prot · GS0927 · 2004-11-11 00:00:00 — När man läser tidningsreferat från försvarsministerns framträdanden i landet, när man läser det underlag som har presenterats formellt, och när man läser interpellationssvaret här blir man inte klokare. Vad finns det i sak för försvarspolitiska starka motiv för de förändringar som görs? Vad finns det för logik i de rockader som görs? Och var finns de ekonomiska vinster som måste göras? När jag studerar materialet ser jag inte någon logik, inga starka motiv och ingen långsiktig ekonomi. , om jag minns rätt, slog den här kammaren fast väldigt tydligt och kraftfullt att var en långsiktig framtidsgarnison. Det var för bara , 2002, som denna kammare slog fast just detta. Hur ska vi upprätthålla ett hyggligt förtroende för långsiktigheten och logiken i politiska beslut om vi gör så här dramatiska kast där det sakliga underlag och den logik som ligger till grund för det hela inte går att se för dem som läser med öppna ögon? Den tidigare försvarspolitikern i har offentligt gått ut och sagt att här handlar det inte om saklighet och logik. Det handlar om beställningar från högkvarteret. De har jobbat till exempel för en nedläggning i . har också Försvarsdepartementet och försvarsministern fallit till föga; man orkar inte längre stå emot. Om det är så illa, då är det väldigt illa också för kraften och tilltron när det gäller det politiska beslutsfattandet. Jag har som enskild riksdagsledamot motionerat i de här frågorna och påpekat att det kanske inte är så klokt att avveckla i både och och därmed lämna halva fullkomligt tomt på all militär verksamhet. Jag skulle gärna vilja att försvarsministern kommenterade också den aspekten när hon nu försöker svara på alla frågor som redovisats här från tidigare talare. Kommentera också gärna logiken i att lägga ned verksamhet på ett ställe och sedan bygga upp andra verksamheter till höga kostnader. Hur får man ekonomiskt ihop ekvationen när det gäller sådana rockader? 23 Försvarsminister (): Både jag och regeringen vet att förändringarna, som är nödvändiga i försvaret, påverkar några orter och några delar av väldigt starkt. Hela den här diskussionen blir obegriplig om man inte utgår från att vi har ett radikalt ändrat säkerhetsläge. Vi har krav på oss att göra en förstärkning av den civila säkerheten för att möta hoten. Vi måste också se till att den militära verksamheten bedrivs effektivare än den tidigare skötts. Överbefälhavaren och Försvarsmakten har i sitt budgetunderlag till departementet sagt att även om man fick en ökning av anslagen på 3 miljarder vill man dra ned antalet utbildningsorter med så många som föreslås i den här propositionen. Det tyder på att vi har en organisation som kostar för mycket. Den beställning som har kommit är att vi ska reducera kostnaderna i försvaret som vi ska se till att få en ändamålsenlig struktur. befinner vi oss i . Vi ska ha ett försvar som kan försvara hela om säkerhetsläget skulle ändras. Vi måste ha en struktur som är sådan att vi kan öka utbildningen om det skulle visa sig att vi får ett sämre läge. Däremot kan vi rationalisera utbildningen till färre ställen i . Så är det. Ni måste läsa hela AG GRO:s direktiv. Utgångspunkten var just att åstadkomma en sådan här uthållig utbildningsorganisation. I långa stycken i AG är kravet att få en sådan struktur när vi nu gör en så dramatisk neddragning i en redan ganska liten organisation. Därför får de försvarspolitiska kraven trots allt väga tyngst. Sedan kommer de ekonomiska och därefter regionalpolitiken och de aspekterna. Rycker ni nu ut bara det regionalpolitiska och läser om det och hoppar över hela den första delen, som handlar om hur vi faktiskt ska få ett effektivt nyttjande av medlen och verksamheten i försvaret, blir hela debatten obegriplig. Vi står nu inför att göra en avvägning som är viktig och som handlar om hela . Då kan jag konstatera att vi har olika geografi och olika klimat i olika delar av vårt land. Vi måste utbilda inom försvaret under