prot · GR09123 · 2004-05-27 00:00:00 — Det är en överlägsen attityd där man inte är beredd att visa att det här är viktigt för oss alla. Jag har ett råd att ge statsministern, nämligen att lämna den självgoda tonen och ta emot den hand som flera partier har sträckt ut. Det andra jag vill fråga om är: På vilket sätt kommer statsministern att anstränga sig för att en sådan här uppgörelse ska komma till stånd? Finns det i något läge en uppgörelse om försvarspolitiken där och kan tänkas ingå? 56 Statsminister (): Här ser man vad det betyder att vara noggrann när man lyssnar på de förslag som läggs fram. Enligt den information som jag har är med i diskussionen konstruktivt. lär inte vara med, och inte heller som har sin Natodragning i vanlig ordning. Om det vore mig helt främmande att påstå att hon är självgod hade lyssnat på vad som försiggår i Försvarsberedningen hade man kanske kunnat avvakta lite. Det sensationella är att vi har ett parti som helt byter position jämfört med tidigare. Tänk vad mycket eländes utskällning har fått av därför att ni har tagit ansvar för svensk säkerhetspolitik. vänder de på en femöring. Det är bra i så fall, men jag vill se det innan jag litar på det. Det är mitt besked. Skulle det vara allvar, desto bättre. Men vi har inte sett det . Det verkar som om också vill vara med. Det är intressant, tycker jag. 57 (): Det som jag vänder mig mot är den attityd som statsministern visar. Om man ska göra upp måste landets statsminister ha en annan attityd, särskilt i den här frågan. Jag tror att svenska folket förväntar sig det. Vi har tagit ansvar. Det är alldeles riktigt. Vi har tagit mycket slit för den här frågan. Men vi känner nu en större uppslutning kring en omställning av försvarspolitiken. Och jag tycker att det vore oerhört viktigt för svenska folket att kunna känna att det finns en bred uppslutning. Det är ingen fråga som vi ska strida om bland de stora partierna här i , utan det ska finnas en bred uppslutning. Då tycker jag att det är en mycket underlig attityd som statsministern visar i den här frågan. Jag vill upprepa det råd som jag har gett: Ändra attityd, och visa att det finns möjligheter att komma fram i den här frågan! 58 Statsminister (): Den som säger att jag ska ändra attityd kanske först själv bör ta reda på var andra partier står innan man sätter dem i olika fack. Det var min mycket försiktiga replik till . Skulle vi få en uppgörelse som var så här bred är det en historisk händelse på sitt sätt. Jag tror att man får gå tillbaka för att hitta en försvarsuppgörelse där den svenska högern har varit med och tagit ansvar för den svenska försvarspolitiken. Det är inget att undra över om jag säger att jag nog vill se det först innan jag tror det. Det är bakgrunden. Om jag skulle leda ett litet parti som har tagit ett väldigt stort ansvar för och tagit mycket skällning för att man har gjort det och sedan plötsligt uppleva det här skulle jag vara ännu mer försiktig innan jag trodde på det jag såg. 59 (): utvisades eftersom egyptiska myndigheter har listat honom som terrorist. Den bedömde också att han kunde vara ett hot mot rikets säkerhet. Men varken hustru eller något av de fem barnen har anklagats för terrorism eller för att vara en säkerhetsrisk. Trots detta förlorade familjen genom ett regeringsbeslut sin flyktingstatus. Alla i familjen straffas på grund av sina band till en påstådd terrorist. Regeringens beslut att avvisa dem från stred mot FN:s konvention om mänskliga och politiska rättigheter och mot . Hur kunde detta ske? Hur förklarar statsministern regeringens beslut i ärendet? 