prot · GS0927 · 2004-11-11 00:00:00 — Vi har självfallet ingen som helst anledning att blanda in den typ av frågor som tas upp här. Vi vill fullfölja den traditionella svenska FN-linjen, och det är vårt sätt att via FN försöka protestera och agera mot den typ av övergrepp som förekommer. 64 (): Efter de spektakulära och uppmärksammade rymningarna från , Norrtälje- och Kumlaanstalterna var justitieministern mycket tydlig med att ökad säkerhet på anstalterna inte skulle vara en kostnadsfråga. På tidigare fråga om besparingar och försämringar inom kriminalvården svarade justitieministern att regeringen satsar på kriminalvården. Denna satsning innebär till exempel på att ska sparas in och att närmare 40 tjänster behöver sägas upp. Det innebär också att personalen kommer att få mindre vidareutbildning. Anser justitieministern att uppsagd personal och mindre vidareutbildning är förenligt med ökad säkerhet på anstalter? 65 Justitieminister (): Som jag svarade på fråga är personalen alltså inte jämnt fördelad på våra anstalter. Det har man kunnat konstatera från . De effektiviseringar man har talat om har man också presenterat på ett sätt där man understrukit att detta inte på något sätt hotar säkerheten. Att arbeta för att bli mer effektiv kan ju också innebära att det på vissa ställen tillförs ytterligare resurser, men framför allt att man arbetar på de tider då man som bäst behövs. Självklart är det viktigt att personal arbetar nära fångarna. Det är en väldigt viktig del i säkerheten. Men då handlar det också just om att de ska arbeta på de tider då de som bäst behövs. Det här är ett arbete som pågår nu inom kriminalvården tillsammans med mycket annat. Som jag också sade till är det på det sättet att man genom de här åtgärderna kan få ut ännu mer satsningar på personal, men också på vård och behandling. 66 (): För min del anser jag att personalsituationen, alltså mängden personal i kriminalvården, också är en fråga om säkerhet. Det är viktigt att personalen finns ute bland de intagna och kan vara nära, lyssna och få veta vad som är på gång. Detta är också den signal som personalen ger när jag har varit och besökt kriminalvården i olika delar av vårt land. Det är uppenbart att justitieministern tycker att det just på Hallanstalten finns för mycket personal. Jag tror inte att de som jobbar där är riktigt överens om det. Man har också sjukskrivit sig i protest mot de här förslagen. Men min fråga är om justitieministern står fast vid att ökad säkerhet vid anstalterna inte är en kostnadsfråga. 67 Justitieminister (): Som jag sade i den diskussion som vi har haft tidigare är det inte en kostnadsfråga när det gäller säkerheten. Sedan kan du förstås lägga in varenda sak i kriminalvården och göra den till en säkerhetsfråga, eftersom fängelser ändå primärt har till uppgift att hålla personer inlåsta. Det här vet efter de diskussioner som vi har haft. Men jag tror att det vore en mycket märklig ordning om jag som justitieminister skulle sitta i och tala om var man ska jobba på våra olika anstalter och vilka tider man ska göra det. Jag tror att alla är överens om att det är en mycket bättre uppgift för kriminalvården. Däremot har jag och regeringen ett stort ansvar för att driva arbetet vidare där personalfrågan är en av nyckelfrågorna. Glädjande nog är tillsammans med , , och något land till bland de mest personaltäta i hela världen, just därför att vi satsar på personal som en nyckelfråga inom kriminalvården. Självklart är det också så att när man gör effektiviseringar ska det inte bara vara personal runtom på olika anstalter som arbetar med fångarna det är kanske den allra viktigaste delen utan självklart måste effektiviseringar så att man jobbar effektivt och på de tider då man bäst behövs också ske inom administrationen. På så sätt kan vi fortsätta utveckla kriminalvården. Men det är ett mycket märkligt resonemang att tro att man inte ska göra ett sådant arbete inom kriminalvården när man gör det på andra myndigheter. Särskilt boende för äldre 68 (): och lämnade en rapport om orsakerna till att kommunerna inte inrättar tillräckligt många bostäder i så kallat särskilt boende för våra äldre. I rapporten konstaterar man att det i stället har skett en väldigt snabb avveckling av särskilda boenden under början på detta nya årtusende. 