prot · GR0994 · 2004-04-13 00:00:00 — Åkerinäringen drabbas väldigt hårt av att politiker i tidigare inte förmått att åtgärda en allt svårare trafiksituation i . Köerna som vi har kostar näringslivet i mellan 5 och 6 miljarder . Man behöver ett större antal lastbilar och ett större antal chaufförer än vad som egentligen borde vara nödvändigt därför att man står stilla i kö. Det är tvärtom så att med trängselavgifter blir åkerinäringen en av de stora vinnarna. Hela näringsliv vinner på trängselavgifterna, men också vi bilister blir naturligtvis vinnare liksom kollektivtrafikanterna, som får ett tillskott till nya investeringar med hjälp av trängselavgifterna. Det är svårt att hitta några andra trafikpolitiska förslag som skapar så många vinnare som trängselavgifterna faktiskt gör. refererar till folkomröstningar som skulle ha hållits och som skulle bevisa att vi stockholmare och boende i skulle vara motståndare till trängselavgifterna. Jag tror att grovt har missuppfattat vad folkomröstningar egentligen är. Det handlar ju om att folkomrösta om beslut som kommunens egna politiker kan fatta. Det rörde det sig inte om i det här fallet, utan det var opinionsmätningar. Men de här opinionsmätningarna, eller folkomröstningarna som föredrar att kalla dem, har ju prickats av , som analyserar och utvärderar sådana här omröstningar i , för den undermåliga information som kommuninvånarna gavs innan omröstningarna hölls. Det är väldigt beklagligt. De visar i själva verket ingenting, därför att medborgarna inte hade möjlighet att sätta sig in i frågan ordentligt på grund av den utomordentligt bristfälliga information som kommunerna gav. Det finns ett undantag dock, kommun, som lite mer seriöst gjorde en opinionsmätning där man hade tilläggsfrågor. En var: Om trängselavgifterna skulle investeras i bättre kollektivtrafik skulle du då ändra uppfattning? Resultatet av den frågan visade att en majoritet av kommuninvånarna i stödde trängselavgifterna. Hade kommunerna verkligen velat veta vad deras invånare tyckte om trängselavgifterna hade de haft möjligheten att ställa sådana här följdfrågor och ge ett underlag. Men jag tycker att man med all önskvärd tydlighet visar att man inte hade något intresse av att verkligen få fram kommuninvånarnas egentliga uppfattning, utan det här är en trist politisk kampanj som har bedrivits av partier som själva inte har förmått att lösa trafikproblemen och som inte har kommit fram med några trafikpolitiska alternativ i debatten. Det innebär att ingenting i så fall skulle göras och att vi stockholmare fortsättningsvis också skulle stå i kö till en kostnad av 56 miljarder , och det är ingen bra lösning. har vi ett prov här, och vi får utvärdera det före nästa val. Jag är övertygad om att, precis som i , näringsliv, kollektivtrafikanter och bilister kommer att vara nöjda med detta eftersom det löser en mycket stor del av köproblemet, men naturligtvis inte hela. 27 (): Jag har två frågor till finansministern med anledning av dessa interpellationer. Kommer regeringen att utfärda ekonomiska garantier för att alla kostnader i samband med detta försök bärs av staten? Och hur långt försök avser regeringen att genomföra i till valdagen eller till och med efter valdagen? Frågorna behöver klarläggas, och jag hoppas att finansministern ger ett svar här med tanke på att de frågor som ställs i interpellationerna inte har fått ett svar. Dessa två frågor är väldigt viktiga för hela och även för den socialistiska majoriteten, vill jag påstå. SL behöver tolv månaders förberedelsetid från det att man har fått garantierna, säger man. behöver man alltså på sig. Regeringen vill ha ett försök . Det krävs därför att man agerar ganska snabbt. Trängselskatten vore kanske genomförbar också i kollektivtrafiken. Vi hörde tidigare påtala att trängselskatten är viktig för trafikförsörjningen. Jag skulle vilja påtala för att med tanke på hur läget ser ut för planeringen inom kollektivtrafiken lär det behövas trängselskatt även där om