60 Statsminister (): Det är två delar i beslutet. Först handlar det om de två män som utvisades. Där fanns uppgifter om deras samröre med en terrororganisation, en terrororganisation som har allvarliga dåd på sitt samvete. Det fanns också uppgifter om att de planerade att genomföra olika aktioner från eller planerade att genomföra detta i . Det fanns sådana uppgifter. Det var naturligt för oss att utvisa dem mot bakgrund av de åtaganden som vi har gjort gentemot andra stater. Och de utvisades till . Den ene av dem frikändes i rättegång i . Den andre dömdes till livstids fängelse. Så är fallet med de två männen. Sedan finns det en familj också. Vad gäller familjen har vi i regeringsbeslut inte gett familjen denna status, som mycket riktigt säger. Däremot är ärendet fortfarande öppet hos ansvarig myndighet, mer utifrån utgångspunkten om ansvarstagandet för de fem barnen. 61 (): Det var just familjens situation som jag ville belysa. Jag vet också att det inkom en ny ansökan till baserad på humanitära skäl och att det blev en inhiberad verkställighet på det för familjen negativa beslutet. Man har lämnat in en förnyad ansökan och förväntar sig ett beslut vilken dag som helst. Om det nu blir ett avvisningsbeslut, hur ska regeringen försäkra sig om att familjen är skyddad och inte utsätts för repressalier? 62 Statsminister (): Det är väldigt viktiga frågor som tar upp. Det är svåra frågor och frågor som lyckligtvis i det här fallet är borta från regeringens ställningstagande. Det ligger hos myndigheten. Och om jag skulle börja spekulera om att myndigheten tar det ena eller andra beslutet skulle jag föregripa myndighetens ställningstagande, och jag skulle med fog kunna kallas inför konstitutionsutskott och anklagas för att lägga mig i myndighetsutövning. Det gör jag alltså inte. 63 (): figurerade statsministern i och gratulerade Gnosjöföretag för att de var solida och fina och blev uppköpta av utländska investerare. står jag här med en alldeles ny undersökning gjord av som har tittat på exporterande företag. av dem säger att de har för avsikt att flytta sin produktion utomlands . Tittar man på de företag som har en export som har växt väldigt kraftigt ser man att det är dubbelt så många, , som antar att de kommer att ha sin produktion utomlands . Då är min fråga: Kommer statsministern fortsatt att gratulera även till det här, eller betraktar statsministern det här som ett problem? Risken finns ju, menar jag, att hela företagen försvinner utomlands. 64 Statsminister (): Frågan är något tillspetsad och ger en oriktig bild av vad jag avsåg när jag svarade på den tidigare frågan, nämligen att detta att kapital från andra länder kommer till och vill investera i svensk produktion beskriver en framgång. Sedan har vi ett intresse av att vi i vår tur fortsätter att se detta utvecklas och använder detta kapital för nysatsningar i dynamik. Det gör svenska exportföretag; det kan jag försäkra . På samma exportrådsmöte som du fick dessa uppgifter på hade du också kunnat lyssna till den andra uppgiften, nämligen om hur den svenska exporten utvecklas. Den har växt med och fortsätter att ge ett stadigt överskott på i bytesbalansen. är på väg in i ett ekonomisk-politiskt läge som påminner om det som har. Vi bygger upp jättelika tillgångar, inte i en oljefond, utan vi bygger upp dem genom att våra exportföretag gör så lysande affärer med omvärlden. Någonting går inte ihop i den här eländesbeskrivningen. Om har rätt när man beskriver den svenska exportens utveckling är det faktiskt så att produktionen inte flyttar ut. En produktion som flyttar ut kan självklart inte räknas som export. Det är viss produktion som flyttar ut, men annan kommer till, och den är större, och den ger större värden. Svensk ekonomi utvecklas och utvecklas väl. 65 (): Jag har en fråga till statsministern med anledning av de förhandlingar som pågår om . Det irländska ordförandeskapet har kallat till ett extra möte för att klara ut om fördraget ska innehålla någon hänvisning till kristendomen eller inte. I utkastet till nytt konstitutionellt fördrag står det i ingressen om grundläggande värderingar och att dessa inspireras av våra kulturella, religiösa och humanistiska arv. driver en intensiv lobbykampanj för att EU ska hänvisa till de kristna värdena, och några medlemsländer stöder denna linje. Min fråga till statsministern är: Hur agerar statsministern och regeringen i denna fråga? 