prot · GR0994 · 2004-04-13 00:00:00 — Om vi skulle göra inskränkningar i importen av vapen eller annan materiel från är det dock fråga om sanktioner, och vi är inte där att vi anser att det är sanktioner som ska leda till fred i konflikten mellan och . 16 (): Jag tror att sanktioner kan vara väldigt effektiva. De var det i fallet . Jag tror att sanktioner kan vara effektiva gentemot staten också. Men det jag diskuterar här tycker jag handlar om någonting annat. Det handlar inte om sanktioner. Vi har en lagstiftning kring krigsmaterielexport därför att vi inte vill gynna vissa stater. Vi vill inte sälja vapen till vissa stater. Det går på vissa premisser. vill vi inte sälja till. Det säger vi ändå. Är det då en sanktion? När det gäller importen har vi dock inte samma synsätt, och det kritiserar jag. Jag hävdar att vi stöder den israeliska krigsindustrin, den israeliska krigsmakten och de övergrepp som sker med israeliska vapen genom att köpa av den israeliska krigsindustrin, genom att samarbeta med den israeliska krigsindustrin. Just på det här området tycker jag att man från svensk sida och från EU:s sida skulle kunna ha en annan inställning. Jag tror att det skulle vara väldigt effektivt gentemot omvärlden att visa: Titta här! Vi respekterar inte militära övergrepp, och därför handlar vi inte med vapen med . Jag tror att det kunde vara en väldigt bra signal. Kanske kunde det också vara ett av de steg som skulle kunna leda till en mer hållbar utveckling i , någonting som vi alla längtar efter och kommer att ha glädje av om vi lyckas vända utvecklingen åt rätt håll. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2003/04:371 om utredning om idrottens skattesituation 17 Finansminister (): (TALMANNEN: Vad sade jag? Utredning om idrottens skattesituation, ska det vara. Jag sade skadesituation. Förlåt mig!) Förvisso förekommer det skador i idrotten också, men är det skatter som är ämnet. har frågat mig om jag avser att tillsätta en utredning för att utreda idrottens skatter. Hon har också frågat om jag avser att se till att en sådan utredning blir parlamentarisk samt att den utvidgas till att omfatta alla allmännyttiga föreningar. När det gäller den första frågan är svaret ja. Det kommer att tillsättas en utredning om idrottens skattesituation. Jag har fått information från om vilka frågor det är som förbundet anser vara viktigast att utreda. Arbetet med att utforma direktiven till utredningen har påbörjats inom . När det gäller den andra frågan kan jag hålla med om att det är bra om de politiska partierna får insyn i arbetet. Min avsikt är därför att det ska vara en utredning med parlamentariska inslag. Beträffande den sista frågan anser jag att utredningen i första hand ska ägna sig åt de frågor som berör just idrotten. Syftet har inte varit att de ideella föreningarnas skattesituation i allmänhet ska utredas. En sådan utredning skulle kräva tid och resurser av ett helt annat slag än en utredning som är begränsad till idrottens situation. Enligt min mening skulle det dessutom finnas risk för att idrottens speciella problem hamnar i skuggan av allmänna skattefrågor och inte blir ordentligt belysta. En annan sak är att vissa frågor kan behöva utredas som inte bara berör idrotten utan ideella föreningar i allmänhet. I sådana fall bör utredningen naturligtvis vara oförhindrad att utreda och lämna förslag om frågor som påverkar alla ideella föreningars skattesituation. 