ingenting görs. Finansministerns kollega finansborgarrådet har hotat med att försöket inte blir av om inte staten står för alla kostnader samt att alla pengar från försöket ska gå till . Därför är frågan väldigt viktig. Hur blir det med den frågan? Den har en stor betydelse för hela . Trots att det i finansministerns svar står att växer och att vi är många som vill att vår huvudstad ska kunna fortsätta att växa inte minst ekonomiskt vill jag påminna om att tillväxtmotorn hackar. Vi har stora problem i huvudstadsregionen, och inte bara på grund av den här lagstiftningen. Regeringen ser också inom annan lagstiftning till att slå undan benen för förutsättningarna för tillväxt i . Det gäller inom bostadssektorn, satsningar på infrastruktur och så denna trängselskatt, vilket gör att tålamodet hos stockholmarna tryter. Dessa två frågor är oerhört viktiga, för den borgerliga oppositionen här i , men också för alla politiker i . För hur kommer finansieringen att se ut? Där tycker jag att finansministern är svaret skyldig. Jag upprepar frågorna: Kommer regeringen att utfärda ekonomiska garantier för alla kostnader, det vill säga kommer staten att ta alla kostnader? Och hur långt försök avser regeringen att genomföra i , till valdagen eller även därefter? 28 (): Interpellationen är förvisso ställd till , men eftersom trängselskatter är en bärande del i det rödgröna regeringssamarbetet vill jag yttra mig något i förhållande till de texter som finns och de frågor som har ställts. I trafikutskottet utgår vi i första hand från det som behövs för att nå de transportpolitiska målen. Då är trängselskatter eller något annat som reglerar vägtrafiktillväxten i storstäderna ett oundgängligt medel. Detta har givetvis en relation till miljömålet. Det är väl det mest uppenbara. Men det har också en väldigt tydlig relation till jämställdhetsmålet, det nyaste av våra transportpolitiska mål. Av dem som är hänvisade till kollektiva transportmedel är kvinnorna i klar majoritet. Många av de ensamstående mammorna har tillgång bara till kollektivtrafik för sin transportförsörjning. Och trängselskatter är ett sätt att alstra medel för att kunna utöka utbudet av kollektivtrafik. När det gäller bilinnehav finns det ingen annan variabel som är mer kopplad till bilkörande än inkomsten. Den är tydligare än vilka avstånd man har och var man bor. Detta är, sett ur ett klassperspektiv, ett alldeles utmärkt sätt att komma närmare en transportförsörjning som når flertalet av våra invånare i landet. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är trängselskatter också ett sätt att få trafiken att flyta smidigare och fungera bättre. Jag skulle också vilja ta upp något som ska debatteras här i kammaren , nämligen miljökvalitetsnormer. Det är ett EU-direktiv, och jag antar att ingen som sitter här i kammaren tycker att vi ska obstruera mot detta EU-direktiv. Vi hade en hearing i trafikutskottet. Då frågade vi både de som kom från och de som kom från : Är det möjligt att göra ett åtgärdsprogram för att nå dessa EU-normer utan trängselskatter? Och svaret blev entydigt nej från såväl som . Det behövs någonting som dämpar tillväxten av vägtrafiken, både när det gäller normer för kväveoxider och partiklar. I trafikutskottet behandlade vi frågan om trängselskatter för . Då var det bara som ställde sig utanför oss andra när det gäller att se positivt på själva försöket med trängselavgifter. Det är inte så att alla partier i trafikutskottet tycker att detta är ett utmärkt förslag, men det återstår bara att konstatera det faktum att det inte finns något annat operativt förslag som löser de transportproblem som vi har i . Sett ur ett mer ideologiskt perspektiv är det faktiskt någon sorts marknadslösning som det handlar om. Såvitt jag vet är det ingen som vill ta bort parkeringsavgifterna. Parkeringsavgifter är ett sätt att reglera utbud och efterfrågan när det finns brist i ett sammanhang. Att reglera precis samma utrymme, även om det handlar om vägen i stället för parkeringsplatsen, borde inte vara särskilt svårt att smälta för den som är mer ideologiskt orienterad åt det marknadsekonomiska hållet. Jag konstaterar bara att det som gör är att klaga på ett förslag till lösning. Men de presterar inga andra förslag till lösning. 