prot · GR09125 · 2004-06-01 00:00:00 — Vi tror att det går att bygga mer om man ser över riktvärdena och ser till att anpassa så att man faktiskt lever upp till de bra riktvärdena inomhus. Det tror vi är alldeles nödvändigt. Vi tror också att det är alldeles nödvändigt att se över hyressättningssystemet. Vi har haft flera exempel i medier där man kan påvisa att man inte vågar börja med nyproduktion därför att man inte vet vilken hyra som gäller efter inflyttning. Det tror vi är alldeles nödvändigt. Jag delar uppfattningen om konkurrensfrågorna och att behöver komma in på marknaden, men vad gör statsrådet med den statliga marken, som finns i mycket intressant exploateringsbar mark och i utvecklingsbolag där NCC och äger ? Jag skulle vilja veta vad statsrådet tänker göra med den statliga marken. Med ägarlägenheter skulle riskkapitalförsörjningen öka markant. Det skulle finnas en ny möjlighet för människor här ute att efterfråga en ny upplåtelseform. Ägarlägenheterna skulle kunna bidra till ökat byggande. De löser inte hela krisen, men de kommer att öka byggandet. Vi förstår inte varför detta är så laddat. Vi tror också att man ska se över vilka löften man har ställt ut om infrastruktur. Vi kan konstatera att i bostadsmarknadsenkäten anger flertalet kommuner att utställda löften kring infrastruktur är det som gör att man inte går vidare med bostadsbyggandet. Kommuner anger växtvärk vara ett skäl till att man inte kan fortsätta bygga, exempelvis att folk flyttar ut till fritidshusområden och utjämningssystemet inte beaktar detta. Man hamnar i växtvärk och kan inte fortsätta med bostadsbyggandet såsom man skulle vilja. Vi vill se över hur man hanterar tätortsnära grönområden. När man väl exploaterar och förtätar en storstadsregion måste man också se till vilka möjligheter man har att bevara det som verkligen behöver bevaras. Vi vill se över hur man använder sig av riksintresset, för riksintressen, såsom de används i den här regionen , innebär också att man för in ett moratorium över att bygga på vissa ställen. Det är viktigt att veta vad den ena handen gör, så att den inte motverkar vad den andra handen gör. Där menar jag att regeringen har ett specifikt ansvar med tanke på att man också har ett antal myndigheter under sig. 104 Statsrådet (): Jag vill bara göra ett par avslutande kommentarer till de åtgärder som föreslogs från sida. Bullersidan har vi tagit tag i. Efter det avslag på ett mindre bygglovsärende i som regeringen gav har vi nu bett att titta över tillämpningsreglerna när det gäller bullervärdena. Det tycker jag är viktigt att göra. Det innebär dock inte att vi får släppa loss hur som helst när det gäller bullret. Vi vet ju också att det finns behov av att kunna ha bullerskyddade miljöer. Vi har en arbetsgrupp som tittar på det statliga markinnehavet, både vad vi kortsiktigt kan frigöra, också för mer omfattande hyresrättsbebyggelse, och vad vi långsiktigt kan frigöra i . Ett sådant område som vi redan har frigjort är ju gamla flygfält, där vi också har möjliggjort de nödvändiga infrastrukturinvesteringarna för att kunna exploatera det området. Det kan bli ett fantastiskt bostadsområde i . Vad gäller infrastrukturen i övrigt höjde vi ju länsramen i . Vi tidigarelade också en del projekt för att kunna frigöra nya byggbara ytor i . Jag ser det säger också att av lågt bostadsbyggande kan bostadsbyggandet i ta fart . har man framförhållning när det gäller den kommunala planläggningen. Man har gjort markanvisningar, och det finns förutsättningar för att ganska snabbt expandera bostadsbyggandet i . Det har varit trögt i portgången, men jag är övertygad om att vi , och framför allt , får se ett ökat bostadsbyggande också i , som vi har sett i andra delar av landet. 105 (): Skälet till att jag räknade upp mina exempel på sådant som påverkar byggandet i är att man visserligen kan resonera så som statsrådet ger uttryck för här: har man fattat beslut, och ska man utreda konsekvenserna och se vad man kan göra framöver. Men jag vill ändå påtala att det är klart att ingenting kommer att hända innan man får någon ändring. hanterade frågan om bullerriktvärden tidigare här , och vi kunde konstatera att även bostadsutskottet nu avvaktar och ser vad regeringen kommer att komma fram till. uppfattning är redan fastställd. Det har vi också motionerat om att vi måste se över riktvärdena. De måste revideras. Det är vår målsättning. Konsekvenserna är fullständigt orimliga. Man kan konstatera att statsrådet håller