prot · GS0917 · 2004-10-20 00:00:00 — Men vi tycker inte att vi vill bromsa de angelägna beslut som måste tas för gemensamma åtgärder inom EU. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Immunitet och privilegier för Föredrogs justitieutskottets betänkande 2004/05:JuU9 Immunitet och privilegier för (prop. 2003/04:176). 243 (): I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition om immunitet och privilegier för samt två följdmotioner som väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslås att godkänner ett beslut av företrädare för regeringarna i EU om privilegier och immunitet för . Vidare föreslås att antar en ändring i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. Utskottet tillstyrker regeringens förslag samt avstyrker motionerna. Lagändringen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. I ärendet finns ett särskilt yttrande från . Med denna korta inledning överlämnar jag ärendet till debattörerna. 244 (): Flera svåra konflikter på gjorde att EU såg det som nödvändigt att bygga upp en egen förmåga för att genomföra krishanteringsoperationer i länder och regioner utanför EU. Det kan till exempel gälla humanitära insatser och fredsframtvingande operationer. Dessa operationer kan genomföras både med civila och militära medel. Det är medlemsländerna som på frivillig basis ställer civila och militära resurser till EU:s förfogande. Besluten att inleda en operation tas med enhällighet. EU har haft full kapacitet att genomföra krishanteringsuppdrag . EU har bland annat genomfört operationer i och på . EU har alltså en kapacitet för att utföra krishanteringsoperationer i länder utanför EU. De typer av operationer som EU kan genomföra räknas upp i artikel 17 i . Dessa kallas för Petersbergsupgifterna och är humanitära insatser, räddningsinsatser, fredsbevarande insatser och militär krishantering, till exempel i syfte att tvinga fram fred. För att kunna genomföra dessa uppdrag måste EU ha tillgång till både civila och militära resurser. En krishanteringsstyrka ska kunna operera självständigt och därför ha tillgång till bland annat stridsledning, logistik och underhåll samt vid behov sjö- och flygstridskrafter. På det civila området ska EU bland annat kunna bidra med att sätta upp och utbilda polisstyrkor och andra resurser som behövs för att lag och ordning ska kunna upprätthållas. EU måste också ha en organisatorisk kapacitet att leda en eller flera operationer. EU kan utföra en krishanterinsgoperation på eget initiativ eller på uppdrag av internationella organisationer som exempelvis FN. EU erkänner att det är FN som har det främsta ansvaret för internationell fred och säkerhet och fastslår att krishanteringen ska utföras i enlighet med principerna i och stadga för säkerhet i . Dagens betänkande rör inte bildandet av organisationen , utan det rör immunitet och privilegier för dem som arbetar med krishanteringsoperationerna, det vill säga att handlingar och deltagare fritt kan röra sig mellan länderna samma immunitet som till exempel diplomater har. Det är ett viktigt beslut för att ska kunna fullgöra sina uppgifter. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkande JuU9. 245 (): Jag börjar med att yrka bifall till motionerna Ju8 och Ju9. Detta ser vi från som ytterligare ett steg och som det som egentligen berördes i föregående diskussion. Det gäller då hur man betraktar saken: Hoppas vi når resultat, så struntar vi i både den öppenheten och de demokratiska processer som är . Man har så himla bråttom. Det är detta som visar på den dåliga respekten för valda ombud. Det tycker jag känns störande. Jag är väl införstådd med att EU har de här befogenheterna. har också accepterat att vi i har kunnat ställa upp i en del av de konfliktlösningar som vi har blivit tillfrågade om. Givetvis tycker jag att vi har skäl att ta ett delansvar i de här verksamheterna. I mitt parti är det främsta att det helst ska finnas ett FN-mandat. I det fallet ställer vi beredvilligt upp. Men