66 Statsminister (): Vi avvisar detta förslag på stark principiell grund. Vi tycker att en konstitution ska skiljas från det som vi har som trosuppfattning. Hur vi väljer att organisera nästa liv, om vi nu har något sådant, är den enskildes ensak. Hur vi väljer att organisera detta liv, det gör vi tillsammans oavsett vad vi tror om nästa liv. Den mycket enkla principen har gällt i svensk författning i modern tid, och den gäller i många andra stora demokratiers författning. Jag tycker att det vore olyckligt om vi på detta sätt fick in ett inslag av det slag som frågeställaren beskriver i det nya europeiska fördraget. Hur ska man då hantera exempelvis ett nytt medlemsland som ? Ska vi i så fall också skriva in hänvisningar till islam i författningen därför att trots allt också är en del av ? Nej, håll isär detta. Låt var och en bli salig på sin egen fason, och sedan får vi se till att vi blir överens om hur vi ordnar livet på jorden. Det har vi faktiskt ansvar för. Kostnaderna för hälso- och sjukvården 67 (): Man kunde av ett inlägg från statsministern under partiledardebatten förstå att han inte gav så mycket för den vårdgaranti som de borgerliga partierna erbjöd invånarna under den förra mandatperioden därför att den bekostades med lånade pengar. Man vet ju vad statsministern anser om att vara satt i skuld. Verkligheten har ju kommit att bli att vårdköerna och bristen på möjligheter att få rehabilitering vid arbetsskador lett till höga sjukskrivningstal och därmed sjukpensioner och höga kostnader för staten . Min fråga till statsministern är: Anser du detta vara ett pris värt att betala för att inte vara satt i skuld, även om det innebär kortsiktiga skulder för investeringar för framtida inkomster? 68 Statsminister (): Man kan alltid diskutera hur mycket man ska satsa. När vi nu tittar i våra böcker ser vi att andelen av våra utgifter som går till hälso- och sjukvård fortsätter att växa, och att växa kraftigt inte bara med tillväxten som sådan utan också som andel av vår totala kaka, jämfört . Det blir alltså större satsningar, mer av resurser. sitter vi i ett dilemma som är av det slaget att alltmer av modern teknik och alltmer av genombrott sker i den här sektorn. Alltmer kan vi göra, och alltfler vill ha det gjort direkt. Det där problemet löser vi inte med vårdgarantier eller försäkringslösningar. Snarare handlar det om att se till att vi använder de resurser vi har på ett klokt sätt. Släpper vi loss andra sätt att finansiera det här är jag rädd att vi hamnar i ett läge där vi inte längre kommer att ha behovet som det styrande, utan vi får en utveckling där den som kan betala kommer att gå först. Det är vi inte intresserade av. För att undvika det tänker vi inte låna pengar, för också det ska förr eller senare betalas. 69 (): Min fråga handlar om Glasriket och de problem som finns där. I går var jag hemma i och var på en manifestation i mot Boda-koncernens förslag om att lägga ned glasbruk. Vi var många som var där, 1 5002 000 uppskattningsvis. Man hade gått man ur huse i , en ort med ungefär 3 000 invånare. Det här är ett hårt slag mot . 141 anställda varslas om uppsägning. Det är också ett hårt slag mot Glasriket. har nästan ett glasbruk lagts ned. till framtiden kan man känna oro för hur det ska bli med svensk glasindustri. Därför är min fråga till statsministern: Vad kan regeringen göra för Glasrikets framtid? 70 Statsminister (): Framför allt handlar det om att stötta de delar av glasindustrins utveckling som handlar om marknadsföring, internationalisering och design. Att gå in i själva produktionen är inte vår uppgift. Jag delar frågeställarens beskrivning av Glasriket och glaset som symbol inte minst för svenskt industriellt hantverk och också svensk konst, konstglas. Det är konjunkturkänsligt uppåt och nedåt. Det har varit kriser . Vi ska igenom den här krisen också. Samtliga tre statsråd på har fått i uppgift att nära gå in på Glasrikets problem för att hjälpa till med den situation som just nu råder. Den oroar naturligtvis