med om att en rad olika insatser måste göras. Där kommer vi även detta år och nästa att återkomma med våra folkpartiförslag om hur vi ska kunna gå vidare. Det finns en frustration över att det går så långsamt, att vi inte kommer fram snabbare och att vi inte har fler propositioner att hantera i bostadsutskottet. Just nu kan jag uppleva att det är väldigt lite att göra i bostadsutskottet. Det vi hanterar där är de motioner som väcks . Vi tar gärna emot fler propositioner. Det vore jättespännande att kunna göra en insats och se till att vi verkligen skapar de förutsättningar som endast kan bidra med. Det är här de besluten fattas. Jag är inte lika optimistisk som statsrådet. Jag kan utläsa från bostadsmarknadsenkäten att man där drar ned prognoserna . Man vet av erfarenhet att byggandet inte kommer att sätta i gång, det byggande som man optimistiskt har hoppats skulle sätta i gång. Och det ser dystert ut. Jag tycker att det borde gå att göra oerhört mycket mer för att få i gång byggandet, men det görs inte. Det är uteslutande på grund av den enorma osäkerhet som råder. Låt oss göra någonting åt detta! Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2003/04:482 om ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät 106 Miljöminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att minska oron hos de drygt 200 000 människor som på olika sätt känner sig hotade av 3 G-masternas placering. Dessutom frågar om jag avser att vidta några åtgärder för att öka tillämpningen av försiktighetsprincipen vid införandet av elektroniska kommunikationsnät. Regeringen är väl medveten om människors oro i fråga om eventuella hälsoeffekter av exponering för elektromagnetiska fält. Berörda myndigheter, däribland , , och har därför stärkt sin informationskapacitet gentemot allmänhet och beslutsfattare. kan till exempel den som är intresserad snabbt få information från PTS om vilka sändare, med sändningstillstånd, som finns inom ett kvadratkilometerstort område. SSI har också startat ett riskkommunikationsprojekt rörande mobiltelefoni. Beträffande den andra frågan som berör, om jag avser att vidta några åtgärder för att öka tillämpningen av försiktighetsprincipen vid införandet av elektroniskt kommunikationsnät, vill jag säga att all verksamhet som kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön omfattas av försiktighetsprincip. Även om till exempel basstationer inte omfattas av tillståndsplikt enligt har kommunen, i sin egenskap av tillsynsmyndighet, möjlighet att ingripa om det skulle visa sig att elektroniska kommunikationsnät kan medföra olägenhet för människors hälsa eller miljön. Dessutom finns det en motsvarande försiktighetsprincip i strålskyddslagen som verksamhetsutövare har att följa och där SSI är tillsynsmyndighet. Jag anser därför att det finns tillräckligt stöd i lagstiftningen för att tillämpa försiktighetsprincipen. följer dessutom om referensnivåer när det gäller exponering av elektromagnetiska fält. Eftersom den samlade internationella forskningen inte kan finna några samband mellan hälsoeffekter och exponering av strålning från systemen för mobiltelefoni, om man inte överskrider rekommenderade referensvärden för exponeringsnivåer, kan jag dock inte vidta några ytterligare åtgärder utan hänvisar till de tillsynsbestämmelser som finns i och de åtgärder som har vidtagits av tillsynsmyndigheterna. Jag vill understryka vikten av en trovärdig och konsekvent politik till skydd för miljö och hälsa. hör till de länder som har kommit längst i när det gäller att skydda människor från allvarliga hälso- och miljörisker i form av kemikalier, bekämpningsmedel, joniserande strålning, etcetera. Grunden till vår framgång ligger i att vi alltid i konfrontation med skeptiker och mäktiga ekonomiska intressen har kunnat försvara vår politik med väl underbyggda, vetenskapligt baserade argument. Vi måste arbeta på detta sätt även när det gäller icke-joniserande strålning. Regeringen har valt att ge SSI uppdraget att följa utvecklingen när det gäller elektromagnetiska fält och dess eventuella effekter på människan. Dessutom har för arbetsliv och socialvetenskap i uppdrag att bevaka forskningen som rör elöverkänslighet. Regeringen har också givit i uppdrag att utarbeta en analys över forskningen om hälsoeffekter av elektromagnetiska fält samt värdera den nationella forskningens kvalitet och inriktning i ett internationellt perspektiv. Rådet ska också mot bakgrund av analysen bedöma behovet av nationell