prot · GR09104 · 2004-04-28 00:00:00 — Jo, det tror vi. Vi hoppas att vi genom en debatt kan få fram sådan statistik. 269 (): Det är lite lustigt hur rörande överens vi är om vad vi ska prata om . Mitt anförande börjar ungefär som ordförandens: Konstnärsfrågor är inte lätta frågor. Många konstnärer har, som nämnts, svårt att klara sitt uppehälle. Det statliga stödet tenderar att bli ett stöd som ges ut i allt högre belopp till allt färre konstnärer. Jag kan i och för sig förstå att det är svårt att välja ut vilka konstnärer som bör få ett stöd, och att det kan leda till att man väljer att ge större summor till relativt få. Det kan naturligtvis också vara svårt att ha ett helhetsgrepp över vilka konstnärer det finns runtom i landet som har den kvaliteten på sin konst att de är berättigade till någon typ av stipendium eller bidrag. Det handlar ju lite om godtycke när det gäller vad som är bra eller dålig konst. Inför förberedelserna till den här debatten roade jag mig med att titta på den regionala fördelningen av bidrag och stipendier från . Det verkar som om konstnärerna måste söka sig till storstadsregionerna eftersom det är den största procentuella fördelningen av bidrag och stipendier per invånare där. I och för sig är det kanske inte så konstigt. De presumtiva kunderna finns naturligtvis där det är mycket folk så det är lättare att sälja sina alster där. kan jag inte låta bli att undra om det är hela sanningen. Jag vet ju att det finns massor av enormt duktiga konstnärer runtom i landet som inte får bidrag och som därför har svårt att försörja sig på sin konst och måste hitta andra inkomstmöjligheter för att få pengar till mat och bostad. Kan det vara så att det finns konstnärer som kan uppvisa en kvalitet som gör dem berättigade till att få bidrag, men som inte upptäcks eftersom de inte håller till i storstaden? Jag tycker att det är viktigt att kulturen speglar dagens och den mosaik av människor och kulturyttringar som finns. Därför måste även konstnärernas verksamhet och alster speglas från hela landet, likaväl som att stöd ska utgå rättvist över hela landet. Det är viktigt att formerna för stöd till konstnärerna ses över. Jag yrkar därför bifall till reservation 2 under punkt 2. Andra problem som finns har så många lyft fram förut . Jag tänker därför inte ta upp tiden med det. Pensionsfrågorna som flera har tagit upp är naturligtvis vi i lika oroade för. Jag behöver inte säga mer om det. Jag vill säga något om upphovsrätten. Det är en fråga som jag ramlade in i . Det är en fråga som jag inte hade upplevt förut. Jag träffade en forskare, och eftersom vi har pratat mycket om upphovsrätten i utskottet blev jag intresserad när han sade att han just skulle till att skriva på ett kontrakt där han skulle avsäga sig rättigheterna till sitt forskarmaterial. Va, sade jag. Kan det vara sant? Varför gör du så? Jag måste göra det för att förläggarna ska lägga ut mina alster på olika sätt. Forskarna som gör så fantastiska jobb har alltså sedan inte rätt till sina egna skrifter och bilder. Jag kunde inte hålla inne med det . Från oss kommer det att bli en motion . Jag väcker frågan så att fler kanske tar upp den. För mig var det något nytt. Jag tycker att det är förskräckligt dåligt. 270 (): Förväntningarna är höga. Konstnärernas villkor är komplexa frågor, vilket flera redan har sagt. Och om ni nu tror att jag ska klara ut detta här och kommer ni att bli besvikna. Men det är oerhört angelägna frågor som vi är helt överens om måste lösas. Allemansrätten är helig för oss svenskar. Vi kan inte tänka oss att göra avkall på den rätten. Konsten är lika viktig, men vi tänker kanske inte på den som en allemansrätt. Men få kan tänka sig ett samhälle utan konst. Därför är det viktigt att vi skapar sådana förutsättningar för våra konstnärer att de kan basera sin försörjning på konstnärligt utfört arbete. Ingen konst utan konstnärer. Som framgår av debatten här handlar det om konstnärernas villkor. Det vi har gemensamt är uppfattningen att konstnärerna ska kunna leva av sitt konstnärskap. Men vi har olika uppfattningar om hur vi ska klara det målet. Statens insatser för att förbättra konstnärernas villkor är en prioriterad del av kulturpolitiken. Efter beslut om den framtida kulturpolitiken 1996 utreddes konstnärernas villkor i ett antal