prot · GR0998 · 2004-04-20 00:00:00 — har vidare frågat mig om jag avser att verka för en komplettering av dialogen med med någon åtgärd, exempelvis punktsanktioner för att understryka allvaret i den framförda kritiken. Jag delar oro över utvecklingen i . Att ett stort antal kandidater hindrades från att ställa upp i årets parlamentsval är djupt beklagligt. Detta utgör ett steg tillbaka för de försök till reformer som genomförts i . Jag och mina kolleger i EU uttryckte vår besvikelse över utvecklingen som vi uttryckte förhoppningen att återvänder till den väg som leder till reform och demokratisering. Vi lyssnar uppmärksamt på synpunkter som framförs till oss av kontakter i om hur vi kan bidra till de förändringar i landet som vi vill främja. och EU:s ståndpunkt är att dialog är bättre än isolering för att kunna påverka situationen. Det är också det budskap vi får från företrädare för till exempel människorättsorganisationer i . Nobels fredspristagare framförde vid en sammankomst i budskapet att inte isolera . Jag tror därför inte på sanktioner som en konstruktiv metod för framsteg i utvecklingen i . Däremot tror jag att en dialog där tydliga krav ställs kan bidra till att få till stånd förändringar. EU:s dialog med bedrivs inom flera olika områden: den så kallade allomfattande dialogen, den särskilda MR-dialogen och förhandlingarna om ett handels- och samarbetsavtal med därtill kopplade politiska krav. Till de krav som ställs hör respekt för de mänskliga rättigheterna, nedrustning/icke-spridning av massförstörelsevapen, samarbete i kampen mot terrorismen och en konstruktiv iransk hållning till fredsprocessen i . verkade för att EU skulle lägga fram en FN-resolution om respekt för de mänskliga rättigheterna i , men tyvärr kunde någon enighet om detta inte uppnås. Generalförsamlingens tredje utskott antog i stället en resolution om , föreslagen av , där oro uttrycks över de fortsatta MR-övergreppen i . och majoriteten av EU:s medlemsländer var medförslagsställare till denna resolution, och alla EU:s medlemsländer röstade för resolutionen. Inom den särskilda MR-dialogen med argumenterar fortlöpande för att krav ställs på och att dialogen ska leda till konkreta förbättringar. Dialogen är inte ett mål i sig utan ett medel. Inför vårens möte med FN:s kommission för mänskliga rättigheter (MRK) sökte resa frågan om en resolution om MR-situationen i . Tyvärr kunde ingen resolution presenteras, men såväl EU:s ordförandeland som uppmärksammade i sina tal till situationen i , som ett försök att mana till förbättringar. Regeringen kommer även att fortsätta att uppmärksamma situationen för de mänskliga rättigheterna i och är beredd att stödja resolutioner som läggs fram. Jag är också i fortsättningen beredd att via FN och EU i möjligaste mån verka för att förbättra respekten för mänskliga rättigheter i . 18 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. har varit aktuellt i den politiska debatten. För såg vi en utveckling i då mer reformvänliga politiker lyckades komma fram och lyckades få en politisk plattform. Trots att det kanske var långt ifrån de steg som vi gärna hade velat se var det steg i rätt riktning. I den situationen ansåg att det var fullständigt rimligt att man skulle hålla en öppen dialog med och att man med tydliga krav skulle försöka hjälpa de reformvänliga att så att säga putta deras situation framåt. Tyvärr har utvecklingen i snarare gått åt andra hållet. finns de reformvänliga knappt kvar. Väldigt många av de reformvänliga tilläts inte att ställa upp i det senaste valet. Och är de reformvänliga i stort sett bortsuddade från parlamentet i . Däremot har det skett ganska stora förändringar hos den iranska befolkningen. Vi ser att det sker strejker runtom i där människor faktiskt protesterar mot det som händer. Och vi såg den mängd kvinnor och kvinnoorganisationer som demonstrerade trots förbud mot att demonstrera. Därför, herr talman, anser jag att det är dags att ta ytterligare ett steg i dialogen