18 (): Jag tackar finansministern för svaret. Det finns en del positivt i finansministerns svar, lite bådeoch skulle man kunna säga, men jag är ändå inte nöjd med det. Det är glädjande att direktiven till en utredning om idrottens skattesituation nu äntligen är på gång. En sådan utredning har ju diskuterats . Idrottsrörelsen själv har efterlyst en sådan, och den har också gjort en egen utredning om skattesituationen inom idrottsrörelsen. Men jag är inte nöjd med att inte också övriga allmännyttiga ideella föreningar inryms i utredningen. Självklart har idrotten särskilda problem när det gäller skattesituationen och även med skador för elitidrotten och breddidrotten. Jag har en viss förståelse för att det kan bli en omfattande utredning om man även inrymmer övriga ideella föreningar. Men man kanske ska ta det extra arbete det innebär i alla fall. Även andra ideella föreningar har länge efterlyst en översyn. Många problem är gemensamma. Vid en hearing som anordnade i för sedan diskuterades många av de problem som ideella föreningar har i sin verksamhet. Det förekommer gränsdragningsproblem i fråga om de ska betala skatt eller inte och i övrigt när det gäller regler. En jurist som specialiserat sig på skattejuridik för föreningar berättade att hon på grund av krångliga regler hade haft problem med att reda ut vad som gäller. Den som ägnar sig åt ideell verksamhet gör en viktig samhällsinsats, antingen det är inom idrottsrörelsen, scouting eller någon annan verksamhet som bedrivs för att bland annat ge en meningsfull fritid och fostran åt barn och ungdomar ungdomar som annars skulle ha riskerat att hamna i dåliga miljöer. Tyvärr är det allt färre personer som ägnar sin egen fritid åt ideellt arbete. De som trots allt gör det måste också få känna att det de gör är betydelsefullt. Ska då en vuxen ledare som äter gratis på scoutläger betala förmånsskatt för en grillad korv? Den administration som detta innebär för den ideella föreningen kostar mycket mer än det smakar. Det här är bara ett exempel. Det finns många fler. Jag är nyfiken på vad finansministern menar med parlamentariska inslag. Hur kommer de inslagen att utformas? Är det fråga om rena informationsmöten? Varför vill inte finansministern att hela utredningen ska vara parlamentariskt sammansatt? För mig, och flera med mig, känns det angeläget att samtliga politiska partier är med från början. Vikten av ideell verksamhet, antingen det sker inom idrottsrörelsen eller inom någon annan föreningsverksamhet, är odiskutabel. Därför måste en utredning om de ideella verksamheternas skatter ha med så många som möjligt för att det ska bli en bred förankring. Tänker finansministern medverka till detta? Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellationerna 2003/04:360, 365, 361, 362, 368, 363, 364, 366 och 367 om biltullar i 19 Finansminister (): de har frågat socialminister vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa att tillstånden för rörelsehindrade inte missbrukas vid ett eventuellt införande av trängselskatter och för att rörelsehindrade som använder mer än en bil inte tvingas betala trängselskatt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på den interpellationen. Vidare har , , , , de , och ställt ett stort antal frågor om trängselskatten. beslutade regeringen om en remiss till Lagrådet om en lag om trängselskatt. Lagen ska gälla generellt i landet, men kommer endast att tillämpas vid passage av vissa angivna betalstationer i . I Stockholmstrafiken finns betydande köproblem. Bristen på framkomlighet innebär ineffektivitet och stora kostnader för såväl enskilda personer som för näringslivet och för samhället i stort. Till det ska läggas de stora kostnader både i pengar och ohälsa som trafikens miljöpåverkan innebär. Förseningar som orsakas av bilköerna i kostar samhället enligt . En ineffektiv och kraftigt miljöstörande trafiksituation är ohållbar på och ger sämre förutsättningar för en dynamisk ekonomisk utveckling i hela regionen. växer, och vi är många som vill att vår huvudstad ska kunna fortsätta att växa inte minst ekonomiskt. Men det får inte ske till priset av en sämre miljö eller stora trafikproblem. Ska staden kunna växa och utvecklas till en modernare och renare storstad måste vi förhindra en trafiksituation som minskar effektiviteten, hämmar näringslivet eller ger allvarliga miljöproblem. Som en del i en trovärdig tillväxtpolitik krävs därför en långsiktig, prövande och prestigelös hållning i trafik- och miljöfrågorna. Det förutsätter samarbete mellan staden, regionen och staten. De