det är inte de sakerna som vi i första hand har vänt oss mot. I artikel 2 står det: arkiv ska vara okränkbara. Vad betyder det? Finns det möjlighet att efteråt kunna titta efter? Kan vi se och genomlysa hur det förhåller sig? Det är ju fråga om viktiga skeenden, händelser och politiska ställningstaganden när man arbetar med så viktiga frågeställningar, konfliktlösningar och även fredsframtvingande åtgärder. Det är väldigt viktigt att det ska kunna finnas en möjlighet till demokratisk kontroll och en öppenhet för att kunna ha insyn. I artikel 1 står det: Egendom, medel och tillgångar som tillhör eller som på medlemsstaternas vägnar förvaltas av skall, var de än finns på medlemmarnas territorium och vem som än förfogar över dem, vara immuna mot genomsökning, beslag, rekvisition, konfiskation eller varje annan form av administrativ eller juridisk tvångsåtgärd. Jag är lite för mycket civilist så jag förstår inte detta. Men det är kanske så att de som sysslar med diplomatisk verksamhet och sådana här verksamheter alltid har total immunitet i förhållande till allt de gör. Inte heller får man gå tillbaka och granska. Det sker en viss granskning genom de revisorer som är tillsatta, men jag tycker inte att det känns tillfredsställande. Därför skulle jag ha velat ha andra skrivningar. Väl medveten om att lilla inte har så stora möjligheter att förändra EU:s inriktningar i alla avseenden tycker jag att det ändå finns skäl för oss att lyfta fram krav på öppenhet, insyn och demokratisk kontroll. Det där tycker jag urholkas i det här fallet. Därför yrkar jag, som sagt, bifall till motionerna Ju8 och Ju9. 246 () replik: Efter vad jag förstår av inlägg ogillar rent allmänt listan över de 68 olika organ som har de här privilegierna och den här immuniteten. Är det på det sättet? 247 () replik: Jag har inte granskat dem i detalj men kan i alla fall säga att jag ogillar att tillföra ytterligare ett EU-organ på listan. Jag kan alltså inte säga vad som är kutym eller inte, som jag tidigare nämnt. 248 () replik: På den här listan finns , , , , Asiatiska , Afrikanska utvecklingsfonden, Europeiska centret för medellånga väderprognoser, Eftadomstolen, med flera internationella organ. Detta möjliggör för de här organen att arbeta fritt eftersom de kan förflytta handlingar med hjälp av kurirpost. Man kan också förflytta personer utan att begära visum och sådana saker i och med att de har förts upp på den här listan. Det handlar alltså i och för sig inte om arbetssättet utan om möjligheten att förflytta sig över gränser i det internationella arbete som finns. Det här är mycket gammalt och går långt tillbaka när det gäller diplomater. Menas med detta att i fortsättningen kommer att lägga fram motioner om att vi ska ta bort den här listan? 249 () replik: Nej, så är det givetvis inte, utan vad det handlar om är att vi tillför ytterligare en organisation som ska vara gemensam men som vi sedan inte kan genomlysa och ha insyn i eftersom allting ska vara okränkbart. Jag är fullkomligt medveten om de privilegier som diplomatkåren haft under en mycket . Det har gällt, och det måste vi givetvis ha. Men från svensk sida har vi trots allt en viss möjlighet att ha tummen i ögat även på våra diplomater när de kommer hem. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Anpassningar med anledning av en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2004/05:SfU4 Anpassningar med anledning av en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration (prop. 2003/04:152 delvis). 