29 Finansminister (): I de interpellationer som har ställts radas detaljfråga efter detaljfråga i en proposition som ännu inte är framlagd i upp. Det enklaste för mig hade varit att svara på det sedvanliga sättet att det pågår ett beredningsarbete i och att svaren på frågorna sedan får anstå. har jag varit generös nog att i mitt interpellationssvar ändå återge bakgrunden, motiven och problemen som finns i när det gäller trafiken för att skapa en ram kring den diskussion som vi gärna kan ha om trängselskatter eller miljöstyrande avgifter för framtiden. Men jag har också redovisat att regeringen har lämnat en så kallad lagrådsremiss, och det materialet behandlas i Lagrådet, och regeringen avser att senare återkomma med en proposition. Och propositionen kommer att ge svar på alla dessa delfrågor som har ställts, och det finns utmärkta möjligheter att vid propositionens behandling i kammaren framöver också diskutera alla dessa delfrågor. Men jag har ingen anledning att föregå propositionen genom att ge mig in i en detaljdiskussion om alla dessa delar som det ställs frågor om i de olika interpellationerna eftersom det pågår ett beredningsarbete. Men jag tycker att jag ändå har varit tillmötesgående genom att redovisa den bakgrund som finns när det gäller trafiken i . Den som inte vill inse att det finns ett problem i kan i likhet med konstatera att det kostar ett antal miljarder kronor för näringslivet med den kösituation som finns . Jag kan inte annat än vara förundrad över att moderata ledamöter som i övrigt säger sig värna näringslivets intressen verkar fullkomligt ointresserade av att göra någonting åt näringslivets stora kostnadsproblem. Att moderata riksdagsledamöter inte värnar miljön är väl ingen nyhet, men att moderata riksdagsledamöter inte bryr sig om näringslivets ekonomiska förutsättningar är möjligen en liten nyhet. Därför tycker jag att det är tråkigt att vi inte ens kan ha en diskussion om de problem som de flesta ändå erkänner finns i Stockholmstrafiken, både som ett miljömässigt problem och som ett trängselproblem och därmed ett problem för våra medborgare att skapa en stad med bättre tillväxtförutsättningar. Jag hoppas naturligtvis att vi kan skapa en bättre miljösituation i och bättre tillväxtförutsättningar, och jag diskuterar gärna alla dessa detaljfrågor när regeringen väl är färdig med sin beredning av ärendet. Det finns inga möjligheter och ingen anledning att gå in på alla dessa detaljfrågor , men utrymme finns gärna för en principiell diskussion om behovet av någon form av miljöstyrande avgifter. Jag har tidigare i denna talarstol kunnat konstatera att det inte bara är Socialdemokraterna, och som tycker att frågan om avgifter i kan prövas. Även har vid ett stort antal tillfällen uttalat sig för och i olika sammanhang framfört tanken på att vi ska ha någon form av miljöstyrande avgifter. Jag är ganska säker på att många under resans gång kommer att ansluta sig till själva idén. Men det är väl bara att konstatera att något intresse för miljön inte finns hos de moderata interpellanterna. har de också demonstrerat ett totalt ointresse för näringslivets ekonomiska villkor i när det gäller trafikproblemen och köproblemen. 