utredningar. lades förslag fram för att skapa sådana villkor för konstnärerna att de skulle kunna basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete. Förslagen som bifölls av innebar förstärkning och komplettering av ersättningar till konstnärer och stimulans av deras arbetsmarknad för att öka efterfrågan. Vi socialdemokrater har förstärkt de olika stimulans- och stödformerna till konstnärerna med ca . När beslutade om en förändrad arbetslöshetsförsäkring uttalades bland annat att rimlig hänsyn borde tas till konstnärernas speciella behov. Konstnärernas villkor är i hög grad beroende av regelverk och ersättningar som hör hemma i fler politikområden än kulturutskottets. Det konstnärspolitiska området är komplext och sträcker sig över kultur-, arbetsmarknads-, socialförsäkrings-, skatte- och utbildningsområdena. Regelverken på dessa områden måste därför också anpassas så att rimlig hänsyn tas till konstnärernas speciella behov, inte enbart inom arbetsmarknadsområdet. På regeringens uppdrag har en särskild utredare kartlagt hur gällande trygghetssystem inom de olika politikområdena förhåller sig till konstnärlig verksamhet. Utredaren har i sitt betänkande Konstnärerna och trygghetssystemen, SOU 2003:21, som kom , prövat om nuvarande regelverk innebär särskilda problem för konstnärliga yrkesutövare samt analyserat och angett orsaken till problemen. Utredaren har funnit att de problem som förekommer beror på lagstiftningen utan i stället tillämpningen av den. Utredaren har också gjort bedömningar och överväganden samt lämnat en hel del förslag. Utskottet understryker i betänkandet att det är angeläget att konstnärernas villkor inom olika områden uppmärksammas av regeringen och berörda myndigheter och att de problem som inte beror på lagstiftningen utan på tillämpningen av denna åtgärdas. Utredaren konstaterar också i utredningen att pensionerna i det allmänna pensionssystemet för flertalet konstnärligt yrkesverksamma kommer att bli lägre än i tidigare ATP-system. För flertalet frilansande och egenföretagande konstnärer kommer det att bli betydande försämringar på grund av att det saknas avtalspensioner. De konstnärliga yrkesgrupperna på de offentliga scenerna som har en lägre pensionsålder drabbas särskilt. Regeringen är verkligen angelägen att hitta en skyndsam och hållbar lösning av pensionsfrågan för personalen vid det statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna. Regeringen har redan startat arbetet genom att bjuda in arbetsmarknadens parter till fördjupade samtal. Jag ska i mitt anförande beröra endast de tre moderata reservationerna. Men först vill jag yrka bifall till förslaget i kulturutskottets betänkande 8 i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. uttrycker i två av sina motioner att man är det enda parti som har ett heltäckande förslag för en politik som gynnar kulturskaparna och deras ekonomiska situation. Jag har svårt att förstå att konstnärernas situation skulle gynnas genom att man tar bort stöd och bidrag som föreslår. Jag har också svårt att se att det kommersiella och vinstinriktade bemanningsföretaget, som vill att regeringen ska initiera och stötta, skulle gynna konstnärernas ekonomiska situation. I ett privat bemanningsföretag finns det andra intressen än kulturarbetarnas. Det finns ett vinstintresse som kan komma i konflikt med konstnärernas intressen. Den särskilt anpassade arbetsförmedlingsverksamheten inom de konstnärliga centrumbildningarna tillsammans med sade nej till då. Men i debatten här uttryckte att var ett gott exempel. Man kanske har ändrat inställning. Dessa satsningar på centrumbildningarna och är medvetna satsningar för att förbättra för de olika konstnärsgrupperna som lever under svåra och mycket olika villkor. startade den nya organisationen för konstnärer inom arbetsförmedlingen, AF Kultur Media, som också fungerar som internkonsult till övriga arbetsförmedlingar. AF Kultur finns i fem regioner över hela landet. Det är våra satsningar, och vi tror inte på idén med ett rikstäckande bemanningsföretag. Dessutom föreslår neddragningar i budgeten inom detta område på totalt . Det är minus 50 miljoner på anslaget ersättningar och bidrag till konstnärer och minus 11 miljoner på bidrag till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Och det är verkligen det som ger