dessa olika klimatförhållanden och dessa olika geografiska förutsättningar för att ha den kompetensen om det skulle visa sig att världsläget försämras och vi måste tänka mer på yttre hot från ett annat land. Det gör att den delen då faller mycket tungt. Men har vi arbetat med att också ta in den regionalpolitiska kompetensen. Det har naturligtvis varit viktigt både i AG och, inte minst, i regeringens beredning av ärendet att sedan ställa frågan om man inte kan göra på annat sätt. Vi vet ju också att en del orter är starkt påverkade, att människor starkt berörs och att det här får stort genomslag. När det inte går har vi i stället sagt att det då blir ett desto större ansvar att se till att de här orterna och regionerna får möjlighet till en ny utveckling där försvaret inte är basen. Det finns också med i propositionen. 24 (): Jag är väl medveten om att vi har ett nytt säkerhetspolitiskt läge i vår del av världen. Men det finns ingenting i den här propositionen som i sak övertygar mig om att inte den mest effektiva garnisonen som finns i det här landet skulle kunna användas för utbildning av de militärer som vi behöver ingenting! Tvärtom är det så att här finns en väldigt bra utbildningsplattform för att ska kunna ta sitt internationella ansvar till exempel. Det finns utmärkta övningsområden, långt större och långt bättre än i . Det enda som talar mot sägs vara att stridsvagnar inte skulle kunna användas på skjutfältet i Grytan, men det kan de visst. Detta är alltså en direkt felaktighet, och så är det . Man har uppenbarligen redan från början bestämt sig för att denna mycket goda garnison ska läggas ned, vilket jag beklagar väldigt mycket. Jag hoppas att vi kan ändra på detta. Det handlar om en billig garnison. Stora samordningsvinster kan göras. Man kan undvika nyinvesteringar för många hundra miljoner i andra delar av landet. Det blir långt mindre hyreskostnader om man använder de lokaler som redan finns i i stället för att investera i , och . På s. 21 står det i den nya propositionen om grundorganisationen att man ska granska alla organisationsenheter utifrån faktorerna utbildningsförutsättningar, integrerad garnison, , hyreskostnad , behov av nyinvesteringar och miljöfrågor. Sedan ska man sammanfatta en värdering vad gäller en rationell och effektiv plattform och en långsiktigt hållbar enhet. Var finns sammanställningen där man vägt samman dessa olika faktorer? Jag skulle vilja se den, för jag är fullständigt övertygad om att man, om man verkligen gör som det sägs i både AG och propositionen, aldrig skulle komma fram till att den garnison som förmodligen bäst uppfyller de här kriterierna ska läggas ned till fullo. I stället har man använt metoden att plocka bort först en enhet och sedan en. Sedan kan man inte ha kvar den sista heller. Hade man i stället frågat sig vad den svenska Försvarsmakten har i som vi behöver för framtiden hade man kommit fram till att här finns den modernaste militära utbildningsanläggningen vi har, i nära anslutning till det nya . Den måste vi ha kvar. Vad behöver vi för att försörja denna anläggning? Ja, om man frågade sig det hade man kommit fram till att I 5 behövs för en utbildningsplattform i anslutning till den här utbildningsanläggningen. Då hade man fått en helt annan slutsats än man nu fått genom att tillämpa modellen att ta en enhet i taget. Det som kanske är det bästa i den militära anläggningen i blir kvar , och då kan man inte ha kvar det heller. Jag hoppas att det finns lite sunt förnuft och att man inte vidtar åtgärder som innebär stora merkostnader, för det är vad som blir fallet. Det är ju inte billigare och effektivare att skrota det som man satsat miljardbelopp 1984 då ATS etablerades i som en utlokalisering och som man sedan har byggt upp och utvecklat så att det kanske är mest toppmoderna utbildning på det militära området. 