prot · GR09104 · 2004-04-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2003/04:441 Till Interpellation 2003/04:441 av om militariserad polis Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra åtaganden. 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Framställning 2003/04:RRS6 till Redogörelse /04:RRS8 till finansutskottet 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /04:KU13 och KU12 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU15 betänkande 2003/04:UU12 betänkanden /04:JuU23 och JuU25 5 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SkU25 Allmänna motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring Punkt 2 (F-skattsedel) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd) Votering: 166 för utskottet 120 för res. 1 19 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 24 v, 12 mp För res. 1: 46 m, 42 fp, 31 kd, 1 c Avstod: 18 c, 1 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Punkt 7 (Längre perioder för momsredovisning för småföretag m.m.) 1. utskottet 2. res. 6 (c) Votering: 165 för utskottet 19 för res. 6 120 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 24 v, 11 mp För res. 6: 19 c Avstod: 46 m, 41 fp, 31 kd, 2 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 7 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Punkt 16 (Skyddad identitet i folkbokföringen) 1. utskottet 2. res. 12 (v, mp) Votering: 263 för utskottet 37 för res. 12 1 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 44 m, 40 fp, 31 kd, 19 c För res. 12: 24 v, 13 mp Avstod: 1 m Frånvarande: 15 s, 10 m, 8 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU18 Kriminalvårdsfrågor Punkt 1 (Reformering av kriminalvården m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) 4. res. 3 (kd) 5. res. 4 (v) 6. res. 6 (mp) Förberedande votering 1: 26 för res. 4 13 för res. 6 266 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 31 för res. 3 24 för res. 4 249 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 42 för res. 2 31 för res. 3 232 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 4: 46 för res. 1 41 för res. 2 218 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 126 för utskottet 46 för res. 1 130 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 1 v För res. 1: 46 m Avstod: 3 s, 42 fp, 31 kd, 23 v, 18 c, 13 mp Frånvarande: 16 s, 9 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 12 (Kostnaden för utvisades hemresor) 1. utskottet 2. res. 17 (fp, m, kd, c) Votering: 166 för utskottet 137 för res. 17 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 23 v, 13 mp För res. 17: 45 m, 42 fp, 31 kd, 19 c Frånvarande: 14 s, 10 m, 6 fp, 2 kd, 7 v, 3 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 6 § Särskilda regler för arbetstagare från EU:s nya medlemsstater 1 Förste vice talman (): Arbete och företagande bygger välfärden. Genom hårt arbete och företagande gick från ett av världens fattigaste länder till ett av världens tio rikaste länder. Det var kapitalism och hårt arbetande människor men även arbetskraftsinvandring och import av utländskt kapital som byggde . Det gav kanske världens högsta tillväxt 18701930. Men tycks arbetskraftsinvandring ha blivit ett hot snarare än en tillgång, åtminstone för svensk socialdemokrati. Vi moderater säger ja till arbetskraftsinvandring, men med krav på egen försörjning. Vi säger nej till bidragsinvandring, och vi säger nej till överutnyttjande av bidragssystemen detta oavsett nationalitet, svensk eller utländsk. Vi gör det därför att det är till gagn för , för och dess folk. , , inträder tio nya medlemmar i den europeiska unionen. Det borde vara en glädjens dag för folk med dess historia men har i stället delvis blivit det motsatta. Regeringens skrivelse nr 119 om särskilda regler för arbetstagare från nya medlemsstater enligt anslutningsfördraget är en skammens skrivelse. Det är så att man skäms som svensk när en socialdemokratisk regering lägger fram ett sådant förslag, trots att jag som bekant är moderat. 