med . Jag tror inte längre på att enbart detta med att lyfta fram tydliga krav i dialogen med är en möjlig väg att få en positiv process. Snarare har det varit så att man från sida tycks ha vant sig vid att de här protesterna och kraven kommer man uppfyller dem inte; ändå händer ingenting. Därför tror vi i att det kan vara viktigt att införa så kallade smart sanctions riktade sanktioner för att tydliggöra för att utvecklingen, som går åt fel håll, inte är något som är acceptabelt, att tydliggöra att det inte går att bara hålla en dialog och tala när man inte ser något resultat utan i stället en utveckling som går åt fel håll och att tydliggöra att här har gått ett steg för långt och att man nu är beredd att ta till sanktioner för att åter vända utvecklingen i . Vi tror att det är oerhört viktigt att göra det vid den här tidpunkten, när man i så tydligt försöker rensa bort alla reformvänliga politiker, för att dessa politiker också ska känna det tydliga stödet och att det finns en möjlighet för dem att komma tillbaka i den politiska världen innan de helt och hållet har blivit bortrensade. Det tror vi i är det viktigaste stödet för en positiv utveckling inom och det viktigaste steget att ta för att ha en positiv inställning till människors protester för att dessa ska märka att man reagerar från både EU och FN och från andra länder runtom i världen. 19 Utrikesminister (): Jag tror att det viktigaste som vi kan göra, innan vi vet vad konsekvenserna av det senaste valet är och vad det kan innebära för den fortsatta politiska processen i , är att lyfta fram de förhandlingar vi har om ett handels- och samarbetsavtal. Det är ingen tvekan om att om ett sådant avtal trädde i kraft skulle det ge fördelar av olika slag som skulle vara mycket betydelsefulla. Genom att koppla förhandlingarna om detta handels- och samarbetsavtal till de fyra mycket konkreta kraven har vi, tror jag, en möjlighet att faktiskt uppnå en insikt hos om nödvändigheten av att uppfylla våra krav. Jag tror att attraktionen i att få till stånd ett avtal är så stark att det kommer att innebära att det sker förändringar. I stället för sanktioner, som det är svårt att se vad de skulle kunna göra för nytta här , tror jag således att påtryckning och att inte ge de fördelar som ett avtal skulle innebära är en starkare markering och ett starkare instrument i den här situationen. Jag tror därför att vi ska fortsätta på den inslagna vägen. 20 (): Jag tycker att det är oerhört positivt att man kopplar handelsavtalet till de här kraven. Jag tror också att det kan vara ett påtryckningsmedel. Men det som inte får glömmas är att man då befinner sig i ett slags nollsituation. är något positivt som man kan få om man genomför det här. Men om man inte genomför det här och inte får handelsavtalet innebär det att man inte får positiva fördelar och därmed att situationen i stort sett är densamma som . Jag tror ändå att läget har varit så allvarligt i och vid det senaste valet när man rensade bort de reformvänliga ledamöterna att det är viktigt att visa att det också kostar att göra de här inskränkningarna. Jag tror alltså att man mycket väl skulle kunna använda sig av båda metoderna. Min fråga till utrikesministern blir därför: Om man inte ser några positiva fördelar när det gäller handelsavtalet att man inte får den här förändringen och att det inte blir den påtryckning som man hade hoppats anser då utrikesministern att det kan vara dags att ta ytterligare ett steg utifrån den situation som är och införa sanktioner? Jag tror att det också vore en ganska viktig signal. En annan fråga som jag också tycker att det är viktigt att lyfta fram, och detta är något som vi i fördömer, är frågan om den behandling som man från regimens sida ger de strejkande i . Vi fördömer de kränkningar mot mänskliga rättigheter som görs. Jag tror att det är viktigt att varje gång man talar om också lyfta fram människors situation och de kränkningar som görs just för att visa vårt stöd till dem som i en svår situation vågar demonstrera, vågar ta det politiska steget att göra detta. Därför tycker jag att detta är viktigt. Jag skulle alltså gärna, utrikesministern, trots att jag vet att utrikesministern givetvis delar min ståndpunkt, vilja höra att man alltid ska fördöma kränkningar mot mänskliga rättigheter och fördöma den behandling som de strejkande i ges. Jag tror att det är viktigt att vi från olika partier också tydligt uttalar detta. 