forskning inom området samt ge förslag till inriktning av den nationella forskningen. Detta ska ske i samråd med berörda forskningsfinansiärer, myndigheter och branschföreträdare. Uppdraget ska redovisas . I bedrivs forskning på området både vid och vid . Inom EU pågår flera forskningsprojekt. Till exempel är två stora projekt på gång som rör bland annat riskkommunikation och olika frågeställningar om hälsoeffekter av elektromagnetiska fält. Jag kan även nämna att , , har ett internationellt projekt om elektromagnetiska fält och eventuella effekter på hälsa och miljö. I den proposition som hänvisar till har regeringen föreslagit att ledningsrättslagen justeras till den tekniska utvecklingen. Avsikten är att jämställa olika tekniker med varandra i syfte att uppnå likabehandling mellan dem. Det är viktigt att lagstiftningen följer teknikutvecklingen. I debatten framstår det ibland som om markägarna körs över av staten. Så är det inte. Frivilliga överenskommelser är fortfarande den väg som ska tillämpas så som alltid då ska placeras. Möjligheten med ledningsrätt är endast en sista utväg för att kunna bygga sammanhängande nät, oavsett om det gäller kablar och fibrer i marken eller trådlösa nät. Ledningsrätten upphäver inte den kommunala bygglovsprocessen. Operatörerna måste fortfarande ansöka om och få bygglov beviljat innan masten kan byggas. 107 (): Jag tackar miljöministern för svaret. Bakgrunden till interpellationen är dels oron och det folkliga motståndet mot byggandet av 3 G-master i landet, dels förslaget till ny ledningsrättslag som ligger på bord. Miljöministern anser inte att den nya lagen kör över markägare och kommuner. Frivilliga överenskommelser med markägarna är fortfarande huvudspåret och ledningsrätten upphäver inte heller den kommunala bygglovsprocessen, säger miljöministern. Det är bra. Jag gillar ministerns bedömning och jag hoppas att kommuner, länsstyrelser och teleoperatörer förstår vinken. Vi vet ju om att det inte alltid går helt på det sätt som vi kanske skulle önska oss. Förslaget till ledningsrättslag är definitivt ingen bra signal för de människor som ser med djup oro på byggandet och placeringen av 3 G-sändare. Jag hade hoppats att regeringen skulle ha tagit större hänsyn. Jag blev rentav överraskad när jag såg att propositionen låg på bordet. Vi vet att uppåt 500 människor redan flytt strålning till torp och . Vi vet att 200 000 eller flera är berörda av elektromagnetiska fält och strålning från sändare. Jag ser risker för att teknikutveckling och teknikutbyggnad hindras på vägen om man går för fort fram och inte tar hänsyn till den stora oro som finns. Jag tycker exempelvis att regeringen i stället för att lägga fram den nya lagen nu borde intensifiera satsningen på forskningen. Vi vet inte om 3 G-strålning eller annan strålning är farlig och hur farlig den är. Vi vet inte om elöverkänslighet är en godtagbar sjukdom. Det saknas forskning på detta område. Vi vet att det har varit svårt att få forskningspengar till den kritiska forskningen på området. Jag tycker också att man skulle haft hårdare regler för hur ska placeras, alltså hur nära eller hur långt ifrån en skola eller en bebyggelse dessa sändare får finnas. Man borde också hårdare ha analyserat själva gränsvärdena. Om jag förstått saken rätt ligger våra gränsvärden, trots att vi följer någon sorts regler om det är EU-regler eller andra vet jag inte väldigt högt jämfört med andra länder. Om vi säger att en strålning på per kvadratmeter godkänns i godkänns endast per kvadratmeter i länder som och . Det finns också ett krav från PTS om att vi ska ha en stark pilot- eller tjänstesignal i , medan till och med operatörerna själva säger att en lägre nivå på pilot- eller tjänstesignalen, alltså mindre krav på styrka, skulle innebära att man definitivt kunde ha mycket färre ute i naturen. Det borde naturligtvis också ställas krav på gemensamt nät i glesbygden. Här har jag till min fasa upptäckt att motståndare till gemensamt nät är , Tele 3, vilket givetvis på sätt och vis är förklarligt eftersom man har av marknaden. Men det är inte mindre ledsamt för det. Nog borde väl gemensamma nät på landsbygden vara naturligt. 