allra flesta som är engagerade i att skapa en långsiktigt hållbar trafik- och miljöutveckling är överens om att det krävs ett batteri av åtgärder för att hantera dagens och framtidens utmaningar. Det handlar inte om ett val mellan vägar och kollektivtrafik. Det handlar om bådeoch. En sammanhållen och ansvarsfull politik måste innehålla satsningar över hela linjen, från investeringar i ett väl utbyggt vägnät till modern och konkurrenskraftig kollektivtrafik, och den kan även innehålla avgiftssystem som styr trafiken för ökad framkomlighet och mindre miljöpåverkan. Det är bakgrunden till att kommer att genomföra ett försök med ett miljö- och framkomlighetsfrämjande betalsystem. Regeringens avsikt är att överlämna en proposition om trängselskatt till . 20 (): Det som sker här är unikt. Det unika är inte att sju moderater har lagt fram nio interpellationer med 23 konkreta frågor om trängselskatten till finansministern. Det unika är att finansministern, herr talman, inte har svarat på en enda av våra frågor. Inte en enda fråga har fått ett svar i det vi nu har hört. Dessutom har finansministern valt att slå ihop alla interpellationsdebatterna, vilket gör det fysiskt omöjligt för honom framöver om han väljer att ta debatten att svara på en enda av våra konkreta frågor. , finansminister i , visar ett totalt förakt för oss som riksdagsledamöter, ett totalt förakt för , ett totalt förakt för kontrollmakt som består i att man kan ställa frågor till statsråd. visar ett totalt förakt för demokratin och för alla dem som bor i . Svek och förakt har i och för sig kantat frågan om trängselskatt. , borgarråd i , sade före valet : Vi kommer inte att införa trängselavgifter i . Det är ett vallöfte. Valresultatet hann knappt bli klart förrän vi fick veta att det skulle införas en trängselskatt i , en extra skatt, en extra pålaga på dem som bor i . Det är en extra skatt som kan uppgå till för en familj ja, kanske mer om båda använder bilen. ordnades en folkomröstning i tolv moderatstyrda kommuner. Valresultatet var entydigt: sade nej till trängselskatter. Jag kunde ha kallat finansministerns svar en dåres försvarstal! Jag vet inte vem som hade blivit mest förolämpad; eller finansministern. Därför väljer jag att inte kalla det här svaret för en dåres försvarstal. Men jag har förstått att finansministern har börjat inse att trängselskatt inte är någon vinnarfråga, speciellt inte om man är arbetarkommunens ordförande i , som är. Jag vädjar till talmannen att han ska se till att vi under den fortsatta debatten faktiskt får svar på de 23 konkreta frågor vi har ställt om trängselskatter. Det vi har fått höra har inte innehållit ett enda svar. Vi har inte frågat efter det finansministern har sagt. Om nu finansministern har valt att inte svara på våra frågor, tycker jag att han åtminstone kunde vara sanningsenlig i sitt svar. Han kunde sanningsenligt svara varför trängselavgifter, trängselskatter, biltullar kalla det vad du vill ska införas. Det handlar om makten. Det handlar om att Socialdemokraterna vill behålla regeringsmakten. Det är därför trängselskatten ska införas. Det finns inget annat skäl. Det hade varit klädsamt om det hade stått i svaret. Det är bara att konstatera att bilisterna i än en gång har offrats på maktens altare. 21 (): Finansministern har inte heller svarat på mina frågor. Jag ska därför upprepa dem. Min interpellation går ut på trängselskatternas konsekvenser för kranskommunerna. Då har jag frågat: Har statsrådet gjort den bedömningen att det är rimligt att boende på tvingas att betala trängselskatt för att ta sig ut på det allmänna vägnätet? Har statsrådet gjort den bedömningen att det system som föreslås ger angränsande kommuner en rimlig möjlighet att påverka beslutet om införande av trängselskatter? Har statsrådet gjort den bedömningen att trängselskatter bör införas i en kommun om angränsande kommuner uttryckligen motsätter sig detta? Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att säkerställa att arbets- och bostadsmarknaden i inte påverkas negativt av den lagstiftning som förväntas anta? Då vill jag säga följande. Varför ska vi som bor i belastas med nya skatter och avgifter? Vi har redan högsta boendekostnader på grund av förmögenhets- och fastighetsskatterna. Vi betalar eller utjämningsavgifter till stora delar av övriga både på landstingsskatten och på kommunalskatten. Och vill regeringen införa en speciell skatt för Stockholmsbilisterna. Tar det aldrig slut? Finansministern har i sitt svar inte tagit upp mina frågor. består av 26 olika kommuner med en gemensam arbetsmarknad. Många i kranskommunerna måste antingen passera igenom eller ha som målpunkt för sina arbetsresor. När man ska handla, hämta eller lämna barn kommer man att vara tvungen att passera framtida tullgränser. Antingen betalar man eller också gör man stora omvägar. Hur påverkar detta vår miljö? Tullgränserna kan bli en ny Stockholmsmur runt vår huvudstad. Detta underlättar säkert inte den rörliga arbets- och bostadsmarknaden inom som det hämmar den tillväxt som både och landet behöver. I de lokala folkomröstningar som genomfördes sade av de röstberättigade i tolv kranskommuner nej till nya avgifter i trafiken. Annars brukar regeringen hävda att det är viktigt att följa folkomröstningsresultat, men det struntar man i här. Folket tyckte inte som regeringen. , finansborgarråd i , ansåg att folkomröstningen var ett jippo, trots att hon lovat att inte införa biltullar. De som beslutar om biltullar har över huvud taget inte tillfrågat dem som berörs. En mycket stor andel av väljarna i såväl som röstade på partier som lovade att inte införa biltullar däribland även socialdemokrater. Som bekant sveks detta löfte efter valet. För att få regeringsmakten körde man över stockholmarna. Hur kan man så kategoriskt nonchalera en folkvilja? Betyder vi i huvudstaden och dess kranskommuner inget för regeringen? Sedan går jag över till min andra interpellation. Den handlar om avdragsrätten för trängselskatter. Den nya trängselskatten är en särskild skatt, till skillnad från allmänna skatter, och kan därför enligt inkomstskattelagen dras av som kostnad eftersom det är en utgift för att förvärva och bibehålla inkomsten. Ändå föreslår regeringen att trängselskatten ej ska få dras av, vare sig i näringsverksamhet eller från inkomst av tjänst. Man vill göra ett tillägg till inkomstskattelagen, och detta innebär att en helt ny princip introduceras i svensk skattelagstiftning. Min fråga gäller: Hur motiverar finansministern detta? Flera av remissorganen har varit kritiska till förslaget, och jag skulle gärna vilja höra vad finansministern har för motiv till att införa denna nya regel i skattelagstiftningen. 22 (): Jag har ägnat min interpellation åt en fråga som gäller trängselskatter på . Essingeleden är en statlig väg som utgör huvudförbindelse mellan länets norra och södra delar. Att införa trängselskatter på leden innebär att man monterar upp barriärer och klyver regioner på mitten. Jag har frågat finansministern konkret: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att beslut om att inte införa tullar på efterlevs? Min andra fråga är: Har statsrådet gjort den bedömningen att trängselskatter på skulle utgöra ett problem för länets arbetsmarknad? Jag kan konstatera att finansministern i sitt skrivna svar inte heller har besvarat mina konkreta frågor. Så jag nöjer mig med att fråga finansministern om jag kommer att få ett svar här . I så fall ser jag fram emot det. 23 (): Jag tackar inte för svaret eftersom jag inte har fått något svar. Man kan diskutera meningsfullheten med att ha sådan här verksamhet i kammaren över huvud taget. Om det inte går att föra en debatt och om man inte ens bryr sig om att försöka att svara på de frågor som ställs blir det rätt meningslöst för oss att framställa interpellationer eller att komma hit. Jag ska därför fatta mig ganska kort. Trängselavgiften införs trots vallöfte. Man bryr sig tydligen inte om oppositionens frågor. Observera att jag inte