21 Utrikesminister (): Låt oss ta frågan om vad som ska göras när vi konstaterar att påtryckningarna via handelsavtalet inte får de konsekvenser som vi önskar. När det gäller fördömanden uppfyller jag gärna önskan att uttala att det är viktigt att såsom land och EU såsom union samt internationella organisationer alltid fördömer de övergrepp och kränkningar som sker mot de mänskliga rättigheterna. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2003/04:407 om barnsoldater i 22 Utrikesminister (): har frågat mig om jag avser att utnyttja den specifika relation som har med flera ledare inom ledarskikt för att sätta ytterligare press på landets regering för att få ett slut på det lidande barn utsätts för. Jag delar oro över konflikten i norra och barnens utsatthet. Det meningslösa och grymma våld som drabbar barnen så hårt måste stoppas, och vi försöker på olika sätt utnyttja inflytande, både multilateralt och bilateralt, för att försöka få till stånd en fredlig lösning av konflikten. Ugandiska regeringen, som försöker lösa konflikten med både militära och fredliga medel, har bland annat förlängt amnestin för Lords Resistance , , till . Förmodligen kommer den därefter att förlängas, men undanta LRA-ledarna. Stora förhoppningar knyts nu till fredsprocessen i och den positiva inverkan den kan ha på norra . Det finns också tecken som tyder på att LRA försvagas då flera rebeller har deserterat. president har förklarat att regeringen är beredd att inleda fredsförhandlingar med LRA, gärna med stöd från en internationell medlare. försöker också öka den internationella uppmärksamheten på läget och välkomnar internationella besök. Som exempel kan nämnas att har hänskjutit situationen rörande LRA till , . Domstolens chefsåklagare har tydliggjort att man avser att utreda brott begångna av alla sidor i norra . är högprioriterat av i dialogen med . Genom vår ambassad i följer vi frågan på nära håll, och detta engagemang återspeglas i EU-kretsen. I samtal med representanter för har både jag och min företrädare uppmanat regeringen att mobilisera alla resurser för att få till stånd en fredlig utveckling. Likaså har EU-ambassaderna i vid upprepade tillfällen gjort uttalanden riktade till regeringen att uttömma alla fredliga medel för att lösa konflikten. UD:s statssekreterare besökte och hade då samtal med flera företrädare för regeringen, inklusive president samt företrädare i norra . Statssekreteraren tog då bland annat upp barnens utsatta situation liksom frågan om humanitära hjälporganisationers tillträde till och skydd av befolkningen. Grundläggande för att få en bestående fred är att de norra delarna inkluderas i utvecklingsansträngningar. Därför är stöd till befolkningen i norr ett högt prioriterat område för vårt bilaterala utvecklingssamarbete, vilket också framgår av Sidas landstrategi för . finns det flera biståndsinsatser som innehåller komponenter för norra , vilka dock inte kan genomföras i någon större skala på grund av säkerhetsläget. Sida kommer också att särskilt beakta norra i beredningen av nya insatser. Svenskt stöd till utsatta barn är trots säkerhetsläget relativt omfattande för åren 20032005 och inbegriper bland annat humanitärt bistånd genom FN-systemet och enskilda organisationer. avser också att lämna finansiellt stöd till genomförandet av den policy som har utarbetat för att utforma det legala ramverket för människor i flyktinglägren att flytta tillbaka till sina byar och få förstärkt skydd, så snart denna policy har antagits av . Regeringen avser att fortsätta ansträngningarna, både multilateralt och i våra bilaterala kontakter med , för att få till stånd en förhandlingslösning i konflikten i , samt försöka bidra till att förbättra människornas, i synnerhet barnens, situation. 