1989 denna mur som så länge stängt ute folk från världen borde ha varit slutet på delning, i synnerhet efter de tio nya östeuropeiska ländernas inträde i den europeiska unionen. Men icke så. Dagens socialdemokratiska förslag vill resa nya murar för att utestänga folk från den europeiska gemenskapen på ett fullständigt oacceptabelt sätt. Det sker bland annat genom införande av särskilda diskriminerande regler för östeuropéer för att få arbetstillstånd med krav på att arbete och bostad bör vara ordnade redan från hemlandet, specialkontroller av arbetsgivare och möjlighet att återinföra arbetsmarknadsprövning. Så mycket hårdare krav kan egentligen inte uppställas. Om arbetsmarknadsprövning införs kommer i princip samma krav att gälla som för personer utanför den europeiska unionen. Och från dessa länder har ju som bekant praktiskt taget alla utestängts när det gäller invandring för arbete. Men det räcker inte med detta. Med hjälp av och kräver man dessutom som om övriga krav inte räckt till ökade krav på kontroll av anställningsbevis, särskilda kontroller av småföretag som anställer östeuropéer, hot om krav på reglering av vissa företag som kan förmodas anställa östeuropéer, större misstro mot nya företag och kontroll av att fackliga avtal efterlevs, nära nog godtyckligt uppgiftsinsamlande om företag och företagare samt långtgående samkörning av register. Detta är jag upprepar det ett skammens förslag. Socialdemokraternas ansvar är tungt. Men även och ansvar är betydande i slutändan. Den socialdemokratiska politiken har misslyckats. Av den fria rörligheten i blev i Socialdemokraternas bara hot, regleringar och motstånd. Vi har ingen regeringsduglig regering på detta område. Majoriteter saknas de facto. Socialdemokraterna obstruerar beslut att ta fram en rättssäker och snabb asylprocess. Socialdemokraterna obstruerar begäran om förslag på en ordnad politik för arbetskraftsinvandring. Socialdemokraterna vänder kappan efter vinden och sätter upp nya diskriminerande hinder för invånarna i bland annat våra grannländer , , och . Man sviker stödet för integration i . Det är, fru talman, senare års misslyckanden som skapat problemen inom invandringen i och gjort att våra invandrare har blivit västvärldens sämst integrerade i samhället och de med relativt sett sämst sysselsättningsgrad. En invandrare som blir bidragsberoende kan kosta samhället , medan en som kommer i arbete tidigt bidrar med lika mycket. har misslyckats på det området. Det visar mycket tydligt en studie som har gjort. Men, fru talman, det är inte människorna det är fel på utan på politiken. Välstånd skapas genom arbete och företagande. Det är bara genom att avskaffa onödiga regleringar och genom att öppna gränser som vi kan skapa den möjlighet till handel och utbyte som i sin tur lägger grund för tillväxt och välstånd. Det är viktigt att slå vakt om rätten för medborgare i EU-kretsen att kunna bosätta sig, arbeta och försörja sig var de vill på egenförsörjningens grund. Statsministern, som aldrig lyckats upptäcka bidragsfusk här hemma i , vädrar nu hjärnspöken när det gäller förmodade drivkrafter hos människor med annan nationalitet än svensk. Hans ordval om social turism är kanske det öppnaste uttryck för att flirta med främlingsfientliga intressen som yttrats av en ledande politiker i i modern tid. I sitt vaktslående om bidragssystemens överlevnad görs människor till problem. För oss är utgångspunkten den omvända. Vi vill ge människor instrument för att själva kunna växa. Vi välkomnar de medborgare som vill komma till och arbeta för att lägga grund för ett eget bättre liv med egen försörjning. Det är bra för den enskilde, men det är också bra för och för . Står bidragssystemen i vägen för att göra detta möjligt får systemen maka på sig, inte människorna. Därför är det vill jag upprepa våra utgångspunkter