13 500 bostäder i särskilt boende har försvunnit, och nyproduktionen är väldigt låg. Det vankas ingen vändning åren framöver heller, utan tempot för avvecklandet kommer att fortsätta vara högt. delar den oro som och varnar för, alltså att en alltför snabb och ibland oplanerad avveckling av äldreboenden medför att en stor grupp äldre som behöver tillsyn dygnet runt kanske inte får det på ett lämpligt sätt, utan att det till och med blir dyrare på detta vis med avvecklingen av särskilda boenden. Frågan är: Delar ministern denna oro för avvecklandet av särskilda boenden och i så fall: Finns det några åtgärder emot det? 69 Statsrådet (): Platserna i särskilda boenden har minskat, det är alldeles riktigt. Det har också gått hand i hand med att vi har haft en utveckling där alltfler äldre också önskat att bo kvar hemma . Jag får frågan om det här oroar mig. Ja, det oroar mig i den meningen att jag vet att kvaliteten inom äldreomsorgen, som omfattar både särskilt boende och hemtjänst på alltför många håll lämnar en hel del övrigt att önska. Det behövs en kvalitetshöjning inom äldreomsorgen. Däremot är jag inte säker på att det behövs fler platser i särskilt boende. Det kan vara så på sina håll, men jag tror också att kvaliteten och tillgången till är en minst lika viktig fråga som tillgången på platser i särskilt boende. Ett av problemen i den här frågan är att vi saknar en nationell tillgänglig statistik över kvaliteten inom äldreomsorgen i . Vi vet inte vad det är för kvalitetsskillnader, och det är min avsikt att vi ska upprätta inom äldreomsorgen för att underlätta jämförelser och åtgärder. 70 (): Ministern delar oron, men frågan är: Tycker hon att det är okej med det fortsatt höga tempot? Jag blev inte klar över det. Det är alldeles uppenbart enligt alla opinionsundersökningar att folk vill vara hemma så länge det bara går, men om att vara hemma blir det enda alternativet ger detta naturligtvis stor anledning till oro och medför i nästa steg en ökad otrygghet för våra äldre. Det handlar givetvis om en mängd olika åtgärder för att kompensera bortfallet. Jag skulle särskilt vilja fokusera på en fråga som har anknytning till detta, nämligen att de anhöriga därmed får ett allt större ansvar. För att kompensera detta har flera av oss talat för att det då i varje kommun också borde finnas ett mycket starkt program för anhörigstöd och att detta stöd formuleras i lag. Frågan kvarstår: Delar ministern oron för det höga tempot, och om så är fallet, får vi i så fall ett lagstadgat stöd för våra anhörigvårdare? 71 Statsrådet (): Som jag sade tidigare delar jag oron över kvaliteten i äldreomsorgen, och därför behöver vi vidta åtgärder. saknar vi emellertid grund för att avgöra om problemet är fler platser i särskilt boende eller om det är kvaliteten i som är problemet. Det som kommer att göras är att regeringen tillför mer resurser till kommuner och landsting, vilket ju är en viktig förutsättning. Jag kommer att införa för att kunna ha en bättre uppföljning av kvaliteten inom äldreomsorgen. Jag kommer också att initiera jämförande studier när det gäller kvaliteten inom äldreomsorgen. Vi kommer att utreda tillsynen av äldreomsorgen för att få ett bättre underlag för huruvida minskningen av de särskilda boendena också är en kvalitetsfråga. 