23 (): Först vill jag tacka för svaret från utrikesministern, men jag tycker att det andas att man i stora delar försvarar de otillräckliga åtgärder som vidtagit. Museweni inledde operation Järnhand som utvecklats i en andra fas. Men principen är precis densamma. Den handlar om att med militära medel knäcka . I själva verket har strategin lett till militär upptrappning av våldet mot civilbefolkningen. Visst är det svårt förneka våldsanvändning i kampen mot den obarmhärtiga gerillan, men till vilket pris? Bara för mördades 300 människor av , och beräknas mer än 1 ½ miljon människor leva i internflyktingläger. av dessa människor är barn . Det finns bara tre eller fyra länder i världen som har fler internflyktingar. Nej, i själva verket är Musewenis strategi ett totalt misslyckande. Man är fortfarande, efter det att presidenten inledde sin nya strategi, långt ifrån att lyckas med att krossa fienden. Det fredsteam som bildades för att öppna en dialog med gerillan är i praktiken mandatlöst. Om det över huvud taget kan sägas ha funnits en fredsprocess sägs denna i praktiken vara helt död . har president vägrat att acceptera all form av internationell inblandning i syfte att lösa konflikten, trots att detta önskas av majoriteten av ugandierna . Någon verklig vilja från presidentens sida för att lösa konflikten verkar därför faktiskt inte finnas. Utrikesministern påpekar att på alla sätt försöker utnyttja sitt inflytande för att få till stånd en fredlig lösning av konflikten och för att finna ett slut på lidandet för alla de ugandiska barn som drabbas av kriget. Men går det verkligen inte att göra mer än vad den socialdemokratiska regeringen faktiskt gör? Jag menar att det gör det. har, precis som vilket givarland som helst, en möjlighet att agera genom sitt bistånd. Självklart måste man som givare ställa krav på en regering som påstått att LRA:s senaste attack skulle vara de sista sparkarna från en döende häst, som vi hörde , som tiotusentals barn kidnappats för att bli dödsmaskiner i kriget mot regimen. Alltså av dem som dödas av regeringsstyrkorna är barn. Att som utrikesministern påstå att LRA försvagats är, som jag ser det, att alltför okritiskt gå på presidentens propaganda. Visst ger man förmanande råd och uppmaningar till och uttömmer alla fredliga medel för att lösa konflikten, som ministern mycket riktigt påpekar, men öser man biståndsmedel över Museweni. anser att det finns all anledning att känna tveksamhet inför effektiviteten i en sådan metod. Vad tänker ministern göra för att barnen i norra ska prioriteras i bistånd? 24 Utrikesminister (): är återhållsamt när det gäller biståndet till . Biståndet till har legat på en oförändrad nivå . Skälen till det har varit fler, kanske främst trupper i , som dragits tillbaka. En annan viktig fråga när vi avgör biståndets inriktning och volym är den om norra . Vårt utvecklingssamarbete med styrs också av demokratisk samhällsstyrning inklusive framsteg i korruptionsbekämpning och respekten för mänskliga rättigheter. Vi ställer krav på . 25 (): Då kan man undra varför ministern eller de som var där nere inte skrev ett treårigt biståndsavtal med landet. Man sänkte det med några ynka procent. Den borde väl ha markerat sitt missnöje med att bara skriva ett ettårigt avtal och tydliggjort sambandet mellan årliga avtal, det fortsatta kriget och den försämrade demokratiska utvecklingen. Museweni utreder, det vet vi, möjligheterna att ändra på så sätt kunna sitta kvar en femte termin som president. Jag är övertygad om att ett tydligt ställningstagande från svenskt håll skulle ge mer ljud i skällan hos andra biståndsgivare som inte heller vågat sätta ned foten. Det är mycket allvarliga konsekvenser av den på många sätt förvrängda bilden av som ett av de få