30 (): Ja, så var finansministern uppe här och talade om varför han inte svarar på våra frågor. Vi skulle anse att han var generös som över huvud taget på något sätt nedlåtit sig att komma hit och svara. Det är faktiskt den känsla man får. Vi har ställt mycket konkreta frågor därför att vi är klart bekymrade över det som kommer att införas i , det vill säga trängselskatten. Det är ju därför som vi har ställt våra frågor. Jag tycker fortfarande att finansministern kunde ha besvarat en del av frågorna. Det finns faktiskt svar på en del av dem, för om man läser den lagrådsremiss som gått ut finner man att det finns svar på en del av frågorna. De svaren kunde finansministern ha delgivit oss. Finansministern säger att vi moderater inte bryr oss om näringslivet över huvud taget, att vi inte har förstått vad det här handlar om. Ja, bekymret i är väl att det har byggts alldeles för lite vägar. Det är väl väldigt länge sedan en större väginvestering gjordes i . Vi får se om det nu kommer ett antal miljarder kronor till så att det blir lite fler vägar. Befolkningen har ökat, och i och med det har också antalet bilar ökat. Men väginvesteringarna har inte ökat i . Det vet finansministern mycket väl. När jag läser finansministerns svar och när jag lyssnar till honom blir jag inte klar över om det är av omtanke om miljön som man inför det här systemet eller om det handlar om trängseln. Lyssnar man på finansministerns samarbetspartner från som är uppe här och talar blir man minst sagt förvirrad. Jag bor i . Den opinionsundersökning som vi haft i tolkas, kan jag säga, ungefär som en viss potentat läser . Om man nu tycker att folkomröstningar är så fantastiskt bra och att man ska ha sådana måste jag fråga , för först måste man ju införa något: Varför har vi inte infört euron och har omröstning om den när folk fått känna vad det verkligen handlar om just för att kolla? Men det är inte som jag egentligen ska debattera med, utan det gäller fortfarande finansministern. De frågor som jag har ställt i mina interpellationer finns kvar. Senast fick jag mejl från handikapporganisationernas samarbetsorgan. Där är man väldigt bekymrad när det gäller de funktionshindrade, om jag får ta den konkreta frågan. Såvitt jag förstår har man nu sagt att färdtjänstfordon möjligtvis ska slippa. Detsamma gäller de som har handikapptillstånd. Men det gäller för den bilen. Dessutom slipper man inte per automatik, utan man måste ansöka om att få slippa. är man väldigt oroad eftersom människor kanske åker i en annan bil. Detta är alltså en väldigt konkret fråga som oroar funktionshindrade här i . Det finns ganska många som är helt beroende av bil. De förväntar sig att jag ska få ett svar av finansministern här . Vi får se om jag får det. Sedan har vi detta med om alla pengar kommer tillbaka till . Det är väldigt intressant för oss som bor i eftersom det är vi som ska betala det här. Men det tycker jag att finansministern kan kosta på sig att betala. Såvitt jag förstår är hela försöket, experimentet, på hög nivå egentligen Ebberöds bank om man börjar räkna på det. Vad man får in och det man ska lägga ut på olika sätt går väl inte riktigt ihop, utan det kostar väl mer än det smakar. Men det är kanske något som man tycker att man har råd med, bara man får behålla regeringsmakten. 31 (): Jag ska ta ett exempel som belyser hur orimlig den eventuella nya lagen kommer att bli. Jag tar exemplet från min hemkommun . Trängseln i existerar inte i innerstan som man nu försöker hindra bilarna att komma till. Har vi någon trängsel så är det på infartslederna under rusningstid. En infartsled går rakt igenom kommun, nämligen E 18. Man skulle kunna tänka sig att kommun när lagen är genomförd skriver till regeringen och säger: Vi vill införa trängselskatt för genomfart i . Det skulle naturligtvis inbringa en hel del pengar till kommunkassan. Jag är säker på att kommunalrådet i skulle tycka att det här var rätt så bra eftersom vi har svårt att få ekonomin att gå ihop i min kommun. Men jag tror inte att norrtäljebor och invånare i och skulle vara speciellt glada över att finansiera kommuns verksamhet på det här sättet. Vi skulle helt klart kunna sänka skatten rejält om vi fick de intäkter som en sådan här trängselskatt skulle innebära. Också från statsmakterna har det ju utlovats att de här skattepengarna ska gå tillbaka till den kommun som har initierat det hela. Jag tänker inte föreslå att kommun ska hemställa om att få göra så som jag har nämnt om i mitt exempel utan vill bara belysa hur orimligt det hela