72 (): Jag vill ställa en fråga till försvarsminister . innevarande år inträffade ett skyfall i , närmare bestämt i Hagforstrakten. Det var ett extremt skyfall. Människorna hade aldrig upplevt något liknande under . Förödelsen var total och katastrofen ett faktum. Eftersom vägar rasat, fastigheter står vid ruinens brant och marker brustit vill jag med anledning av detta fråga försvarsministern: försvarsministern beredd att utreda inrättandet av en naturkatastroffond? Jag har i en motion föreslagit detta. Bara för sedan framfördes samma krav även från i . Detta gjordes med tanke på de höga kostnader som blivit följden. Totalt beräknar man att det rör sig om 45 miljoner, och det är skador som inte täcks av några försäkringar. 73 Försvarsminister (): I bereder vi ett utredningsdirektiv för att se vad vi kan göra med anledning av att en del naturolyckor i form av ras, skyfall och annat tenderar att komma snabbare. Vad är det som händer? Behöver vi ha en helt annan beredskap för den typen av olyckor? I det sammanhanget prövar vi också de framställningar som kommit från olika håll. Jag kan dock inte ge besked . 74 (): Det är helt uppenbart att väderförhållandena spelar in eftersom katastroferna dyker upp titt som tätt. Det är viktigt att framhålla att det i botten finns ett samhällsansvar eftersom byggnadslov beviljats för de fastigheter som är drabbade. Många av områdena är områden som man absolut inte kunnat förutse skulle drabbas. Det handlar helt enkelt om att stora markområden rämnat. Inte bara vägar har rasat utan stora gärden har rämnat. Det finns djupa sprickor, också i stora skogsskiften, där skogen rasat ihop och det bildats djupa spår på en . Detta område omfattar flera mil. Om försvarsministern inte besökt området vill jag vädja till henne att göra ett besök. Folket i Hagforstrakten väntar fortfarande på att någon från regeringen ska komma dit och titta på förödelsen. Den finns fortfarande kvar. 75 Försvarsminister (): Allra först ska jag säga att vi till får noggranna rapporter om hur utvecklingen varit i de områdena eftersom vi har en decentraliserad räddningsorganisation. Vi har alltså en god kunskap om förhållandena i området. Men om olyckorna med ras och översvämningar tenderar att komma kanske inte som vi trott utan ställs samhället naturligtvis inför en ny uppgift som gäller hur vi ska kunna möta detta. Vi har bättre uppgifter om rasrisker, och det är därför önskvärt att kommunerna i större utsträckning prövar detta och emellanåt är kritiska till det som folk vill bygga. Även om lägena ser ut att vara goda när vattenflödena är normala kan det ändå finnas risk för ras. Kommunen får naturligtvis ett ansvar om den beviljat byggnadslov utan att kontrollera om det finns uppgifter om översvämnings- och rasrisk. Försäljning av receptfria läkemedel 76 (): Jag har en fråga till statsrådet . Socialministern i har meddelat att hon kan tänka sig att receptfria läkemedel och egenvårdsprodukter ska få saluföras inom dagligvaruhandeln. I har en sådan reform inneburit att dessa produkter blivit billigare. Jag undrar vad gör i den frågan. Jo, i väntan på en eventuellt tvingande dom, som kan komma , håller man på att smida i det tysta. I kraft av sitt monopol har nu byggt upp en detaljhandelskedja som de kallar . Som jag ser det är detta ingenting annat än ett sätt för att innan ett domstolsutslag kan tvinga till sådan försäljning passa på att lägga under sig och därigenom komma åt attraktiva affärsområden för att på så sätt minska konkurrensen och möjligheten till billigare produkter. Min fråga är: Vad tänker statsrådet göra för att säkerställa konkurrensen på dessa produkter? 77 Statsrådet (): har vi inte någon konkurrens när det gäller försäljning av receptfria läkemedel, eftersom har monopol på att sälja dem. Det är självklart oerhört viktigt att ett monopolföretag anstränger sig för att se till att produkterna är tillgängliga för så många som möjligt och så enkelt som möjligt, och gör farmaceutisk kompetens tillgänglig. Man ska även tillhandahålla receptbelagda läkemedel på detta sätt. Jag ser positivt på att fortlöpande arbetar för att vara så tillgängligt som möjligt både när det gäller tillgången till läkemedlen och tillgången till den viktiga farmaceutiska kompetensen. 