framgångsländerna för utvecklingsbiståndet till . Vi vet vad det har lett till. Jag vill i det här sammanhanget också nämna den rapport som finns på regeringens hemsida om mänskliga rättigheter i och som jag tycker på ett väldigt tydligt sätt påtalar bristerna i landet. Man kan se, som jag sade tidigare, vad konsekvenserna blir. Nummer ett: Biståndsgivarna drar sig för att sätta ned foten och ställa krav på regeringen att verkligen anstränga sig för att få slut på lidandet. Nummer två: Den bild av som sprids i internationella medier blir felaktig, och konflikten glöms bort. FN:s utsände i landet menar att den fruktansvärda konflikten i landet troligen är en av de mest bortglömda i världen. Visserligen har Musewine uträttat mycket för sitt land, men för som går i konflikten i norra och östra förlorar landet i trovärdighet och även de internationella biståndsgivare som bara pumpar in pengar till en regim som inte på allvar gör slut på lidandet, däribland . På Sidas hemsida ser man vad Sida gör i . är det inte uppdaterat med det senaste, men de tre målen är att bekämpa fattigdomen, att bidra till en uthållig ekonomisk och social utveckling och att främja demokrati och mänskliga rättigheter, barnens rätt och jämställdhet mellan kvinnor och män. I sista delen av en och en halv A 4-sida står det humanitärt bistånd. får också humanitärt stöd från . Pengarna går bland annat till dem som drabbas av torkan och till barn som far illa av konflikterna i norra . Jag tycker att just barnens situation, som regeringen säger sig vilja värna, skulle ha stått högst på agendan när det gäller biståndet till . Här vill jag ha ett klart svar från ministern: Vad tänker hon göra för att det är barnen som ska prioriteras i biståndet till , barnen som hotas att dödas av regeringsstyrkorna? Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellationerna 2003/04:391 och 394 om skattevillkor för inköp av hushållsnära tjänster 26 Finansminister (): och har i var sin interpellation ställt frågor kring beskattningen av hushållsnära tjänster. Då frågorna behandlar samma område väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att underlätta villkoren för de företag som arbetar med hushållsnära tjänster och för att minska den svarta sektorn som levererar hushållsnära tjänster till svenska hushåll. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att på försök införa den finska modellen med skattereduktion på hushållstjänster också i och övriga åtgärder för att göra svarta jobb vita inom hushållstjänstesektorn. Såväl som hänvisar i sina frågor till erfarenheterna av införandet av det så kallade hushållsavdraget i . De hävdar bland annat att den svarta arbetskraften till följd av införandet av hushållsavdraget i stor utsträckning har blivit vit. Jag vet inte vilka undersökningar som och grundar denna bedömning på. Mig veterligen har det inte genomförts någon formell utvärdering av införandet av hushållsavdraget i . Jag är dock benägen att hålla med om att en skattelättnad för hushållstjänster sannolikt skulle innebära en viss överföring av svart arbetskraft till vit, åtminstone på lite . Det finns emellertid inte några enkla samband mellan förekomsten av svartarbete och skattetryckets nivå. Skattelättnader av detta slag är dessutom ett dyrbart sätt att stimulera en överföring av svart arbetskraft till vit. Regeringen prioriterar kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet men anser att det finns mer effektiva sätt att bekämpa svartarbete än via särregleringar i skattelagstiftningen. frågar också varför regeringen i vårpropositionen föreslår ett återinförande av ROT-avdraget för byggnadsarbeten men inte för hushållsnära tjänster. Precis som själv tar upp i sin fråga har förslaget om ett återinförande av ROT-avdraget en konjunkturpolitisk bakgrund, där avsikten är att mildra den svaga utvecklingen på byggarbetsmarknaden. Några särskilda konjunkturpolitiska skäl för en stimulans av hushållstjänstesektorn finns enligt min mening inte. Aktuella