108 Miljöminister (): Låt mig först säga beträffande de gränsvärden som gäller i att de bygger på om gränsvärden, som i sin tur bygger på rekommendationer. Länder som avviker genom att i vissa fall, till exempel i fråga om antenner, ha ett betydligt lägre gränsvärde, men detta motsvaras inte av någon ordentlig vetenskaplig värdering och det motsvaras heller inte av skarpare bestämmelser när det gäller exempelvis mobiltelefoner. Vi anser att det är viktigt att vi har en god vetenskaplig grund när vi sätter våra gränsvärden, och här ligger vi precis i linje med de gränsvärden som sätts internationellt. När det gäller ledningsrättslagen kan vi ha olika uppfattning om när den bör införas. Visst inser även regeringen att för alla dem som är oroliga skickar detta en signal om att det är fråga om ytterligare ett steg som visar att vi är beslutna att bygga ut 3 G-nätet i . Men vi ska komma ihåg att ledningsrätt är en form av lagstiftning som vi har för olika typer av infrastruktur. Ledningsrätt har redan utnyttjats även för nät av det här slaget, till exempel för olika typer av . Det har dock rått en viss osäkerhet om det också gäller den här typen av kommunikation, och därför har regeringen velat klarlägga att så är fallet. har vi kunnat tillmötesgå ett av de krav som tar upp, nämligen att vi i högre grad vill se en lokalisering av antenner till samma mast hos operatörerna. Operatörerna har inte medverkat till detta på ett bra sätt, precis som påpekar. I den nya ledningsrättslagen justerar vi nu lagen så att det blir möjligt för fler operatörer att samutnyttja den infrastruktur som används för elektroniska kommunikationer. Efter den nya lagändringen kan i ett ledningsrättsbeslut föreskriva att annan operatör kan dra fram och använda ledning som ingår i ett elektroniskt kommunikationsnät för allmänt ändamål inom det utrymme som upplåts med ledningsrätt. Avsikten är att motverka att parallella kommunikationsnät byggs ut. Också detta är från vår sida en tydlig markering av hur vi vill se nätens fortsatta utbyggnad. När det gäller forskning vill jag än en gång understryka att regeringen nu satsar mycket hårt på det området. Inte minst vill vi få en översyn av hur den nationella forskningen ser ut och bör utvecklas. bör, som en ledande nation på IT-området, naturligtvis ha en ledande roll också i forskningen kring riskerna med elektromagnetiska fält. I den frågan är vi alltså helt eniga. Jag tror att det absolut viktigaste för oss är att visa att vi satsar på forskning, att vi är intresserade av kunskap och att vi justerar våra ställningstaganden ifall vetenskapliga resultat ger oss skäl att göra det. Som säkert känner till gick SSI ut och kommenterade hur man ansåg att vi borde använda försiktighetsprincipen när det gäller mobiltelefoner, men att man däremot, baserat på vetenskapligt underlag, vidhåller synen på antenner och . Den tryggheten ska våra medborgare känna. Vi ska också satsa på information, öppenhet och kommunikation om de risker som kan finnas med den här nya tekniken. 109 (): Det var bra att miljöministern strök under vikten av gemensamt nät i glesbygden, och jag hoppas att vi också kan få det. Det gör ju inte saken bättre om olika operatörer ska ha egna nät och stolpar. Vad gäller gränsvärden förstår jag att det är fråga om . Men det har blivit mer och mer diskutabelt huruvida vi hamnat rätt, i detta fall huruvida EU hamnat rätt, och såvitt jag förstår har merparten av staterna i EU lägre gränsvärden. Jag tror att det av någon anledning är och som ser till att hålla det höga gränsvärdet på per kvadratmeter, men jag kan naturligtvis ha fel. Det finns emellertid flera länder som ligger på låga gränsvärden till och med lägre än per kvadratmeter. Det innebär att om man har så många olika gränsvärden borde både EU och andra vara intresserade av att verkligen gå till botten med detta. Värdet kanske är för högt. Vi kanske borde få ned det ordentligt och på det sättet undvika en mängd andra problem. Jag välkomnar att miljöministern och regeringen vill satsa mer på forskningen. I det sammanhanget är det viktigt att man då verkligen förstår att just vad gäller elöverkänslighet finns forskare med olika åsikter. Det finns de som ser mycket allvarligt på elöverkänsligheten, medan andra än så länge i alla fall inte tycker att det är något stort problem utan i stället menar att människor är sjuka på annat sätt. Det vore naturligtvis bra för oss alla att få klart besked om vad elöverkänslighet egentligen är för något. Därför hoppas jag verkligen att även de kritiska forskarna, vilka trots allt är en handfull, kan vara med på ett hörn. Det finns en sak till som jag tycker är viktig att framhålla. Jag har full förståelse för att både ministern och regeringen som sådan lutar sig mot sina experter. Man har tillsatt