78 (): Detta är en åtgärd som gör med kniven på strupen och för att motverka konkurrens från billigare produkter. Vad gäller farmaceuternas tillgänglighet kan de arbeta i dagligvaruhandeln. Dessutom säljer produkter på Internet, där det inte finns någon fysiskt närvarande farmaceut, så det argumentet gäller inte längre. , staten och regeringen, vill i stället ha monopol för att få vinsterna av den försäljning som Apoteken har. Man till och med förbjuder saluförandet av nikotinersättningsprodukter i kiosker, men man säljer cigarretter. Kioskerna får alltså inte sälja nikotinersättningsprodukter med låg nikotinhalt, men de får saluföra cigarretter med hög nikotinhalt. Jag förstår inte detta. Det handlar om att vilja lägga rabarber på vinsten. I grannlandet ser vi nu en möjlighet till detta; i har man gjort det och produkterna har blivit billigare. Min följdfråga blir därför: Varför vill inte statsrådet tillse att också folk i får billigare priser på egenvårdsprodukter? 79 Statsrådet (): Vi har mycket goda erfarenheter av arbetet med , som på ett effektivt sätt kunnat tillhandahålla billiga produkter och både receptbelagda och receptfria läkemedel. Det finns en god kompetens inom system. måste självklart fortsätta att utveckla sitt sätt att sälja var man säljer, på vilket sätt man gör det, vilken service man tillhandahåller. Det är ett naturligt arbete att utveckla detta. Däremot tror jag inte, som , att en ökad marknadsanpassning av dessa produkter skulle gynna konsumenterna. Regeringens delgivande av beslut 80 (): Jag vill ställa min fråga till vice statsminister . Riksrevisorerna tar i sin årliga rapport upp problemet med de sena regeringsbesluten som försvårar för myndigheterna. Vid de avslutande regeringssammanträdena inför jul- och sommaruppehållen fattar regeringen beslut som har stor betydelse för myndigheternas redovisning och finansiering av verksamheterna. Den berörda myndigheten nås ofta inte av beslutet förrän just före hel- och halvårsskiftena. Då blir det mycket svårare att göra arbetet med årsredovisning och delårsrapporter. I vissa fall uppfattas också regeringsbesluten som otydliga. Det medför problem för myndigheterna att genomföra de beslutade åtgärderna på ett korrekt sätt. Problemet med otydliga och sena regeringsbeslut, vilket varit en återkommande iakttagelse inom den statliga revisionen , är störst inom universitet och högskolor, försäkringskassor samt länsstyrelser. vill jag veta vad regeringen kommer att göra åt detta problem. 81 Vice statsminister (): Det är naturligtvis viktigt att statens myndigheter får besked om de beslut som regering och riksdag har fattat och att de har möjlighet att följa upp och genomföra besluten . Regeringens ambition är naturligtvis att så snabbt har fattat sitt beslut i denna kammare se till att via regleringsbrev eller på annat sätt delge myndigheterna direktiven och rekommendationerna för verksamheten. Men som alla är väl medvetna om innebär den tidspress som finns inte minst här i kammaren att en stor mängd beslut fattas just veckorna . Men en klar fördel är att myndigheterna , när budgetpropositionen lämnas, har fått information om vad som kan tänkas komma att ingå i kommande direktiv och regleringsbrev. Så jag tycker att myndigheterna har betydligt på sig i realiteten att förbereda genomförandet av besluten än från det formella tillfälle när regleringsbreven kommer. Men det kan naturligtvis ytterligare förbättras. En möjlighet är, som vi gjorde tidigare, men som majoritet ändrade mot regeringens vilja, att lägga större vikt vid att ge besked i vissa frågor. 82 (): Det förefaller som om vice statsministern vill lägga över ansvaret på för att regeringen är sen med sina beslut. Det är tydligen inte en uppfattning som riksrevisorerna delar. De pekar på att beskeden kommer sent från regeringen. Det gäller inte bara regeringens beslut för olika statliga myndigheter, det gäller också utnämningar av generaldirektörer. I mitt arbete i har jag kunnat se att regeringen är väldigt sen med detta och att det skapar stor osäkerhet hos de berörda myndigheterna och hos de personer som berörs. Jag hoppas verkligen att man skyndar på. Jag kan inte se att det bara ska vara fel att det blir sena regeringsbeslut utan att regeringen också verkligen snabbar på de här processerna så att det inte hakar upp sig för de olika myndigheterna. 