är och hur en kommun kan uppträda gentemot sina grannar. skulle ju kunna pungslå täbybor, österåkersbor, åkersbergabor och norrtäljebor som ska in till sina arbeten genom att införa en sådan här avgift. Då skulle man också på något sätt frånta en intäkt eftersom den här tullstationen förmodligen skulle placeras utanför gränser så att säga. Jag vet inte om man har tänkt på detta. Det skulle vara bra att få en kommentar från finansministern beträffande nämnda exempel. Sedan vill jag ytterligare kommentera det här med avdragsrätten. Flera remissorgan har ändå varit väldigt kritiska till finansministerns förslag. Bland annat har Länsrätten i sagt att förslaget inte har tillräckliga motiv för att göra avsteg från huvudregeln om att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomsten alltid ska dras av. Det är helt enkelt någonting nytt som införs i svensk skattelagstiftning att man inte ska få dra av en kostnad som är kopplad till ens förvärvsinkomst. Vidare vill jag påstå att i och med att det är på det här sättet kommer kunder att drabbas av ökade transportkostnader. Det här är ju något som transportnäringen kommer att lägga över på kunderna. Sedan har vi också de utlandsregistrerade fordonen, som inte kommer att omfattas av skattskyldigheten. Hur kommer då konkurrensneutraliteten att upprätthållas på transportmarknaden i ? Dessutom riskerar en hel del arbetstagare säkert att få stå för en hel del av kostnaderna för sina egna tjänsteresor. En hel del frågor kvarstår alltså utöver det som vi har frågat om. Det vore intressant att få finansministerns syn på de sakerna. 32 (): I lagförslaget om trängselskatter framgår, såvitt jag kan se, möjligheten att införa skatt även på i . Detta har en klar bäring på arbetsmarknaden och näringslivet i . Vi har ett stort antal personer tusentals personer som pendlar mellan den sydvästra sektorn och och övriga länet. Vad vi behöver för tillväxten, och då inte bara inom sydvästsektorn utan i hela , är ett ökat antal arbetsplatser och en ökad arbetspendling, inte fler barriärer, mellan norra och södra delarna. Vi behöver inte två arbetsmarknader i , som till exempel två Göteborgsregioner, utan vi måste se hela regionen som en arbetsmarknad. Det är fråga om att ytterligare lägga pålagor på de människor i de sydvästra delarna av länet som redan har en låg sysselsättningsgrad och dessutom en låg skattekraft. Vi har inte råd med att ytterligare bygga barriärer mellan norr och söder, utan vi måste tvärtom underlätta för arbetspendling och nya arbetsplatser i hela regionen. Det är mot den bakgrunden som jag har frågat om finansministern gjort bedömningen att trängselskatten på skulle utgöra ett problem för länets arbetsmarknad. 33 (): Frågan är hur meningsfullt det är att föra en sådan här debatt när regeringen redan bestämt sig att så här ska det vara, oavsett vad det blir för resultat. Jag hade inbillat mig att när man skickat i väg en lagremiss och propositionen är nästan klar skulle man kunna svara på frågor. Men jag får väl hoppas att få ett slags framtida svar och föra en debatt när frågan kommer tillbaka. Men detta är, herr talman, på gränsen till demokratur. Vi får höra att så här är det, och sedan kan vi inte få några svar på frågorna. Det har talats om att vi inte skulle ha intresse för miljön. Det är faktiskt att dra det hårt. Det är nu konstruerat på det sättet att det bildas köer. När man står i dessa köer förloras naturligtvis en massa tid för näringslivet. Vanliga människor förlorar en massa tid, och det är inte särskilt bra för miljön heller. Anledningen till att det är köer är att det är en så dålig infrastruktur. Det är faktiskt en sämre trafikstandard vid än vad vi har i våra industriområden i i min hemkommun . I kan en gångtrafikant stoppa infarten till hela huvudstaden. Vi har gångar under våra rondeller. Det är klart att det blir köer om man har en sådan konstruktion som gör att man förhindrar trafiken. Det är det som systemet går ut på. Man förhindrar helt enkelt