har frågat varför man ska införa trängselavgifter, utan jag har ställt särskilda, konkreta frågor som rör svårigheter som vi är bekymrade över och som vi antar att regeringen har svar på. Det är det som vi har ställt frågor om. Vi behöver inte få reda på att man vill införa trängselavgifter, det vet vi om och vi har olika uppfattningar. Som sagt, i finansministerns så kallade svar upprepas anledningen till att man vill införa trängselavgifter. Men finansministern tar inte upp den fråga som jag har ställt. Det framgår av lagförslaget att bilägare som inte betalar trängselskatten ska betala i tilläggsavgift. Formellt ska då tilläggsavgiften fungera som ett skattetillägg där man förväntas att betala . Ett skattetillägg innebär dessvärre att man förväntas att betala utan uppmaning och att inga inbetalningskort skickas ut till den skattskyldige. Genom att man använder konstruktionen skattetillägg vid utebliven biltullsbetalning kan det komma att stå i strid med både allmän rättstrygghet och bokföringslagen. Att skattetillägget ska vara betalt innebär också en mycket kort tidsfrist. Det är därför som jag har ställt frågan: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att tillse att allmän rättstrygghet bibehålls, om skattetillägg införs som bötesmetod vid utebliven biltullsbetalning? 24 (): Jag skulle vilja ha ett besked från finansministern om att detta bara är ett dåligt aprilskämt. Lagrådsremissen lämnades ju in , så den kanske helt enkelt är ett dåligt sätt att skämta med oss stockholmare, något som vi inte uppskattar särskilt mycket kan jag informera om. Denna lagrådsremiss består av ca 140 sidor, och den är väldigt omfattande och invecklad. Ett 40-tal remissinstanser har lämnat yttranden. Biltullar, trängselskatter, trängselavgifter eller vad man nu vill kalla det är en mycket het politisk fråga och en fråga som berör allmänheten på många sätt. Som mina meddebattörer har sagt är det många som känner sig besvikna över och svikna av de löften som Socialdemokraterna gav före valet. lovade och försäkrade att det inte skulle bli några biltullar. Men det löftet visade sig förstås inte vara sant. har även sagt att de pengar som kommer in ska komma stockholmarna till godo fullt ut. Men det står skrivet i stjärnorna om det blir så. Det finns en mängd frågetecken och oklarheter kring dessa förslag. Förhoppningsvis kommer detta som jag tycker ganska illa underbyggda och dåliga förslag inte att bli verklighet. Det som upprör folk mest är att det innebär en ytterligare pålaga som drabbar de allra sämst ställda allra mest. De som har gott om pengar berörs inte särskilt mycket. De har ju råd att betala. Det är som brukligt, att de som verkligen behöver använda sin bil för att komma till sitt arbete, för att hämta barn på dagis eller för att skjutsa till fotbollsträningar kommer att drabbas värst. När man läser förslaget förvånas man över att regeringen vill undanta de utlandsregistrerade fordonen, både bilar och lastbilar. De ska inte behöva omfattas av någon biltullsavgift eller bilskatt alls. Orsaken till det är bland annat, om jag förstår det rätt, att det är svårt att kontrollera om de ska betala in skatt och hur man ska göra med avgifterna, sanktionsbeloppen, i efterhand. Jag tycker att det är ett orimligt förslag också i den delen, för konsekvensen kommer att bli att vi kommer att se fler utlandsregistrerade bilar i , i och i . Jag tänker också på dem som kör i yrkesmässig trafik. Det här förslaget innebär en ytterligare konkurrensnackdel för de svenska åkerierna. är konkurrensen i åkerinäringen väldigt snedvriden och orättvis. Det finns en beräkning som visar att svenska åkerier har högre kostnadsläge än konkurrenterna i omvärlden. Det är nämligen så att utlandsregistrerade bilar, lastbilar och långtradare, inte behöver hålla de vilo- och körtider som gäller för svenska chaufförer i under förutsättning att resan påbörjas eller avslutas utanför . Utöver dessa orättvisor är det märkligt att regeringen inte tar hänsyn till att svenska åkare är världsledande när det gäller säkerhet och miljötänkande. Svenska åkare kör på den renaste dieselolja som finns, och många väljer att miljösäkra sin verksamhet enligt särskild ISO-standard. Min fråga till , som jag hoppas att jag får svar på, är helt enkelt: Varför ska den svenska åkerinäringen diskrimineras och påföras ytterligare pålagor i form av biltullsavgifter och trängselskatter när konkurrenterna från andra länder befrias? Min följdfråga är: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att lagen om trängselskatter inte ska strida mot ? 