25 (): Det är ingen som har ifrågasatt uppfattningen att vi ska ha ett effektivt försvar. Ingen har heller ifrågasatt besparingarna, även om jag vet att vi som debatterar har olika åsikter om volymerna. Ingen har ifrågasatt besparingarna, och vi är överens om ifrågasättandet av hur det går till. Vi är överens om att det finns stora brister i underlaget. Det handlar om brister som att regeringen inte ens ser till att fullfölja sina egna direktiv direktiv som ibland är intressanta och i andra situationer inte intressanta och där det finns en rad sakfel. Självklart har vi från regionen noga studerat underlaget. Det finns inga försvarspolitiska skäl angivna för att lägga ned garnison. Vi kan inte hitta dem. Vi kan inte heller se att man har redovisat långsiktiga ekonomiska vinster. Man har inte på något sätt redovisat vad befintlig verksamhet kostar , vilka investeringar som gjorts så att det går att jämföra med vad det kostar att flytta. När man resonerar om brister måste man ta med regionalpolitiska aspekter. Det handlar enligt direktiven inte bara om att de ska kastas in efteråt, utan de regionalpolitiska aspekterna ska finnas med i själva processen. Man blir inte mindre misstänksam när man läser ÖB:s uttalande i senaste numret av tidningen . Han säger att det är dyrare och svårare att lägga ned enskilda förband i stället för att lägga ned hela garnisoner. Har man det som utgångspunkt och som arbetshypotes, alltså kortsiktighet och totalt frångående från direktiven, stämmer pusselbitarna. Men det är inte trovärdigt. Vi har ett trovärdighetsproblem. Regeringen har ingenting att förlora på att ta fram ett nytt underlag. Det skulle tvärtom hedra regeringen. Det skulle hedra försvarsministern, och det skulle vara bra för demokratin om regeringen visade att man lyssnar på rimliga sakargument, jobbar vidare med förslaget, presenterar alternativ och fortsätter debatten. Det här är ett viktigt beslut som ska fattas med ett bra underlag som vi alla kan känna oss trygga med. 26 (): Jag får väl tacka försvarsministern för att hon återigen har varit rätt så tydlig i sin argumentation om hur man från Försvarsmakten har diskuterat och hur försvarsministern och regeringen har tagit fram sitt beslutsunderlag, även om man på vissa håll inte alltid håller med om det. Jag måste ändå konstatera att det kommer att bli en trovärdighetsfråga för regeringen som helhet att se till att till exempel med sina unika förutsättningar men också sina speciella svårigheter, får en bra framtida utveckling på arbetsmarknaden. Ansvaret tror jag och vet att hela regeringen känner. En hel region i inland känner sig faktiskt hotad. Människorna har tydligt visat det när de manifesterade i för sedan. Vettiga och framtidsorienterade beslut från regeringen och denna kammare krävs för att människorna i ska kunna ha framtidstro. 27 (): Jag förstår att du har svårt att ändra på det beslutet. Jag håller fullt med om vad och har sagt, men i stället för att upprepa det menar jag att om beslutar att lägga ned den militära verksamheten i måste staten se till att det är möjligt för människor att bo och arbeta i . Vi har ren luft och fantastisk natur. Vi har gott om skog och andra naturtillgångar. Det finns stora möjligheter att skapa sysselsättning i . Men det behövs rejält stöd från statens sida. För varu- och persontransporter behöver vi en snabbtågsförbindelse till . För varutransporters skull måste järnvägen till förbättras. Vi behöver också ordentliga vägar och flygförbindelser som vi kan lita på. Det behövs ett ordentligt data- och mobilnät, inte minst för småföretagarna. Det behövs riskkapital för att kunna utveckla turismen och den småskaliga matproduktionen i länet. Det krävs mer resurser till forskning för att utveckla träteknik och annan basindustri. Det behövs mer högskoleutbildning och lokalisering av statliga verk för att bredda arbetsmarknaden i länet. Vi som bor i vill bo kvar i . Det kan vi inte göra utan arbete. Vi kräver att staten tar ett stort ansvar för detta. 