också regeringen och är någonting som på något sätt berör en del av den svenska industriella själen. Gruv- och mineralpolitik i EU 71 (): Gruv- och metallindustrin i och har stora utvecklingsmöjligheter, bland annat utifrån den stora kompetens och det stora kunnande som finns. , just , pågår en konferens mellan företrädare för svensk och finsk gruv- och metallindustri. De fackliga organisationerna är engagerade. Samordningsminister befann sig där. En av de saker som framkom då jag hade tid att bevista konferensen var behovet av en gruv- och mineralpolitik inom EU. Min fråga är: Hur ser statsministern på svenska initiativ för att inom EU lyfta frågor om gruv- och mineralpolitik, och hur ser statsministern på möjligheten att driva de här frågorna tillsammans med finländarna? 72 Statsminister (): Jag utesluter inte en sådan diskussion. Jag ska inte säga att jag har mina dubier, för det vore kanske fel att säga, men jag utesluter inte diskussionen. EU är det naturligtvis värdefullt att luta sig mot i många sammanhang. Vi har kommit ganska långt utan EU-stöd i de här verksamheterna. Vi har en omfattande prospektering. Vi har diskussioner om nyöppning av gruvor i , och vi har en god lönsamhet i branschen. är EU:s ledande gruvland. Om vi ska låta EU gå in i en del av den här politiken ska vi nog tänka oss för extra innan vi gör det. Jag är i och för sig inte främmande för det men är inte så där helhjärtat optimistisk om att det skulle vara så oerhört mycket bättre än . Finnarna och vi är goda konkurrenter på området. Vi kanske kan samarbeta om ett och annat; det är möjligt. Men vi kommer nog också att vara konkurrenter och ha likartad produktion på många sätt, så det är kanske inte världens bästa bundsförvant i det här sammanhanget såvida det inte handlar om allmänna frågor av typen hur branschen ska göras mer konkurrenskraftig. Men låt oss tänka på det. Det är viktigt för oss båda, som ju vill vara kvar i unionen, att se den utvecklas. 73 AXEL DARVIK (fp): Bra arbetsmiljö och arbetsro är några av de viktigaste pusselbitarna för elever som vill lära sig saker i skolan. Reglerna ska naturligtvis arbetas fram gemensamt. Men att inte sätta tydliga gränser är knappast att vara snäll. Ändå står lärare och rektorer ofta maktlösa. De saknar de befogenheter som skulle vara självklara vid skadegörelse, mobbning och trakasserier. De senaste årens kända mobbningsfall, där skolan har stått förlamad, är tydliga väckarklockor. I går fick vi höra från att elever där har planerat att skjuta sina egna klasskamrater och till och med att spränga skolbyggnader. Är inte detta tillräckligt starka larmsignaler för att det nu skulle behövas ökade befogenheter att sätta in hårt mot hårt? Det är min fråga till statsministern. 74 Statsminister (): Hårt mot hårt, det är skolpolitik. Jag undrar om den är så begåvad, och jag undrar om den skulle vara så framgångsrik om den verkligen fick prövas. Har vi ett behov av att åstadkomma skolor som blir slagfält där vi på ena sidan har lärare och annan personal som ska sätta hårt mot hårt mot ungdomar som uppenbarligen är djupt förvirrade? Den som ska skjuta på sin skola och den som ska spränga sin skola är naturligtvis inte en person som i första hand faller undan för och som i första hand behöver hårda tag. Det är naturligtvis vård det handlar om någon vuxen som tar sig an grabben eller tjejen i fråga och pratar med dem på ett vettigt sätt och ser dem. Det handlar om fler vuxna som bryr sig och naturligtvis om tydliga riktlinjer och tydliga normer men definitivt inte om att hänfalla till ett ideal som skulle kunna beskrivas som hårt mot hårt. Det är gammalt och avskaffades i svensk skoldebatt av framsynta socialliberaler. 75 (): EU-valet närmar sig med stormsteg, och partierna debatterar nu mot varandra. vet vi att soffan riskerar att bli det största partiet. Så var det nämligen förra gången, , då vi hade EU-val. Då fick soffan av rösterna. Övriga partier fick nöja sig med att dela på . Risken finns att samma sak händer igen. Därför är min fråga till regeringen: Vilka slutsatser har regeringen dragit av det förra valresultatet och av anledningen till att det blev så lågt valdeltagande och, framför allt, vad kan vi göra den här gången för att få upp valdeltagandet? 