellanstatlighet och positivt utbyte av kulturer, arbetsinsatser och erfarenheter och därmed ge mindre utrymme för överstatlighet, centralstyrning och kontroll. Denna process har mitt parti bejakat hela vägen, och vårt försvar av att de nya syskonländernas inträde inte skulle besudlas med några förnedrande övergångsregler var otvetydigt. De omkastningar som de tre falska förespråkarna av fri rörlighet uppvisade s, fp och m var avslöjande och ovärdiga. Vi gröna hälsar således utan baktankar våra nya syskon, vänner och grannar hjärtligast välkomna! Ert bidrag till breddning och modernisering av EU behövs sannerligen. Men läs det finstilta! Det andra draget är känslan av att det finns en räls en tyst och tidigt fastlagd agenda mot ett mål som inte alla är och varit införstådda med från början. Avlövandet av nationalstaterna till förmån för ett superstatligt bygge och som har mycket lite kvar av folkligt inflytande, slakten på asylrätten men med underlättandet av handel som en ständig målsättning; allt låg där från början som ett tyst koncept och har steg för steg realiserats. Den ständigt pågående maktkampen mellan de tre jättarna kommissionen, med sin effektiva beslutsmodell, rådet, med sin regeringsägda mellanstatlighet, och , med sin federalism, saknar ändock alla det civila samhällets inflytande och den djupgående demokratiska förankringen. Här gäller det att övertala och köpa människors röster, tyvärr inte att föra ut, bredda och problematisera för att makten faktiskt i grunden ska kunna utgå underifrån. Här har folkomröstningar tyvärr ingen plats. Demokratibristen i EU-bygget bara består och förstärks, vilket är mer än tydligt i det konstitutionsförslag som regeringen snart kommer att säga ja till, å allas våra vägnar. Slutligen av allt både vin och vatten som EU gjort, till exempel att höja införselkvoterna för alkohol till katastrofala nivåer är ändå den allt öppnare militariseringen och sammanblandningen med Nato den enskilt mest alarmerande tendensen. Det är ju en militär allians som växer fram framför våra ögon, med solidaritetsklausul, gemensam utrikes- och säkerhetspolitik och kravet på att medlemsstaterna ska öka sina avsättningar till militära resurser. Detta är djupt olyckligt, och värst är oviljan att med klarsyn läsa vad det faktiskt står i förslaget till grundlag och att inte ärligt uppmärksamma svenskarna på vad som sker på denna utlagda räls. Jag vill uppmana alla som lyssnar att göra det. Det finns på nätet. Utvidgningen var historisk, Schengen och valutaunionen likaså, men det avgörande steget tas den mörkade statsbildningen. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2003/04:UU10 Verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2003/04:60). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Penningpolitiken och 2003 64 (): gör en utvärdering av penningpolitik, och den utvärdering som vi ska behandla här omfattar perioden 20012003. Inflationen har i genomsnitt legat över inflationsmålet på , oavsett vilket mått på inflationen som används. Inflationen låg dock under målets övre gräns på . I samband med utskottets granskning av verksamhet redovisar utskottet sin syn på det sätt som direktion skött frågan om bolagiseringen av kontanthantering. Utskottet anser att borde ha beretts tillfälle att pröva planer på att bolagisera kontanthanteringen, eftersom den innebar att grundlagsenligt givna rätt att ensam ge ut sedlar och mynt delvis privatiserades. Utskottet anser också att i den omfattning som skett inte borde ha satsat på att bygga ut en kommersiell verksamhet som inte är ålagd att utföra. Utbyggnaden av den kommersiella delen av kontanthanteringen blev inte lönsam utan bidrog till att rörelseresultatet försämrades. ledning har dock med kraft försökt komma till rätta med de problem som bolagiseringen förorsakat. Ett avtal har slutits om försäljning av merparten av den konkurrensutsatta verksamheten. Utskottet tillstyrker att riksbanksfullmäktige och direktion beviljas ansvarsfrihet för sin förvaltning av . Utskottet föreslår också att fastställer balansräkning och resultaträkning samt godkänner fullmäktiges förslag till disposition av resultat. Det innebär att levererar in till statsverket. I detta betänkande finns fyra reservationer och tre särskilda yttranden. 