28 (): Jag lyssnade noggrant och antecknade också försvarsministerns senaste inlägg . Jag väntade på att siffrorna, sakargumenten och tyngden i försvarsministerns starka skäl för det förslag som hon har redovisat skulle komma. Men jag väntade förgäves. Jag noterade aldrig de tunga argument och de nya faktauppgifter som kunde vederlägga den här debatten ordentligt. Försvarspolitiska krav, säger försvarsministern. Det är första punkten, ekonomin den andra. Vad gäller de punkterna kan jag inte se att försvarsministern redovisar någonting som skulle ändra på den bedömning som gjorde , att skulle vara en långsiktig framtidsgarnison. Enligt de direktiv som regeringen gav i planeringsanvisningarna ska man satsa på stora sammanhållna garnisoner. Innebörden i beslutet är precis motsatsen. Man låter solitärer finnas kvar, medan en stor sammanhållen och en väl fungerande garnison ska avvecklas. När det gäller ekonomin förefaller det som att de här rockaderna medför väldigt stora kostnader, en halv miljard, kanske ännu mera, för att förändra verksamheten och bygga upp den på ett nytt ställe, avveckla ganska gjorda investeringar i och och bygga upp på annat håll. Vari ligger ekonomin, långsiktigheten, i detta? Jag tyckte att försvarsministern också nämnde ordet långsiktighet. Återkom gärna och precisera hur en vanlig människa ska kunna uppfatta långsiktigheten i detta, när man nu ändrar på det som sades skulle vara långsiktigt. Det säkerhetspolitiska läget har inte ändrats dramatiskt under de senaste två tre åren i alla fall. Även då gjorde vi den bedömningen att vi långsiktigt skulle kunna dra ned på försvaret. Jag är orolig för att om det här beslutet fullföljs kommer anseendet för politiken att politiken ska bygga på logiska och sakliga grunder att urholkas allvarligt. Det ska bli intressant att se om försvarsministern som försvarsminister överlever ett så här uselt förslag. 29 Försvarsminister (): Allra först vill jag säga att när vi prövar de här frågorna är det viktigt med de försvarspolitiska ställningstagandena. Det är helt grundläggande. Vi har en väsentligt neddragen ekonomi för försvaret jämfört med vid det förra försvarsbeslutet. Det betyder naturligtvis att verksamhet ska reduceras, människor ska sägas upp, orter ska försvinna som försvarsorter. Då är det som var ganska självklart för tre inte lika självklart. Då kommer nästa sak geografin. Vi behöver kunna , det subarktiska. Vi behöver kunna det mellansvenska landskapet, och vi behöver kunna det södra. har två utmärkta garnisoner, en i , den andra i /. De står mot varandra. Vi kan inte lägga all militär utbildning i om vi också ska behärska klimatet i och . Så enkelt är det egentligen. När man till slut måste ta ställning ställs två utmärkt välfungerande garnisoner mot varandra. Det är vad man är tvungen att göra, om man menar att försvaret långsiktigt ska bibehålla sin kompetens för att kunna försvara hela om läget skulle försämras. Det är en viktig sak att komma ihåg. Hela förslaget med investeringar som tillkommer och verksamheter som tas bort innebär att kostnaderna för bara hyror för Försvarsmakten som helhet kommer att minska med 400 miljoner , vilket är en ansenlig besparing. Till detta kommer att vissa verksamheter också måste rationaliseras och krympas. Volymerna är så små att de inte motiverar att verksamheterna finns på flera ställen. Det är därför som militärhögskolorna reduceras. Vi ska inte utbilda lika många officerare i fortsättningen. Det är också därför som man inte kan ha en teknisk skola för varje försvarsgren. Vi har investerat för armén i , och vi har gjort stora investeringar för flyget i . Där står vi . Vilken av dessa båda orter ska ha den tekniska skolan? Vi har redan konstaterat att /är en bättre garnison när det gäller att öva och behålla förmågan i norra och i subarktisk miljö. Då blir både den tekniska skolan och en ensam verksamhet i , vilket gör organisationen svagare. måste man i inse att om vi ska förlägga hela försvarets tekniska skola till , då måste alla investeringar som är gjorda i för flygets tekniska skola flyttas till . Det medför naturligtvis också en kostnad, och den sammantagna investeringskostnaden blir högre i än om man skulle bibehålla verksamheten i . Ekonomin har betydelse. Målet och avsikten är att vi ska reducera försvarets ram med 3 miljarder efter den här beslutsperioden. Erfarenheterna från den tidigare perioden gör att det inte är möjligt om man inte är radikal när det gäller både personalförsörjningen och hur verksamheten bedrivs. 