naturliga, 1.ja till arbetskraftsinvandring, med krav på egen försörjning, 2.nej till bidragsinvandring, 3.nej till överutnyttjande av bidragssystemen oavsett nationalitet, svensk eller utländsk. Det står väl i överensstämmelse med Europeiska unionens grundföresatser. Jag avvisar därmed med kraft regeringens och Socialdemokraternas skrivelse. Jag yrkar bifall till reservation nr 2, vår egen, men står självfallet bakom alla våra reservationer. Skulle vårt förslag till humana regler för fri rörlighet i och arbetskraftsinvandring baserad på egen försörjning falla kommer vi i andra hand att stödja reservation nr 1. Vi är självfallet öppna för diskussioner om problem uppstår . 2 BO (): finns det all anledning att fira. görs äntligen helt. Jaltaöverenskommelsen är slutligen begraven. Det som påbörjades då öppnade sin gräns mot , och som inledde kommunismens fall i den östra delen av vår världsdel, håller nu på att fullbordas på det viset att nästan alla länder i är med i samma union. Demokrati, rättsstat och marknadsekonomi har uppstått i länder som förut var förslavade under nazismen och kommunismen. Det är förstås lättare för oss att fira det som ska ske än för de partier som är emot Europeiska unionen och som vill att ska gå ur. Men vi som verkligen kan fira ska förstås göra det. En av de saker som händer i och med medlemskapet är att fri rörlighet skapas. Vi vill ha fri rörlighet. Vi hälsar alla välkomna till vårt land som vill arbeta i vårt land. Vad innebär då den fria rörligheten i dagens EU innan utvidgningen äger rum? För pensionärer och studenter innebär det att man ska kunna visa att man kan försörja sig. Sedan får man bosätta sig i vilket land man vill inom Europeiska unionen. Vad innebär det då för arbetstagare? Det som vi välkomnar är att alla som vill komma hit till vårt land och försörja sig själva ska få göra det. De kommer att bidra till sitt eget välstånd, och de kommer att bidra också till vårt välstånd. Men hur ser då dagens regler ut för arbetstagare inom EU? Den frågan har vi diskuterat i veckor och närmast i månader. Det finns på ytan olika besked om detta, så sent som i tidningar som utkom . Men, fru talman, frågan togs upp ordentligt i den utfrågning som socialförsäkringsutskottet hade i samband med detta ärende, nedtecknades stenografiskt och finns redovisat i de handlingar som finns på borden . Jag ställde till de närvarande juristerna, både universitetsjurister och departementsjurister, frågan: Kan införa en permanentregel som säger att arbetssökande från de gamla EU-länderna och de nya EU-länderna ska kunna försörja sig? Svaret var mycket tydligt. Vi kan inte göra det. Jag hoppas att vi under den här debatten ska kunna klara ut vad som gäller, även om vi landar på olika ståndpunkter. Jag vill gärna höra kommentarer på den här punkten. Är det så att vi alla är överens om att den önskvärda regeln jag tror att nästan alla här i kammaren önskar den att man ska kunna försörja sig själv tyvärr inte just nu kan genomföras för de gamla EU-länderna? Slutsatsen är att vill vi ha en sådan regel med detsamma får vi tyvärr genomföra en reform med en övergångsregel. Jag säger en övergångsregel, för förslag är denna enda övergångsregel, nämligen att man ska försörja sig själv om man ska arbeta i vårt land. Den regeln vill vi så fort som möjligt ha genomförd för hela EU-området. Vi beställer i våra reservationer en permanent regel, alltså för alla. Den kan inte införas för svenskar eftersom svenskar definitionsmässigt har uppehållstillstånd i vårt land, men för alla de andra medlemsländerna. Det här borde förstås ha gjorts tidigare. Det kan vi klanka på regeringen för. Vi kan klandra oss själva för att vi inte har tagit upp frågan tidigare. Men är frågan på bordet. Regeringen har sent omsider tagit upp frågan, senast på . Vi får väl se med vilken kraft man kommer att driva den. Det förslag som ligger till grund för dagens