83 Vice statsminister (): Det är naturligtvis ett gemensamt ansvar för regering och riksdag att se till att myndigheterna nås av den här typen av regleringsbrev, direktiv, förordningar och uppdrag för sin verksamhet. Man kan inte säga att det är den ena eller den andra som har huvudansvaret utan det är en process. Men framför allt på budgetsidan kan man naturligtvis inte skicka ut direktiv till myndigheterna förrän har fattat beslutet. Det jag vill påminna om , som jag sade i den förra repliken, är att i sin vishet , mot regeringens vilja, bestämde att inte längre ge så stora och omfattande besked som var önskvärt i en rad budgetfrågor. Det underlättade faktiskt ganska mycket för myndigheterna. Men det är möjligt att kan tänka om på den punkten, i varje fall de sex partier som inte är socialdemokratiska partier. Det skulle underlätta rätt mycket för myndigheterna om vi gick tillbaka till den gamla ordningen. 84 (): Jag tänkte följa upp fråga, för jag undrar, försvarsministern, vad som händer med de ungdomar som går försvarsutbildning och ska bli officerare. De har ju blivit utlovade jobb . Vad jag förstår kommer de nu inte att få någon anställning. Ändå besitter de den kompetens som det nya försvaret behöver. Har regeringen någon plan för hur man ska kunna ta till vara de här ungdomarna? 85 Försvarsminister (): Det tillhör ju den arbetsrättsliga delegering som regeringen har gjort och fått godkännande av att det är Försvarsmakten som har arbetsgivaransvaret. Där pågår nu ett väldigt omfattande arbete som handlar om hur man ska klara av de förändrings- och omställningskrav som ställs på den nya Försvarsmakten. Det är svårt att kommentera delar av det. Regeringen följer det här arbetet mycket noga för att se i vilken utsträckning man behöver vidta åtgärder. Men delegeringen och beslutet gör att det vilar en tung uppgift på Försvarsmakten som är arbetsgivare när det gäller vår personal. 86 (): Det är klart att det är den arbetsfördelningen. Men Försvarsmakten måste ju få instrument så att man kan handha den här svåra uppgiften. Jag tycker att det finns ett alldeles särskilt ansvar från regeringens sida att se till att de här ungdomarna inte tappar förtroendet för de beslutande myndigheterna genom att så abrupt kastas ut i ovisshet då man utlovats ett fast jobb. 87 Försvarsminister (): Jag tycker att det finns skäl att ha en ödmjuk hållning inför de omställningsproblem som finns i Försvarsmakten. Det är korrekt. Det handlar ändå om att vi måste sätta upp tydliga mål för vad vi vill ha uträttat, och vi måste också ställa erforderliga resurser till förfogande. Det är en av uppgifterna för regering och riksdag. Sedan är det många frågor som måste lösas i en så stor myndighet som Försvarsmakten är. Det kan vi inte göra annat än följa noga. Jag är övertygad om att man på alla sätt ser till att dessa ungdomar får fullfölja utbildningen. En officersutbildning är aldrig bortkastad. Den har ett högt meritvärde, och den innebär också att man blir reservofficer och kan användas i bland annat internationella insatser. 88 (): Jag vill ställa min fråga till justitieministern och ta upp domen mot en styvpappa som brutalt misshandlade sin treåriga styvson till döds . Det är många som är djupt upprörda över den i deras tycke milda dom som styvpappan fick. vill jag fråga vad regeringen har vidtagit för åtgärder efter den händelsen. 