konstnärerna betalt för utfört konstnärligt arbete. Det mesta av det som föreslår när det gäller konstnärernas villkor handlar om sänkta skatter och avveckling av bidrag och stöd. Vi socialdemokrater har valt en annan väg, och vi tänker inte ändra vår inriktning på konst- och kulturpolitiken. Vi har sett till att det finns ordentliga visningsersättningar, utställningsersättningar, stipendier av olika slag, inkomstgarantier, upphovsrättsliga ersättningar, arrangörsstöd med mera, allt för att villkoren ska förbättras för konstnärerna och göra det möjligt för dem att basera sin försörjning på konstnärligt arbete. Men vi är långt ifrån nöjda. Det behövs göras mycket mer. Avslutningsvis vill jag säga att vad jag kan se som en möjlighet är en förnyelse och en utveckling av konstnärsrollen. I en situation med hög sjukfrånvaro och ökad ohälsa i arbetslivet kan konsten och kulturen bli ett naturligt inslag på arbetsplatser och i arbetslivet. Under forskningens dag i kunde kulturutskottet lyssna till fem forskare på temat kultur och hälsa. Det var mycket spännande forskningsresultat som vi fick ta del av. Jag kan också se konstnärerna som kreatörer i företag och i offentlig verksamhet. Det gäller att se möjligheterna nu när vi har identifierat hindren. 271 () replik: Jag har begärt replik för att lite grann svara på frågor. Jag vill gärna säga att vi anser att våra förslag är heltäckande. Vi säger att vi tycker att man ska ändra om systemen när det gäller möjligheten att ha ett riktigt jobb, det vill säga att man ska få betalt för det arbete som man gör. Man måste sätta in det. När vi säger att vi minskar delar av dessa bidrag vill vi möta detta på ett annat sätt. Det är inte för att utarma konstnärerna som vi har föreslagit detta, utan det är för att vi ska koppla över till att de ska få en riktig inkomst. När det gäller bemanningsföretag kan jag säga att det är ett förslag som vi har tittat ytterligare på. Kanske är det så ju mer vi har funderat på detta med . Ingen som sitter i vår kommitté var inblandad i just det. Men om jag förstår det hela rätt var man emot att det infördes innan man hade gjort någon utvärdering av det. Så har jag fått det förklarat för mig. I fråga om det som gäller har vi ändrat oss därför att vi, precis som jag sagt, varit ute och tittat och satt oss in i det hela och sett att det här kan vara bra. Jag har också i olika sammanhang sagt att man kanske till och med ska utveckla detta ytterligare och ha en huvudallians. Sedan har man allianser för skådespelare och för dansare just därför att det är så specifika yrkesgrupper. Det är vad vi kommer att jobba vidare med. Detta med att vi vill se över bidragen är vi moderater inte ensamma om, utan det är vi i den borgerliga gruppen överens om. 272 () replik: Beträffande detta med betalt för det arbete som konstnärerna utför undrar jag över sättet. Hur skulle det alltså gå till att göra en förändring jämfört med hur det är ? Jag tycker att det är trevligt att se att ni ställer er bakom . Därmed försvinner förslaget om ett bemanningsföretag, om jag uppfattade detta rätt. Det allra mesta som tagits upp här om de olika problem som finns inom det här området finns redovisat i utredning. Meningen var inte att lägga fram förslag i den utredningen, men det finns faktiskt förslag där. Alltihop remissbehandlas nu i . Som jag sade i mitt anförande är det mycket här som inte beror på lagstiftningen utan som har att göra med tillämpningen. Det kan man, tycker jag, snabbt sålla ut och göra någonting åt. Men så fort det ska till lag- och regeländringar tar det ju betydligt . 273 () replik: Det är precis det som jag beskrev. Det gäller då den skriftliga fråga som jag för en månad sedan ställde till . Då hänvisade jag just till att det finns många olika förslag i nämnda utredning. Även om man inte hade löst pensionsfrågan undrade jag när vi kan förvänta oss de andra förslagen. Det svar jag fick var tyvärr att detta är under beredning. Kanske förstod du inte riktigt vad jag menade när jag förut talade om konstnärernas möjligheter att få avsättning för sina verk. Det är ju möjligt för företag att köpa konstverk. I stället för att exempelvis ha affischer på väggarna ska man kunna köpa konstverk. Det är detta som jag menade med riktig försäljning. Det måste ju vara mer tillfredsställande för konstnärerna att reglerna är sådana att de känner att de kan gå ut och sälja sina verk och på det viset få inkomster. Det är alltså ett annorlunda sätt att se saken jämfört med hur det är då man mer och mer knyts till bidrag. I kombination med vissa sådana här förändringar skulle vi kanske kunna göra det mera hoppfullt för konstnärerna . 