bedömningar visar dessutom på en fortsatt expansion av denna sektor även framöver. Enligt min mening har frågan om särskilda skatteregler för hushållstjänster inte samma prioritet som mer generellt inriktade åtgärder. Genom generellt inriktade åtgärder undviks snedvridningar av ekonomin och gränsdragningsproblem. När det gäller skattesystemets utformning är regeringens huvudlinje att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud, sysselsättning och utbildning med brett inriktade justeringar av skatteuttaget på förvärvsinkomster. Vid förändringar i skattereglerna är ambitionen, liksom vid skattereform, att skapa så enkla, neutrala och likformiga skatteregler som möjligt. Den pågående inkomstskatteomläggningen med kompensation för den allmänna pensionsavgiften och höjning av den nedre skiktgränsen har medfört lägre skatter för alla låg- och medelinkomsttagare. I detta avseende är reformen särskilt betydelsefull för deltidsarbetande och för kvinnor. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att vidta några åtgärder inom hushållstjänstesektorn. 27 (): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Det är spännande att få debattera den här frågan med finansministern. Det är också mycket glädjande att flera kolleger sluter upp för debatten. Jag noterar att svaret inte skiljer sig nämnvärt från de svar som finansministern har avgivit tidigare till interpellanter som , , och , . Sammanfattningsvis är de i stort sett identiska. Jag noterar också att debatten om hushållsnära tjänster förs av finansministern tillbaka utifrån ett mycket förlegat och, skulle jag vilja säga, föråldrat perspektiv. Det sammanfattas i vårt land bäst i ett enda ord: pigdebatt. Själv närmar jag mig området och diskuterar denna fråga utifrån helt andra utgångspunkter. Det är framför allt mina egna och många vänners och kollegers erfarenheter som yrkesverksamma kvinnor och mammor som ligger till grund för att jag intresserar mig för frågan. Vi lever, finansministern och herr talman, ett slags sandwichliknande liv inklämda mellan yrkets och arbetslivets krav och förväntningar och familjelivets och barnens krav och förväntningar. Det går ganska bra för de allra flesta av oss. Men det skulle underlätta om samhället ville bidra så att livet skulle bli både enklare och trevligare att leva. Det skulle det bli med den här typen av åtgärder som man har vidtagit i flera länder. Finansministern skriver i sitt svar att han inte vet vilka utredningar jag hänvisar till. Då ska jag be att få upplysa om att det finns en utredning som heter Sysselsättningen inom dehushållsnära tjänsterna som är utgiven av Europeiska fonden. Det finns också en rapport som har tagit fram. Den är utförd av . Den heter Skapa marknad för hushållsnära tjänster kartläggning av utländska erfarenheter. Det är mycket intressant läsning. Det handlar om hur svartarbetet kan göras vitt. Det finländska exemplet är väldigt intressant. Där noterar man att var det ungefär 30 000 människor som använde sig av hushållsnära tjänster vitt. Mörkertalet är stort för hur stor användning det var för svarta tjänster. vet vi att det är mer än 92 000 personer som använder sig av dessa tjänster vitt. Det har också i genererat 1 000 nya jobb i branschen och många nya företagare. Det är kanske precis vad vi skulle behöva i . Men i stället väljer finansministern att införa ROT-avdrag. Det kanske är lovvärt. Men vad är det som säger att det ska vara bättre att vi så fort det blir lågkonjunktur i byggbranschen ska skapa insatser för de muskulösa herrarna i produktiv ålder för att de ska få gå till jobbet? Varför inte i stället skapa fler jobb för kvinnor på motsvarande sätt? Det tycker jag vore både trevligt och klädsamt, och jämställt. Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta, förutom skattelättnader, för att få en överföring från svart till vit sektor såväl för branschen hushållsnära tjänster som för den svarta sektorn i dess helhet? Det skulle jag vilja få svar på. 28 ():