89 Justitieminister (): Regeringen har inte vidtagit några åtgärder med anledning av just den enskilda händelsen. Däremot hade det redan innan den här händelsen påbörjats ett lagstiftningsarbete som faktiskt har direkt anslutning till de frågor som togs upp i samband med diskussionen om den här domen. Det handlar bland annat om att om man agerar på det sättet, alltså grovt misshandlar ett mindre barn, ska det av domstolarna anses vara straffskärpande. Det finns ett antal omständigheter som ska ge strängare straff och det finns motsvarande som ska ge mildare straff. ska just misshandel av barn i den egna familjen eller av någon närstående ses som extra straffskärpande. Utöver det har man också sett till att det är en större anmälningsskyldighet hos flera myndigheter när missförhållanden misstänks. Och det är det allra bästa sättet att se till att inte sådana här fruktansvärda händelser ska behöva ske. 90 (): Tack för det svaret! Jag vill också fråga om polisen och juristerna har fått bättre utbildning i att handlägga fall med barnmisshandel. 91 Justitieminister (): Just frågan om våld i nära relationer, som berör våld mot barn och kvinnor, är någonting som har prioriterats hårt inom polisen. Glädjande nog har vi också kunnat få rapporter från bland annat flera olika kvinnoorganisationer om att polisen på olika sätt har organiserat sig, blivit bättre på de här frågorna, skaffat sig större kunskap och utbildning i sättet att bemöta brottsoffer. Bland annat innebär det just att man agerar när man misstänker att saker och ting inte står rätt till. Det pågår och har pågått ett stort arbete inom polisen. Men självklart måste det arbetet också fortsätta. 92 (): Min fråga är till vice statsministern. Det planeras enorma investeringar i kärnkraftverken för att öka reaktorernas effekt och ge dem förlängd livstid. Siffran 30 miljarder har förekommit i medier. För detta skulle man bland annat få så mycket mer kärnkraft i effekt och energi att det väl kompenserar stängningen av hela . Effekthöjningar är av två slag. En mindre del av dem ger helt enkelt bättre verkningsgrad genom att man byter till bättre generatorer och värmeväxlare etcetera. Men merparten av effekthöjningarna innebär att man höjer effekten i själva reaktorn. Det betyder att det går åt mer uran, att det bildas mer avfall och att det finns mer radioaktivitet i reaktorn i händelse av en olycka. Den här typen av effekthöjningar kräver regeringens tillstånd efter beredning av . Tänker regeringen ge sådana tillstånd? 93 Vice statsminister (): Det avgörande för regeringen är att fullfölja folkomröstningsresultatet om att vi ska avveckla kärnkraften i den takt som det är möjligt och att finna nya energikällor. Det har skett i olika steg, med både och , som är det närmaste för stunden. Det är självfallet oerhört viktigt att säkerhetsaspekterna har den högsta prioriteten. Det är skälen till att vi under framöver kommer att se relativt stora investeringar i de kvarvarande kärnkraftverken. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi inte på något vis tar undan de investeringar som behöver göras för att garantera säkerheten i fortsättningen. Om den höjda säkerheten i våra kvarvarande kärnkraftverk dessutom kan leda till en högre effektivitet i form av energiutförsel är det naturligtvis en dubbel vinst för samhället i sin helhet, där både säkerhet och energitillförsel kan förenas. 94 (): har redan mest kärnkraft per capita i världen. Genom de planerade effekthöjningarna får vi ännu mer kärnkraft. Om kraftindustrin väntar sig klartecken kommer ca att användas för att satsas på kärnkraft. Om den inte väntar sig klartecken kommer den att intressera sig för vindkraft och biokraftvärme. Avser regeringen att ta ställning för obegränsad kärnkraft för obegränsad tid? 95 Vice statsminister (): Nej, regeringen ska naturligtvis inte ta ställning för obegränsad kärnkraft för obegränsad tid. är ett av de få länder som inte bara har beslutat att avveckla kärnkraften utan också har påbörjat avvecklingen. Men vi är oerhört angelägna om att det sker på ett sådant sätt att säkerheten ges den allra högsta prioriteten, som jag sade i mitt förra inlägg. Vi arbetar också intensivt med att hitta ersättningsenergi av olika slag.