76 Statsminister (): Det kan inte kommenderas fram. Det kan bara stimuleras och lockas fram. Det är ansvar och mitt ansvar och det är ett ansvar för alla andra som sitter i denna kammare att visa att vi brinner för den valrörelse som ligger framför oss och det val som vi snart ska hålla. Det är viktigt. Det är viktigt för människor i vårt land. Det är ett vägval för framtiden. Och det är viktigt vem det är du väljer därför att detta parlament ska ta ställning till så många olika frågor under sin femåriga mandatperiod att vi inte alls vet vad det är som kommer att diskuteras. Skickar vi människor dit som bär värderingar, som brinner för ideal och som tror på idéer som är tidlösa och som präglas av rättvisa och solidaritet får vi ut det budskapet till människor då vet vi att människor går till valurnorna och röstar. Det ansvaret har jag, och det ansvaret har . Låtom oss förenas i kampen för ett högt valdeltagande och för ett rättvist och ett solidariskt ! Europeiskt förbud mot barnaga 77 (): Barn har en extremt utsatt position när det gäller våld och andra sätt att kränka deras mänskliga rättigheter. En av de värsta kränkningarna är att låta föräldrarna aga dem. Detta är tillåtet i de allra flesta europeiska länder. Där finns inga förbud mot barnaga. Av 47 länder är det bara 12 som har lagstiftning mot barnaga. Av EU:s 25 medlemmar är motsvarande siffra 12. Varken eller har sådan lagstiftning. Jag vill därför fråga om statsministern i diskussioner med sina europeiska kolleger vill arbeta för att varje land i inför förbud mot barnaga i likhet med vad som gäller i . 78 Statsminister (): Ja, det vill jag. Om vi i de samtal som vi har med andra politiska ledare i och demokratier ska ta upp detta som en punkt kan vi diskutera. Någon av dem kommer säkert att säga till mig: Sköt ni ert eget. Det här är vår sak att besluta om. Ni ska inte komma och lägga er i vår inrikespolitik. Det är ingen som har uttryckt sig så rått, men jag har mött den attityden, inte minst i , när man tagit upp exempelvis mänskliga rättigheter. Det har inte hindrat oss där; vi kan mycket väl driva den här frågan. Barns rättigheter är universella. Varje barn som kränks är ett barn för mycket. Oavsett i vilket land detta barn bor är det ett övergrepp på en individ. Även om individen är liten och försvarslös är det ändock ett övergrepp. Vad du gör mot en av mina minsta bröder, det gör du ock mot mig, står det i en skrift. Det är inte så tokigt att tänka på, trots att det inte finns i författningen. 79 (): Jag ska fortsätta på samma tema om barnen. Jag vet att inga enskilda fall får dryftas här i , och jag avser inte heller att göra det. Min fråga är av mer principiell karaktär. Många barn far illa när föräldrarna separerar, inte minst om föräldrarna har olika nationalitet. Ett barn som är fött och uppvuxet i , är svensk medborgare, och den svenska mamman har i tilldömts vårdnaden av barnet, blir mer eller mindre bortrövat till ett annat land. Det landet trotsar att följa och ett svenskt beslut om vårdnaden. Min fråga till statsministern blir: Vad kan och vill regeringen göra? Anser statsministern att någon lag i måste ändras, eftersom sådana här situationer faktiskt uppstår? 