30 (): säger att hyreskostnaderna minskar med 400 miljoner, men det skulle ju kunna vara mycket mer. Vi har befintliga lokaler i som kan svälja alla försvarets tekniska skolor, om man vill. I måste man bygga nya teknikhus, i måste man bygga nytt och investera och i har man väldigt höga hyror jämfört med . Den ekonomiska beräkningen håller alltså inte i verkligheten. Skulle den göra det, skulle jag vilja se på papper vad det är som gör att det blir billigare att investera i nya lokaler i än att använda de befintliga i . Det där går inte ihop. Vid förra försvarsbeslutet var det en uttalad tanke som sade tidigare att som garnison var en långsiktig satsning. Jag har pratat mycket med om detta, och man var helt överens om det när man fattade det beslutet. Det är därför som det har investerats så mycket i . Fastigheterna där är tiptop, långt bättre än i många av de förband som man nu ska ha kvar och som man därför tvingas att göra stora investeringar i. Det här underlaget borde utsättas för en kritisk granskning av oberoende instanser, och inte bara påstås vara sanning rakt upp och ned. Det övertygar ingen som sätter sig någorlunda in i vad det egentligen handlar om. Även om det vore tungt skulle vi acceptera ett förslag om att lägga ned i om det fanns begripliga motiv för det, men det finns inga hållbara motiv. Risken är därför stor att regeringens förslag, om det blir verklighet, leder till minskad försvarsvilja och ökad misstro mot beslutsfattarna. Mitt förslag är: Gör om! Det måste kunna finnas ett mycket bättre och sakligare förslag än det här. 31 (): Jag vill börja med att understryka de siffror som nämner när det gäller de militära skolorna och det faktum att det finns utrymme i för att ha all verksamhet där. Sedan har jag funderat mycket på detta med geografisk viljeinriktning. Som jag tolkar det gjorde försvarsministern detta nästan till en klimatfråga, att det är den som är den intressanta och som ska vara överordnad allt annat. Det är en märklig argumentering. Utan att vara expert på försvarsfrågor menar jag att det är väl ändå förhållandena på övningsfält och skjutfält som avgör den delen. Med risk för upprepning konstaterar jag bara att regeringens egna direktiv inte har fullföljts. Man har inte vägt in det faktum att är en sammanhållen garnison. Man har inte visat ekonomiska kalkyler som håller långsiktigt. Man har inte visat försvarspolitiska skäl som motiverar en nedläggning i . Man har inte heller visat att de regionalpolitiska aspekterna har funnits med. Dessutom har man inte tagit hänsyn till miljöaspekter och det faktum att garnison har miljöprövade övnings- och skjutfält. I stället satsar man på övnings- och skjutfält där man inte vet hur det går med miljöprövningarna. Vi kan göra listan väldigt lång. Det är ett demokratiskt problem om det inte är möjligt att med sakliga argument och fakta få regeringen att lyssna och att återkomma med ett väl berett förslag som lever upp till regeringens egna direktiv. 32 Försvarsminister (): Här i riksdag ska vi se till att det blir ett försvar för hela . Jag har haft i uppgift att bereda ett sådant förslag där ett av kraven från partierna har varit att kostnaderna kraftigt ska reduceras. Det har varit min uppgift. Då får man inte glömma bort att man sitter i riksdag och ska se till helheten och inte bara vara fokuserad på en ort. Jag har lyssnat på företrädare från alla orter där det bedrivs utbildning under de besök som jag har gjort där, och jag kan garantera att vi skulle ha exakt samma debatt om någon annan ort hade varit utpekad. Så starkt är det lokala