274 () replik: De stipendier, bidrag och stöd som delas ut är inte till enbart för att klara försörjningen utan också för att underlätta en utveckling. Konstnären måste ju utvecklas i sin konstnärsroll. Man behöver kunna ägna sig åt det på heltid detta i stället för att ha det som det är då de allra flesta konstnärer har så kallade brödjobb vid sidan om. Dessa brödjobb ger en större del av inkomsten än själva konstnärskapet. När det gäller att stimulera marknaden är något som konstnärerna väldigt mycket tycker om den så kallade riktlinjen på . av byggkostnaderna ska avsättas till konstnärlig utsmyckning. Det ger konstnärerna direkt arbete utan några som helst mellanhänder att tala om. är förvisso också involverat med projektledare, men väldigt mycket går direkt till konstnärerna. Beträffande den fråga som ställde till om konstnärerna och trygghetssystemen och även om pensionerna svarade kulturministern att det ska behandlas skyndsamt. Pensionsfrågan är väldigt komplex det här kostar väldigt mycket pengar så detta måste det vridas och vändas mycket på. Men inte heller de förslag och överväganden som kommit upp i utredning Konstnärerna och trygghetssystemen är lätta när det gäller regeländringar. Vissa saker kan man sätta i gång med och göra på en gång, medan andra saker tar . Jag förstår alltså att ministern inte kunde säga exakt när en skrivelse eller en proposition kommer. Föredrogs kulturutskottets betänkande 2003/04:KrU8 Konstnärsfrågor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2003/04:135 Särskild förvaltning av elnät 2003/04:140 Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan 2003/04:144 Skattebefrielse för el i vissa industriella processer 2003/04:145 Trängselskatt 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:456 av i (m)till utrikesminister uttalanden och agerande i /04:457 av ()till utbildningsminister vid universitet och högskolor Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:1127 av ()till utrikesminister ockupation av 2003/04:1128 av ()till jordbruksminister på rovdjur 2003/04:1129 av ()till utbildningsminister som drabbas av hot, våld och trakasserier 2003/04:1130 av ()till socialminister att välja äldreomsorg 2003/04:1131 av ()till justitieminister Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit /04:1077 av ()till kulturminister för konstnärer 2003/04:1082 av ()till kulturminister 2003/04:1085 av ()till statsrådet av människor som riskerar dödsstraff /04:1086 av ()till jordbruksminister inom lantbruks- och skogsnäringen 2003/04:1087 av ()till jordbruksminister framtid 2003/04:1092 av ()till statsrådet egenavgift för demokratiutveckling /04:1093 av ()till utbildningsminister utbildning för hantverksyrken /04:1094 av ()till jordbruksminister och byråkrati 2003/04:1095 av ()till utbildningsminister i lärarkåren 2003/04:1096 av ()till utbildningsminister programmet 2003/04:1097 av ()till utbildningsminister för studentkårernas mandat 2003/04:1098 av ()till statsrådet 2003/04:1099 av ()till statsminister med och den svenske medborgaren på Guantánamobasen 2003/04:1105 av ()till jordbruksminister till 2003/04:1106 av ()till socialminister /04:1107 av ()till jordbruksminister läkemedelsförpackningar 2003/04:1109 av ()till kulturminister löneuppräkning inom kulturområdet 2003/04:1110 av ()till utbildningsminister attraktivitet 2003/04:1111 av ()till statsrådet hälsa 2003/04:1113 av ()till statsrådet 2003/04:1115 av ()till statsrådet mot terrorism och försvaret av mänskliga rättigheter 2003/04:1116 av ()till statsrådet av Kosovos minoriteter till och Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 53 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 108 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med anf. 140 (delvis), av talmannen därefter till och med 10 § anf. 178 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 208 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 246 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.