65 (): Jag kan förutskicka att jag inte ska bli så långrandig och inte kommer att använda de minuter som står upptagna på talarlistan. Låt mig först säga att vi från sida delar den kritik som utskottet har givit uttryck för och som också refererade när det gäller hantering av kontantförsörjningen och de bolagsbildningar som redovisas i ärendet. Låt mig sedan konstatera att det här betänkandet ger uttryck för en bred parlamentarisk enighet och uppslutning kring den oberoende roll som den svenska numera har och också det sätt på vilket har fullgjort sitt ansvar för penningpolitiken. Vi anför två reservationer i ärendet, och de är egentligen inte uttryck för något missnöje med sakernas tillstånd. Vi har dels tillsammans med reserverat oss i frågan om lagregleringen av offentliggörandet av riksbanksdirektionens protokoll, dels tillsammans med och reserverat oss till förmån för en lagreglering i riksbankslagen av rätt att fråga ut riksbankschefen. Både när det gäller formerna för offentliggörande av riksbanksdirektionens protokoll och när det gäller och finansutskottets utfrågningar av riksbankschefen tycker vi att det fungerar bra. Vi har funnit en arbetsmetodik som fungerar väl. Det är viktigt, om man nu har en oberoende och självständig riksbank, att det förs en öppen och livaktig penningpolitisk debatt. Det här fungerar väl. Men vi har haft den uppfattningen att man i den svenska riksbankslagen, precis som i många andra länder som har en självständig riksbank, bör lagfästa både frågan om offentliggörande av direktionsprotokollen och frågan om rätt att fråga ut riksbankschefen. För den sakens skull ber jag att få yrka bifall till reservation 3 i finansutskottets betänkande. har också avgivit en reservation där man tar upp frågan om regeringens inblandning i den penningpolitiska debatten. De andra borgerliga partierna berör detta i ett särskilt yttrande. Jag vill något kommentera det, för det är, återigen, klart att det med en självständig oberoende riksbank är viktigt att det förs en livaktig penningpolitisk debatt. Ingen är förhindrad att delta i den penningpolitiska debatten. Inte heller regeringen är förhindrad att delta i ett samhälleligt samtal om penningpolitiken. Men eftersom regeringen är förhindrad att ge anvisningar till , eftersom det skulle komma i konflikt med oberoende ställning, finns det anledning för företrädare för regeringen att ålägga sig en viss restriktivitet. Och vi menar från, tror jag, alla de borgerliga partierna att regeringen skred över gränsen för det lämpliga. När ett antal ministrar med statsministern, finansministern och näringsministern i spetsen gav uttryck för uppfattningar i räntesättningsfrågor som gav intryck av en närmast orkestrerad regeringskampanj till förmån för räntesänkningsbeslut i överskred man enligt min mening gränsen för det lämpliga. Jag tycker att det finns anledning att påtala detta. Det finns anledning att kritisera detta. Det är inte bra om regeringen ersätter egna tillkortakommanden inom den finanspolitik som man har ansvar för och kan påverka med kritik mot penningpolitiska beslut och åtgärder som man inte har med att göra. Man kan möjligen som en randanmärkning konstatera att den här typen av regeringspåverkan gentemot naturligtvis också riskerar att bli kontraproduktiv. Om man blir alltför övertydlig i sina intentioner om vad bör göra kan man hamna i den situationen att försenar just sådana beslut i en strävan att ge uttryck för sitt oberoende. Även från den mer praktiska utgångspunkten är det alltså olämpligt om regeringen och regeringens företrädare uppträder på det sätt som man gjorde . Med detta, fru talman, yrkar jag då bifall till reservation 3. 66 (): Vid förra årets debatt om penningpolitiken sade jag att jag hoppades att vi , efteråt, skulle ha helt andra förutsättningar för den här debatten. blev det inte så. Utskottets betänkande handlar tyvärr inte om hur vi håller på att införa euron i . Betänkandet handlar inte heller om hur vi håller på att samordna penningpolitiken med de länder som har en gemensam valuta.