250 (): Det här är verkligen en bemärkelsedag. har vi från oppositionen efterfrågat åtgärder från regeringen för att försöka vända den katastrofala utvecklingen av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. har vi plötsligt två förslag på bord. Vi har kommit fram till det andra av regeringens förslag för dagen ett förslag för att minska sjukfrånvaron och som innebär en omorganiserad försäkringskassa. Det här är egentligen en följdlagstiftning men är en del av det beslutet. Det första ärendet diskuterade vi . Det innebär att arbetsgivare ska betala av kostnaderna och att de förväntas agera grindvakt mot sjukskrivningar utan att egentligen få några medel till sitt förfogande. Socialdemokraterna och stödpartierna förefaller tänka sig att sjukskrivningarna ska klämmas åt utan att regeringen ska behöva fatta några obekväma beslut. Samma sak tycks gälla i det här ärendet. ska omorganiseras för att agera grindvakt men utan att ges några medel för att uppnå detta. Att bara omorganisera räcker inte för att minska sjukfrånvaron. Det behövs också klarare och stramare regler för sjukskrivning. Det framgår klart när vi får läsa om hur alltfler blir sjuksskrivna för trötthet och för konflikter på arbetet och allmänna problem. De borgerliga partierna begär i sin reservation en genomgång och en översyn av hur sjukdomsbegreppet tillämpas. Ett led i samma icke-beslutsstrategi tycks vara när generaldirektör skickas fram för att uppmana allmänheten till skärpning. Men allmänheten kan inte på egen hand tolka reglerna när varken läkare eller försäkringskassa mäktar med. Otydliga regler bidrar till onödiga och för långa sjukskrivningar, som allt oftare slutar i förtidspensionering. Vi moderater efterfrågar därför en kodifiering av sjukskrivningspraxis som ökar begripligheten för både den sjukskrivne, läkaren och . Vi menar att sjukskrivning som en del av en sjukvårdande behandling bör skiljas ut så att kan medverka till en snabb medicinsk behandling och kortare sjukskrivning. Metodiken att bedöma oklara diagnoser behöver utvecklas i enlighet till exempel med arbetssättet i de bedömningsteam som finns på några håll i landet, exempelvis i . Vi efterfrågar en hanteringspraxis när det gäller deltidssjukskrivning. Vi ser positivt på deltidssjukskrivning, men det har visat sig att deltidssjukskrivningar har tenderat att bli långvariga och ibland till och med förhindrat en mer radikal förändring av arbetssituationen när detta är vad den sjukskrivne behöver. Det visar sig att det inte går att ändra praxis utan att ändra lagen om allmän försäkring. Vi anser det helt nödvändigt att få tydligare tillämpningsregler för att man ska kunna ge de medel och redskap den behöver för att bidra till en minskning av sjukfrånvaron. har försäkringskassorna svårt att hinna med mycket mer än utbetalningar och förtidspensioneringar. Det visar sig till exempel när det gäller att genomföra avstämningsmöten, som beslöts , att de flesta försäkringskassor fortfarande inte klarar av detta. En undersökning bland arbetsgivare visade att av arbetsgivarna hade haft svårt att nå kontakt med . Allt detta riskerar att leda till ytterligare onödiga sjukskrivningar och för långa sjukskrivningar. Redan efter två tre månaders sjukskrivning minskar sannolikheten drastiskt för en att någonsin komma tillbaka till arbetet. Det gäller därför att vinna tid i arbete. Det är bråttom. har ofta redan gått när kommer i kontakt med ett ärende. behöver redskap och medel för att kunna ge skyndsam rehabilitering och stöd så att sjukskrivna så snart som det någonsin är möjligt kan komma tillbaka till arbete. Det är dags att få konkreta förslag till åtgärder på dagordningen. Det är denna utmaning vi vill möta när vi tillsammans med de övriga borgerliga partierna efterfrågar att regelverket ska förtydligas. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till den gemensamma borgerliga reservationen. 