engagemanget för den verksamhet som bedrivs. Det går inte, , att flytta flygets tekniska delar utan att göra investeringar i om man ska ha den tekniska skolan där. Man måste också göra investeringar om man ska flytta ned arméns tekniska skola och slå ihop allt till Försvarsmaktens tekniska skola för att gemensamt kunna utnyttja lärarkompetens, viss utrustning och även lokaler. Det går inte att göra detta utan investeringar i . I 19:s skjutfält är bättre. I säger man att man inte kan använda stridsvagnar i manöverstrid i Grytan, utan man säger att det inte behövs i det framtida försvaret. Det är en bedömning som inte delas av Försvarsmakten, utan det är något som man ställer som ett grundläggande krav för hela det fortsatta arbetet. Det handlar inte om klimat, , utan det handlar om olika naturtyper, om att kunna behärska geografin som är olika i vårt avlånga land. Det är en av våra styrkor och det som gör vackert. Men det ställer också särskilda krav på kompetens när man ska utbilda inom försvaret. Därför kan man inte vilket jag har prövat förlägga all verksamhet till . Det går inte om vi ska se till att hela kan försvaras. Det är dessa utgångspunkter som jag måste ha när jag ska ta fram ett förslag för regeringens räkning. Regeringen har fört hårda debatter, för vi vet att vi måste också ta ett ansvar för regionerna när försvaret är den bas som man kan bygga på. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:70 om drogtest av värnpliktiga 33 Försvarsminister (): har frågat mig när jag kommer att lägga fram en proposition som behandlar ändring av pliktlagen vilken får till följd att slumpvisa drogtester av värnpliktiga kan utföras på förbanden. De totalförsvarspliktigas skyldighet att genomgå medicinska undersökningar framgår av 5 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Bestämmelsen föreskriver att den som fullgör värnplikt är skyldig att genomgå de medicinska och psykologiska undersökningar som krävs för att utveckla och bedöma hans eller hennes förutsättningar att tjänstgöra inom totalförsvaret. I förarbetena till 5 kap. 1 § klargörs att blodprovstagning kan vara en sådan undersökning som är nödvändig för att utreda en totalförsvarspliktigs förutsättningar för tjänstgöring. I förarbetena anförs vidare att en viss undersökning endast får göras om den är motiverad med hänsyn till den verksamhet som bedrivs vid det förband eller det verksamhetsställe där tjänstgöringen fullgörs. Det kroppsliga ingreppet bör alltid vara nödvändigt för att bedöma förutsättningarna för den totalförsvarspliktiges förmåga att tjänstgöra i just den befattning som han eller hon ska upprätthålla. Försvarsmakten har uppgett att det inte finns några hinder för att genomföra drogtester inom ramen för gällande lagstiftning, men att sådana tester inte får ske slumpvis. Försvarsmakten har därför genomfört tester då misstanke om berusning eller missbruk funnits. Jag anser att statsmakterna har ett särskilt stort ansvar att sörja för att landets totalförsvarspliktiga utbildas i drogfri miljö detta då dessa unga kvinnor och män under plikt är inkallade till tjänstgöring och bedriver sådan verksamhet som kräver särskild uppmärksamhet och försiktighet, till exempel hantering av vapen och olika fordon. Vi har ett ansvar för dessa unga kvinnors och mäns säkerhet vid tjänstgöringen. Vi måste därför se över verksamheten. Försvarsmaktens drogförebyggande verksamhet är ett viktigt led i säkerhetsarbetet. Vi behöver därför också se över hur den verksamheten kan breddas och förbättras ytterligare. Denna typ av åtgärder är väsentliga för att kunna skapa en högre verksamhetssäkerhet. Jag anser att den drogförebyggande verksamheten är så viktig att jag är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det krävs. I fråga om en förändring av lagstiftningen på området så att en utökning av omfattningen av drogtester kan göras vill jag först säga att jag anser att ett omfattade och mycket viktigt arbete mot droger bedrivs inom Försvarsmakten.