debatt, regeringens skrivelse, går alldeles, alldeles för långt. Skrivelsen innehåller en mängd olika bestämmelser som går långt utöver detta enkla krav som vi från har ställt upp, att man ska kunna försörja sig själv. Det innehåller ett arbetsmarknadspaket som man har sytt ihop med och . Det är ett paket som i den allmänna debatten har kommit att kallas LO-paketet. Det finns skäl för det namnet. Det handlar om att man försvårar för företag i vårt land genom att man tar upp frågor som att ansvaret för uppdragstagarens skatter och avgifter ska läggas på uppdragsgivaren. När det gäller bemanningsföretagen flaggar man för att det ska behövas auktorisation. F-skattsedlar, som det är krångligt nog att få i vårt land, ska bli mycket krångligare. Man flaggar för att bevakning av kollektivavtal ska kunna ske på arbetsplatser där de fackliga organisationerna inte har någon medlem. För säkerhets skull har man skrivit ihop sig om att detta ska tas upp skyndsamt. Man säger sig vilja överväga vetorätt mot entreprenader för de fackliga organisationerna. Och i detta mycket långtgående paket har man fått stöd inte bara av utan också av . Den glädjande händelse som äger rum tas som intäkt för att genomföra krångel och inskränkningar för svensk företagsamhet, för småföretag och för nya företag. Den delen har man sytt ihop med och . Men själva förslaget i övrigt innehåller långtgående bestämmelser. Det handlar om att man måste söka från hemlandet. Det talas om att man måste ha bostad ordnad. Det talas om att lönerna och övriga villkor måste vara helt i överensstämmelse med kollektivavtal, något som rimligen går en bra bit längre än det enkla kravet på egen försörjning. Så illa kan det väl inte vara, fru talman, att svensk fackföreningsrörelse, världens starkaste fackföreningsrörelse, kamp inte har lyckats ordna bättre villkor för sina medlemmar än precis på gränsen till försörjningsstöd och socialbidrag. Så är det naturligtvis inte. Man är inte tydlig om kraven på nya permanentregler vad gäller försörjning. Man är inte tydlig vad gäller de regler som har att göra med förordning 1408, om bidrag till andra länder. Man vill dessutom se till att människor i praktiken inte kan få tillstånd att arbeta , och om de blir av med jobbet kommer de också att bli av med arbetstillståndet. Vår bedömning är att vår regel tyvärr behövs och att den bör genomföras inom hela EU. har ett liknande förslag, även om ordet övergångsregel tydligen inte får användas. Mitt intryck är dock att nu insett, åtminstone efter vår utfrågning, att det är fråga om en övergångsregel i väntan på att få den permanentregel som man förstås önskar även från moderat håll. En annan skiljelinje är att vi för vår del har sagt: Låt oss pröva regeln . Någon tidsgräns finns inte i det moderata förslaget. Det finns således tre huvudlinjer i debatten. Hur de förhåller sig till varandra är enkelt att gruppera. Regeringens förslag går långt. Det finns en lättare variant som föreslås av och . Det finns fyra partier som säger nej till varje form av reglering. När arbetsmarknadsutskottet behandlade frågan kunde alla partier utom Socialdemokraterna ena sig om att säga nej till regeringens skrivelse. Om samma hanteringsordning hade använts i socialförsäkringsutskottet skulle förstås det socialdemokratiska förslaget fallit. Det socialdemokratiska förslaget har stöd av bara av . Därefter skulle utskottet ha kunnat ta ställning till om man vill ha regler typ dem som föreslås av och . Det hade förstås tvingat Socialdemokraterna att bedöma om det var bättre med detta än ingenting alls. Jag antydde att det rimligen borde vara så att sett från Socialdemokraternas utgångspunkt är det bättre med denna regel än ingen alls. I stället blir det så att i slutomgången ställs två ytterkantsförslag mot varandra. Det är ett förslag som stöds av av kammaren och ett annat förslag som stöds av . Syftet med den uppläggningen från de partier