80 Statsminister (): Vi tar så allvarligt på dessa fall, , att vi till och med tagit upp dem i direkta överläggningar på statsminister- och premiärministernivå med andra länder, i enskilda fall med namns nämnande. Den lagstiftning vi har ska naturligtvis följas. Jag tror inte att den kan skärpas så mycket mer, utan det är där en dom är fälld som dom trotsas, och däri ligger problemet. Det finns en annan sida av det här också. Det är att det finns motsvarande problem fast på svensk mark och gäller barn som andra stater anser borde vistas hos en förälder som finns i ett annat land. Vi bör titta på båda dessa sidor av myntet. Då är det genast känslomässigt mycket svårare. Det är inte några enkla saker, och jag har stor respekt för det här. Man kan själv för sin egen del försöka sätta sig in i hur det skulle vara att som förälder hamna i ett sådant läge. Det måste vara fruktansvärt, det värsta som kan hända. Då är det viktigt att rättsstatens principer hävdas både i vårt land och i andra länder. Det får vi hjälpas åt med. 81 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed var frågestunden med statsministern avslutad. Jag tackar deltagarna och statsministern. 9 § (forts. från 7 §) Några frågor om sekretess, m.m. (forts. KU17) 82 (): Offentlighetsprincipen är inte självklar. Den är något som vi som tror på öppenhetens värde måste arbeta för att återerövra, slå vakt om och möjligen också utöka. Varje förändring av öppenheten måste studeras i ljuset av vilken grundläggande syn man har på offentlighetsprincipen. Vi gröna tror på transparens och genomskinlighet. Vi anser att öppenhet har ett värde i sig, och vi ser därmed varje inskränkning i offentlighetsprincipen som något mycket svårsmält och svårligen accepterat. Denna grundsyn gör oss oroade inför den utveckling vi sett . På flera grunder kan misstänkas att offentlighetsprincipen och öppenheten tappat i styrka. Dålig kunskap om reglerna kring öppenhet, bristande resurser på myndigheterna och inte minst EU-medlemskapet har lett till en utveckling där alltmer offentligt material hemligstämplas och där de som är satta att granska samhällslivet och den offentliga makten får det allt svårare. Men inskränkningarna i offentlighetsprincipen har inte bara handlat om tendenser eller svårmätbara förändringar; också lagen har, ibland på avgörande punkter, förändrats. Genom en process som kan liknas vid det som brukar kallas för de små stegens tyranni har offentlighetsprincipen kraftigt beskurits. En undersökning av visar att det till exempel i sekretesslagen har gjorts 194 förändringar . Av dessa 194 förändringar ledde enbart 8 till ökad öppenhet, varav 6 ytterst marginellt, medan 74 förändringar på ett mycket klart sätt innebar skärpt sekretess. Till detta kommer införandet av personuppgiftslagen och till den kopplade paragrafen 7:16 i sekretesslagen. Den typen av utveckling leder inte mig till slutsatsen att vi utan vidare ska fortsätta att göra inskränkningar i öppenheten. Snarare borde vi tillsammans sitta ned och fundera över vart vi är på väg, vilket syfte vi har för offentlighetsprincipen och hur öppenheten snarare kan stärkas och utökas. 1898 publicerade sin anklagelse i tidningen mot den franska arméledningen för justitiemord på den judiske kaptenen . Maktmissbruket i politiska och militära liv fördes upp till ytan med Zolas ord jaccuse. nåddes alla riksdagsledamöter av en skrift från med samma fräna titel, om än på ett lite mer neutralt språk, nämligen svenska: Vi anklagar. Vi riksdagsledamöter blev anklagade för att steg för steg försämra offentligheten och inskränka i journalisternas och mediernas möjlighet att utföra sin viktiga uppgift som granskare av samhället och av makten. Ändå, herr talman, väntas sex av partier fatta ett beslut som innebär att öppenheten ytterligare något naggas i kanten. Man vill införa sekretess för fotografier ur offentliga register. Det kan tyckas vara en liten åtgärd. Men ser man det i sitt sammanhang innebär det ett steg på en väg som jag inte vill vandra. För att i detta läge godta vidare inskränkningar i öppenheten och ökad sekretess och slutenhet måste det för mig finnas mycket goda skäl. Jag kan inte se att det finns vad gäller fotografier i offentliga register. Regeringen nämner själv i den proposition som ligger till grund för det väntade riksdagsbeslutet att det enligt utredningspromemorian inte i mer än möjligtvis några enstaka fall kan beläggas att publicering eller privat registrering av fotografier från offentliga register har medverkat till att enskilda utsatts för brottsligt angrepp.