251 (): Låt mig börja med att yrka bifall till reservationen i betänkandet. Jag ska återkomma med kommentarer till den. I betänkandet finns också ett särskilt yttrande. Detta yttrande föranleds av vår uppfattning i att problemen i sjukförsäkringen inte har föranletts av försäkringskassornas regionala organisation. Mycket kritik har riktats, och riktas fortfarande, mot försäkringskassorna från arbetsgivare och enskilda. En del av kritiken är befogad och ska också riktas mot handläggare och lokal och regional ledning. Men andra delar av kritiken bör riktas mot den ytterst ansvariga, nämligen den socialdemokratiska regeringen, som efter det att sjukskrivningsproblematiken blev uppenbar förvägrade kassorna både effektiva verktyg och tillräckliga resurser för att möta de skenande sjuktalen. Det finns vinster och förluster med alla typer av organisationer. Jag är inte så övertygad om att den centraliseringsdebatt som förs på olika områden i samhället bringar lösningen på alla problem. Det finns egentligen inga belägg för att utrymme för lokala lösningar nära medborgare är fel. När det gäller försäkringskassorna blir det nu något slags blandform med avlövade lokala styrelser, som i fortsättningen ska kallas försäkringsdelegationer. fick jag tillgång till broschyren Förtroendevald i . Det nya är tydligen att myndigheten ska föreskriva hur politiskt valda ska utföra sitt uppdrag. Jag ger ett exempel ur broschyren: Som ledamot ska du i första hand representera medborgarna, det vill säga att din partipolitiska tillhörighet kommer först i andra hand. En politiskt förtroendevald representerar väl alltid medborgarna. Det är av dem vi är valda, även om det i en del fall är indirekt. Eller har socialdemokrater någon annan utgångspunkt för sitt uppdrag? Att en myndighet i anvisningar talar om för politiskt valda att den partipolitiska tillhörigheten kommer i andra hand anser jag kränkande. Vad är då vitsen med att ha företrädare för olika partier om alla ska präglas av samma värderingar? Utan pekpinnar från en myndighet brukar förtroendevalda begripa att det finns ett värde i att kompromissa sig samman när det är bra för verksamhet och medborgare. Men det kan aldrig vara förutsättningen för ett politiskt uppdrag att den enskilde förtroendevalde inte i uppdraget får använda sina värderingar som grund för beslut eller andra insatser. Så till reservationen i det nu aktuella betänkandet. Kammaren har haft en debatt om ett annat regeringsförslag som påstås leda till minskad sjukfrånvaro. Det nu aktuella betänkandet handlar däremot om omorganisationen av . Det vi från allianspartierna vill rikta uppmärksamhet på med denna reservation är att det också behövs andra förändringar. Vi menar att det behövs stramare och klarare regler för sjukskrivningar, bättre rehabilitering, nationell vårdgaranti, finansiell samordning värd namnet och en fungerande arbetsmarknad för dem som behöver byta jobb. Det finns läkare som menar att lagstiftningen inte ger vägledning vad gäller sjukdomsbegreppet i samband med sjukskrivning. Vi vet att det har skett en successiv vidgning . Vårt krav är att regeringen gör en kartläggning av effekterna av denna förändring och återkommer till med redovisning av resultat och förslag till förändringar i syfte att tydliggöra sjukförsäkringens regelverk. 252 (): reservation tillsammans med de övriga borgerliga partierna är endast en av flera aktiviteter i syfte att återta makten . Dagens debatt med anledning av SfU:s betänkande SfU4 visar på en gemensam oro från reservanterna för regeringens vaga förhoppning om att en omorganisation med automatik ska leda till lägre sjuktal och minskad ohälsa. Jag yrkar, fru talman, bifall till reservationen under punkt 3. Socialförsäkringarna har ett stort värde i vår gemensamma välfärd men har, som säkert bekant är, drabbats av ett och annat problem . En ständigt växande ohälsa gör kännbara intryck i en så pass omfattande socialförsäkring som vi har i . Regeringen bör i enlighet med reservanternas oro kartlägga effekterna av de för oss alla väl kända förändringarna av sjukdomsbegreppet bland medborgarna eller försäkrade, vilket begrepp vi nu ska använda. vaknar vi till ett nytt år och också till en ny administration för socialförsäkringen i . Regeringen ger svenska folket ett nyårslöfte som oroar mig en aning. Nyårslöften kan vara nyttiga. Men om de inte sätter spår i den eventuellt nyfallna snön är det inget värt. Det hjälper inte att regeringens ministrar ger nyårslöften om att ohälsan faktiskt ska