som står bakom de två förslagen är förstås att tvinga och att ta ställning eller lägga ned rösterna i en slutomröstning. Vi har från sida tidigt deklarerat hur vi avser att rösta: självklart på vårt eget förslag så länge det finns med. I en eventuell slutomgång där den socialdemokratiska skrivelsen ställs mot avslag kommer vi att stödja avslag. Det är bättre än att införa det långtgående s-paketet. Allt talar för att det blir nej i slutomgången. Vi tycker att det är bra att det blir nej till den socialdemokratiska skrivelsen, och vi tycker att det är djupt beklagligt att man inte skulle ha kunnat enas om den övergångsregel som vi har föreslagit. Om det blir problem kommer sannolikt ett nytt förslag. Låt oss i första hand hoppas att det inte blir några problem och att i den meningen denna debatt har varit onödig. Men om det blir problem, låt oss hoppas att det blir ett klart och klokt förslag, ungefär som det och har lagt fram, som därmed får en god chans att gå igenom. Det finns flera reservationer som vi stöder från sida. Jag yrkar bifall till folkpartiförslaget i reservation nr 3, det borgerliga förslaget om arbetsmarknadspolitiken i reservation nr 5 och bifall till reservation nr 8, som handlar om en ny permanentregel inom EU. 3 (): stod jag tillsammans med flera från socialförsäkringsutskottet utanför i och beskådade den dryga meter av som har rests där. Den är fylld med graffiti, och den står där som en påminnelse om ett som vi har lämnat bakom oss. Jag tror att vi alla som stod där åtminstone jag kände en kall vind i den varma vårsolen. Det var en kall vind av ett som vi dessbättre har lämnat bakom oss. detta år inträffar en verklig milstolpe i historia. Då välkomnas tio nya stater in i EU-gemenskapen. De flesta av de här länderna och folken har en fasansfull historia av förtryck bakom sig. Det är en historia i nutid. Man har upplevt hur människovärdet förtrampats under nazism och kommunism. håller på att läkas samman. Vi kan resa en liten bit av som ett monument en påminnelse. Men muren är borta! Efter årtionden av isolering och utanförskap öppnas dörrarna till gemenskap för de europeiska grannarna. kommer att skrivas in i vår världsdels historia som en milstolpe. Uppfattningen att det som sker är något positivt delas ju till och med av sådana i vårt land som tycker att borde lämna den europeiska gemenskapen. Det kan tyckas märkligt att någon menar att gemenskap är bra för andra men inte för oss. Men i den här debatten, fru talman, är det något som känns ännu märkligare, och det är den förhållningssätt till . ståndpunkt har länge varit att vi ska behandla människor från de nya medlemsstaterna på samma sätt som människor från de gamla, det vill säga att vi inte ska tillämpa några särskilda regler under den övergångsperiod som anslutningsfördraget i och för sig medger kan göras. Det var mindre än som tillsammans med skrev en gemensam artikel i där de båda regeringscheferna gav utvidgningen högsta prioritet och dessutom kritiserade krafter i , inom EU, som verkade vilja bromsa vad som sker. och markerade tydligt mot sådana politiker som betonar svårigheterna, inte de historiska möjligheterna. För mindre än lovade också statsminister de nya medlemsländerna att inte ska tillämpa några övergångsregler. Så lät det alltså då. däremot är det statsministerns tal om social turism som uttrycker den syn på den växande EU-familjen. I fokus är inte längre möjligheter utan svårigheter. Dessutom handlar det om förmodade och tänkta svårigheter. Man kan inte frita sig från känslan av att och regeringen satt fingret i luften och känt av den oro som kan finnas i folkdjupet mot det nya och okända som vi är på väg in i. Var finns det politiska ledarskap som ser framåt och bildar opinion, inte bara sätter fingret i luften och känner av? Det är trots allt hoppfullt i sammanhanget att bland annat utrikesministern och andra regeringsföreträdare har uttryckt