25 (): Finansministern skriver i sitt interpellationssvar, och läser jag innantill: Som en del i en trovärdig tillväxtpolitik krävs därför en långsiktig, prövande och prestigelös hållning i trafik- och miljöfrågorna. Det förutsätter samarbete mellan staden, regionen och staten. För alla som har följt och den socialdemokratiska regeringens hantering av frågan om biltullar eller trängselskatter eller vad man väljer att kalla det måste detta framstå som en ren provokation, inte mot oss här i i första hand. Vi är vana vid provokationer. Men det är en provokation mot väljarna i som gick till val efter ett vallöfte från , gruppledare för den arbetarekommun där är ordförande, om att biltullar inte skulle införas. Det är en provokation mot väljarna i de tolv kommuner i som i folkomröstningar har sagt ett rungande nej till att trängselavgifter ska införas i Stockholmstrafiken. Och det är en provokation mot partikamrater runtom i , inte minst de partikamrater som i olika sammanhang tillsammans med sina kolleger på den borgerliga sidan har bidragit till att börja ett långsiktigt samarbete för att lösa upp de trafikpolitiska knutarna i . Allt det samarbete som har varit på väg, all den långsiktighet, det prövande och den prestigelöshet som har funnits i planeringen och diskussionerna kring de utmaningar som står inför har regeringen sopat åt sidan genom att köra över invånare och införa biltullar mot stockholmarnas vilja. Interpellanterna säger att finansministern inte svarar på någon av deras frågor, och det är visserligen sant. Det har ställts ett antal frågor om trängselskatter eller biltullar under den här mandatperioden. Jag har själv ställt ett antal som inte heller har fått något svar. Och det kunde man väl leva med om man inte såg så tydligt vilken förvirrad hantering hela den här frågan har blivit utsatt för. Det här är ingen normal hantering av en viktig trafikpolitisk fråga. Det här är ett maktspel. Det här är någonting som regeringen levererar, som regeringen stressar fram för att tillmötesgå en av sina koalitionspartner som kräver det som betalning för att hålla kvar vid makten, för det här handlar om makt. Det handlar om ett lagförslag som jag egentligen inte tror att regeringen tror på, och tror man på det är det desto värre. Men det här är ett lagförslag som man kommer att driva igenom och genomföra på ett illa planerat sätt. Det skapar oklarhet och oreda i trafiksystem och har inte någon koppling till någon långsiktig planering för hur man ska lösa infrastrukturproblem , och de problemen är brännande. Min fråga till finansministern blir: På vilket sätt ämnar finansministern agera för att återställa möjligheterna till en långsiktig planering och ett långsiktigt samarbete i tillväxtpolitiken för och de däri ingående trafik- och miljöfrågorna? 26 (): Det är några av påståendena i debatten här som jag tycker förtjänar att bli bemötta. Flera har varit inne på att det här är ytterligare en pålaga för Stockholmsbilisterna. Det låter ungefär som att det vore gratis att sitta i trafikköer, men alla vi som nyttjar bil vet att det är dyrt att sitta i kö. Vi betalar med vår egen tid, som värderas olika, vi betalar med dubbel bränsleförbrukning och dubbelt motorslitage. För många uppgår de kostnaderna till långt högre belopp än de som trängselavgifterna motsvaras av. anförde i debatten att åkerinäringen drabbas väldigt hårt, men det är ju faktiskt raka motsatsen.