minska. Utskottets majoritet skriver: Förutsättningarna för styrning och ledning av verksamheten blir tydligare och bättre, vilket även är till gagn för de försäkrade, t.ex. i samband med insatser för att minska sjukfrånvaron. Det skulle vara väldigt intressant att i denna debatt få ett klarläggande från om på vilket sätt just helt plötsligt ska vara mer effektiv och därmed kunna minska ohälsan. Vilka resurser är det som fram tills inte har använts på ett bra sätt av personal? Dagens väntetider och osäkerhet bland försäkrade medborgare i har inte påtagligt minskat, även om enskilda kassor visar på tydliga framgångar. Men dessa förbättringar kan knappast ha att göra med regelförändringar utan snarare med kunnig och effektivare personal. Jag vill ställa en fråga: På vilket sätt kommer den nya resurser att användas så pass mycket bättre och effektivare att det blir mätbara förbättringar ? Försäkringsdelegationen, som ska finnas i varje försäkringskassas verksamhet i respektive län, är en ny inrättning. Den gamla beslutande styrelsen försvinner och ersätts av en försäkringsdelegation. Försäkringsdelegationen kommer att få några begränsade uppgifter. Man ska bland annat tillsätta ledamöter i socialförsäkringsnämnderna, besluta om deltagande i Finsam och annan rehabiliteringsverksamhet. Detta är säkert bra. Men det krävs instrument som möjliggör beslut, aktiviteter och verksamma sanktioner om försäkringsdelegationen ska ha någon verklig uppgift att fylla. En annan uppgift som delegationen kommer att tilldelas är bevakning av att verksamheten i länet bedrivs på ett effektivt sätt och med god service till allmänheten. Jag skulle än en gång vilja fråga vilken befogenhet försäkringsdelegationen kommer att tilldelas med anledning av sina förslag och synpunkter till regeringen. Min fråga gäller vilka sanktioner eller påtryckningar som delegationen ska tilldelas med anledning av kritik eller synpunkter man för fram på den verksamhet kassan bedriver. Man kan ju fundera över hur det kommer att kännas för en ledamot i en försäkringsdelegation när denne förelägger regeringen synpunkter i den årliga utvärderingen om ingen kommer att kunna göra några påtryckningar. Dessutom ska delegationen bevaka att verksamheten bedrivs på ett effektivt sätt med god service. Visst låter detta bra och faktiskt ganska självklart. Men om nu något fallerar, vilket det mycket väl kan göra, vad kan delegationen göra? Vilken makt kommer den att tilldelas? Regeringen uppmanar försäkringsdelegationerna att inkomma med synpunkter. Men hur känns det att inte äga beslutsmakten över den verksamhet man är satt att kontrollera? Jag frågar mig också: Är detta en vanlig företeelse inom den nuvarande regeringen? Jag vill klarlägga mina frågor: Hur kommer den nya administration att påverka och sänka ohälsan i ? Vilken möjlighet har försäkringsdelegationen att få gehör för sin av regeringen tilldelade uppgift att kontrollera verksamhet? 253 (): Jag vill börja mitt anförande med att yrka bifall till reservationen i betänkandet. togs beslutet här i att förstatliga försäkringskassorna. Då fick vi se ett lysande exempel på att när regeringen vill förändra inom en verksamhet kan det gå väldigt fort. Då kan man tala om att regeringen visade prov på handlingskraft. Det var inte fråga om långbänk, i motsats till många andra ärenden i vårt utskott. delade regeringens analys när det gällde behovet av bättre effektivitet och mer likformiga bedömningar inom försäkringskassorna. Men det som förvånar är att det finns en övertro på att man med en organisationsförändring kommer att påskynda ett förändringsarbete som redan är på gång. Att i ett läge när arbetet för att bekämpa ohälsan börjar röna någon framgång och detta trots en i övrigt tandlös regeringspolitik kasta in försäkringskassorna i en omorganisation kommer med all säkerhet att innebära stora risker för energiläckage, särskilt om det finns skäl att genomföra nya och än mer omfattande förändringar inom loppet av . Mot den bakgrunden ansåg vi att man borde ha avvaktat med större organisationsförändringar inom socialförsäkringsområdet. Enligt uppfattning är det inte i första hand försäkringskassornas organisation som orsakat problemen i sjukförsäkringen. Ansvaret måste i stället bäras av regeringen, som på samma gång förvägrat försäkringskassorna effektiva verktyg och tillräckliga resurser för att kunna hantera den snabbt växande sjukfrånvaron. Orsakerna till krisen i sjukförsäkringen ligger på andra håll än i kassorna och deras regionala uppbyggnad. Enbart en omorganisation av leder inte till färre sjukskrivningar. Lägre sjukfrånvaro måste uppnås genom bland annat stramare och klarare regler för sjukskrivning men också genom bättre rehabilitering, nationell vårdgaranti, finansiell samordning och en fungerande arbetsmarknad för dem som behöver byta arbete. Regeringen bör genomföra en kartläggning av effekterna av de förändringar som skett avseende sjukdomsbegreppet för att bedöma dess påverkan på sjukskrivningarna. Ett nyckelproblem är av allt att döma svårigheterna att få till stånd ett välfungerande samarbete mellan å ena sidan och det huvudsakligen landstingsdrivna vård- och rehabiliteringsarbetet å andra sidan. Regeringen och dess stödpartier har genom sin alltför snäva lagstiftning kring finansiell samordning avvisat en lösning på detta problem. Hade det förslag som och förordade i vår gemensamma motion med anledning av regeringens proposition om finansiell samordning bifallits av skulle försäkringskassorna och vårdhuvudmännen givits kraftfulla incitament och verktyg till samordning. Då hade bristerna i detta hänseende sannolikt motverkats oavsett organisationsform för kassorna. En centralisering av beslutsfattandet kan medföra ett hinder för genomförandet av finansiell samordning även inom det snäva utrymme som regeringen med stödpartier nu medgivit. Regeringsförslaget har fått en mer decentraliserad utformning än det som förordades i , och det tycker vi är bra. Men vi bedömer ändå att försäkringsdelegationerna får en alltför svag ställning för att göra sig gällande. Den form av centraliserad myndighetsstruktur med reducerat förtroendemannainflytande som regeringen förordade har knappast demonstrerat sin effektivitet vid förvaltande av socialförsäkringar. Det närmaste jämförelseobjektet administrationen för arbetsmarknadspolitiken har varit föremål för hård kritik för bland annat bristande effektivitet i arbetet med att återföra arbetslösa till arbetsmarknaden. har framhållit behovet av en genomgripande socialförsäkringsreform i syfte att sammanföra arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen till en samlad arbetslivsförsäkring med en gemensam myndighetsstruktur. En sådan fusion skulle göra det möjligt att ta ett bättre helhetsgrepp över försäkringstagarnas situation, där ju orsaken i många fall kan vara flytande mellan arbetslöshet och ohälsa. Regeringen har ju givit i uppdrag att utreda sig självt med sikte på att efter valet inleda en parlamentarisk översyn inom de ramar som kan tänkas utstaka. Tyvärr har regeringen i sina direktiv inte velat erkänna behovet av ett samlat grepp där också arbetslöshetsförsäkringen kommer med i översynen, trots att när han ställde ut löftet om en översyn var inne på detta. Jag hoppas verkligen att regeringen kommer att tänka om på denna punkt. När vi hade remissdebatten påpekade jag att regeringen saknar svar på de stora frågorna i dagens . Problemet med sjukskrivningar och förtidspensioner fordrar betydligt mer än nya byråkratier och förändringar i kostnadsansvaret. I grunden behöver vi en större samhällsförändring med fler företag, fler jobb och mer frimodighet. Men för att nå den lösningen behövs det uppenbarligen en ny regering. 254 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna och den reservation som finns. Vi debatterar det andra steget när det gäller bildandet av den nya . Beslutet om att göra om och försäkringskassorna till den nya från tog .