en annan människosyn och avfärdat talet om social turism som ett obegripligt uttryck utan relevans. Men regeringens nya synsätt ligger ändå fast, och konsekvenserna av det är förslaget i den skrivelse vi behandlar i kammaren . Vi kristdemokrater ser på Europeiska unionen som vår tids största freds- och demokratiprojekt. Idén om ett enat växte fram på kristdemokratiskt initiativ ur askhögar och ruiner efter . Några principer var vägledande då och måste vara vägledande för oss också. För det första: Motsättningar ska inte lösas med våld. För det andra: Samarbete och handel mellan länder minskar risken för krig. För det tredje: Respekt för mänskliga fri- och rättigheter och demokrati ska vara en utgångspunkt. För det fjärde: ekonomiskt starka nationer ska hjälpa och stödja dem som inte har kommit lika långt i utvecklingen. Det är några grundprinciper som är vägledande och som fortsatt måste vara vägledande. Det europeiska samarbetet ligger helt i linje med kristdemokratiska värderingar. Det handlar om gemenskap och ansvar. Även ur ett strikt svenskt perspektiv finns det stora vinster med utvidgningen. Den politiska och sociala utvecklingen i våra grannländer gynnar givetvis även oss, inte minst genom att säkerheten ökar i vårt närområde. De nya medlemsländerna är en snabbväxande region, och här öppnas också en stor marknad för . Dessutom kan vi samarbeta ännu mycket bättre när det gäller gränsöverskridande brottslighet och miljöfrågor. behöver dessutom kvalificerad arbetskraft som vill komma hit och bidra till vår ekonomi och välfärd. Erfarenheten från den förra EU-utvidgningen har inte visat på det slags massrörelser över gränserna eller missbruk av sociala system som regeringen nu målar upp. Det har visat sig att det främst är välutbildade personer i arbetsför ålder som söker sig till ett annat medlemsland för att arbeta. Det finns alltså starka skäl både ekonomiska och mänskliga att skapa regler som möjliggör en sådan arbetskraftsinvandring också till . I en globaliserad värld är det naturligt att människor kan röra sig över nationsgränser och bygga sig en ny framtid i ett annat land än i födelselandet. Ett som öppnar för arbetskraftsinvandring ger människor möjligheter att utvecklas personligt, som det skulle göra ekonomi mer dynamisk. Det är väl ett behov som vi alla kan vara överens om att vi har. har vi sett radikala förskjutningar i vår omvärld när det gäller synen på utvidgningen och på arbetskraftsinvandringen. Ett flertal länder har aviserat att man kommer att införa olika typer av nationella övergångsregler. I skenet av det som händer i har den socialdemokratiska regeringen i också fått kalla fötter. Från tidigare öppenhet har man gått till att underblåsa faror och oro. Det olyckliga talet om social turism har lett till att många människor är oroliga och hur det ska gå för en oro som regeringen i hög grad bär ansvaret för men som vi nu trots allt måste ta på allvar och förhålla oss till. Det är i ljuset av den utvecklingen som vi kristdemokrater har formulerat vår hållning till frågan om övergångsregler. Vår entydiga ståndpunkt är att inte ska införa övergångsregler. Däremot menar vi att regeringen ska utforma en sorts kontrollsystem och komma tillbaka till med en årlig skrivelse där man redogör för utvecklingen. Det ska handla om inflödet av arbetstagare, den påverkan man kan se på arbetsmarknaden och de sociala systemen. Regeringen ska vara skyldig att lämna denna redovisning . Utöver den årliga skrivelsen ska regeringen naturligtvis följa utvecklingen fortlöpande, och vid eventuella förändringar av dramatisk karaktär ska man komma tillbaka till med en proposition. Det är summan av vårt förslag. På detta sätt kommer det att finnas kontrollstationer som hanterar eventuella problem som kan uppstå. Genom ett sådant system bedömer vi att den oro som har spritt sig och som många kan känna inför förändringen också kan mötas och stillas.