trafiken. Jämför man satsningarna på infrastruktur i med dem i övriga landet och jämför mängden trafik och invånare ser vi att vi under alla år definitivt inte har fått tillbaka våra pengar som vi satsat i form av bensinskatt och annat och som vi borde kunna få tillbaka. Det är alltså en långvarig misskötsel med infrastruktursatsningarna som är anledningen till att vår miljö blir sämre. Då tar man till trängselskatter i stället. Hade vi, som många andra huvudstäder, haft kringfartsleder i stället hade problemet varit mycket mindre. Men som sagt får vi hoppas på att det blir mera infrastruktursatsningar i det här området. Vi får hoppas på att vi kan få en meningsfull debatt om de olika problem som finns. Vi hade som sagt inte ställt en fråga om det ska bli trängselskatter och motiven för dem där har vi förstått att det har vi ingenting att säga till om utan vi vill ha svar på några konkreta frågor. Det har vi inte fått, men jag hoppas att vi kommer att få det nästa gång. Får vi inte det då heller, är signalen den att vi som är från ska bygga upp från oberoende samhällen. Att stödja näringslivet här ska vi akta oss för. 34 (): Jag kan inte låta bli att bemöta några av de påståenden som kom från Socialdemokraternas samarbetspartier om skälen till trängselskatten. Det pratas om att det är en jämställdhetsfråga och klassfråga. Jag tycker att det vore intressant att höra om finansministern har några synpunkter på det. från menar att ensamstående kvinnor tvingas att alltid åka kommunalt. Vår ambition att just ensamstående kvinnor med barn ska, genom att de jobbar och tjänar pengar, ha råd att ha en bil. Det är verkligen de som behöver ha en bil med sin stressade tillvaro med hämtningar och lämningar, transporter till jobbet och annat. Man blir lite skrämd när det kommer fram sådana här nya argument som att det handlar om klasskamp, om klassfrågor och ideologiska frågor. Där skulle jag vilja få höra vad finansministern har för uppfattning. Stämmer det att det är jämställhetsmål som ska uppnås när det gäller trängselskatterna och att det är en klassfråga? Det är förvånande att vi inte får några fler svar. Regeringen måste ändå ha funderat, tänkt till och analyserat de frågor som vi har ställt. Det är inga nya saker som kommer fram. Till vill jag säga angående åkerinäringen att min fråga gällde konkurrensförhållandena. Svenska åkare ska betala trängselskatt men inte utländska när konkurrensförhållandena redan är så pass dåliga för svenska åkerier. Jag nämnde att de har högre kostnadsläge. Avslutningsvis tänker jag upprepa mina frågor till . Är det rimligt, rättvist och lagligt att diskriminera svenska åkerier och förare genom att de tvingas att betala trängselskatt när de utländska konkurrenterna inte gör det? Är det att ge svensk åkerinäring rimliga och rättvisa konkurrensvillkor? 35 (): Jag kunde inte låta bli att begära ordet i denna fråga därför att det finns en lång rad problem som tas upp i fråga om trängselskatter. Ingen kan förneka att det finns en lång rad problem som måste lösas i samband härmed. Jag vågar påstå att när propositionen kommer så kommer en del av frågorna att vara lösta. Det är möjligt att det återstår några. Det intressanta med debatten det är en sådan kanonad av interpellationer är vad det är som Moderata samlingspartiet har för alternativ. Det tycker jag är det intressanta i det här sammanhanget. Vad är det för förslag som de har lagt själva? Vi har hört här om kringfartsleder och att den dåliga infrastrukturen, som man inte har satsat på, skulle vara skälet till att det ser ut som det gör i . Det är väl en delförklaring till det hela. Men faktum är att den utredning som vi för övrigt hade en ganska stor uppslutning kring och där var med, nämligen Stockholmsberedningen, visar att även om man skulle bygga ut allt som föreslogs, inklusive Förbifart , skulle kösituationen bli ganska alarmerande, för att inte säga lika akut som , bara . Enbart att bygga någon kringfartsled hjälper inte i det här sammanhanget.