SSI och PTS att sköta många av de här frågorna, eftersom knappast ens en politiker på regeringsnivå kan hålla reda på allt. Det är svårt med de olika teknikerna. Här har vi alltså en allvarlig fråga som håller på att gå överstyr. Jag har svårt att acceptera att människor bor ute i skogarna för att hålla sig borta från strålning. Jag har också svårt att acceptera att människor blir sjuka och inte kan få hjälp för att detta inte är klassat som sjukdom. Även om man har full förståelse och respekt för tekniken tycker jag att man i det läget måste peka med hela den politiska handen och säga att nu vill vi ha en lösning på detta. I det sammanhanget är det väl också lite besvärande att vi i stället för de åtgärderna går före med en ny ledningsrättslag. 110 Miljöminister (): Låt mig först ta upp gränsvärdena. har, liksom de flesta länder i EU, de gränsvärden som rekommenderas av . arbetar nu för att också harmonisera standarder, mätmetoder, exponeringsnivåer och så vidare, samt med information till allmänheten över världen för att vi inte ska få problemet med olika värden. avviker inte här. Tvärtom ligger vi där flertalet länder ligger, och vi följer de internationella rekommendationerna. kan man fråga sig om vi inte ändå, för säkerhets skull, skulle kunna sänka våra gränsvärden. Även här tycker vi att det är viktigt att följa praxis för hur vi sätter gränsvärden. Ett gränsvärde, vad som är ett gränsvärde, ska ha en meningsfull innebörd. Vi ska inte av politiska skäl ändra gränsvärden när vi inte kan påvisa hälsoeffekter som gör det motiverat. Däremot tror jag att det är väldigt viktigt att vi på alla sätt försöker minimera strålning, och det arbetar också med. Det handlar om att man på det här området, som på alla andra, alltid försöker minimera strålningen. Vi vet av många undersökningar som har gjort av strålningsförhållanden kring mobiltelefonmaster att strålningsstyrkan är mycket mycket låg från antennerna på en mobiltelefonstation. För en högt placerad antenn kan högsta värde på marknivån uppgå till kanske en tiondel av gränsvärdet. I många fall där människor har varit oroade har strålningsstyrkan varit mindre än en tusendel av gränsvärdena, och i många av de fall där och deras placering överklagas rör det sig om människor som är oroliga fastän de bor flera kilometer därifrån. Det är alltså viktigt att alltid minimera strålningen, men är det viktigt att hålla en klar kurs i det här om vi ska ha en trovärdighet i vårt arbete. När det gäller forskningen ska naturligtvis alla forskare komma till tals, men det är också viktigt att regeringen bygger sina bedömningar på en samlad forskning. Vi kan inte ändra miljöpolitiken eller våra bedömningar på grundval av några få forskare som inte har fått stöd av ett större antal forskare i forskarsamhället. Just därför är det så viktigt att vi nu är på väg att få ytterligare studier där en hel del av de resultat som har presenterats prövas. Vi har till exempel mycket omdiskuterade och uppmärksammade resultat som handlar om mobiltelefoner och blod-hjärn-barriären. Detta upprepas nu av andra forskare, och det är det vi behöver, ytterligare forskning. Men jag ska inte som minister välja vilka forskare jag ska tro på och plocka ut några som inte i forskarsamhället i stort har kunnat få stöd för sina resultat och påvisa att de faktiskt stämmer. Vi måste, slutligen, väga olika intressen mot varandra. Då måste vi också se till att vi har rimliga skäl, och det är så vi försöker arbeta och också måste arbeta på det här området när det gäller strålning. Elkänslighet är till exempel ett område som tas på allvar. Det är socialministern som är ansvarig. Man har möjlighet att till exempel få hjälp med elsanering av sitt hem och så vidare. Men vi måste också från myndigheters och andras sida kunna säga att när det gäller en mast kan vi inte på något rimligt sätt visa att strålningen eller fälten därifrån kan vara skadliga. Då är det faktiskt andra åtgärder som är mer angelägna. Det handlar kanske om TV-apparater och annan elektrisk utrustning som vi har inomhus. Men här tar vi vårt ansvar, och här har kommunerna möjlighet att hjälpa enskilda. Och självklart ska vi också på det här området fortsätta vår forskning. 111 (): Jag gillar nog, som sagt var, miljöministerns anslag i debatten en hel del, och jag känner förtröstan på ett antal områden. Jag tror ändå att den skönhetstävling, den upphandling vi hade, som PTS genomförde när det gällde 3 G-konstruktioner lite grann styr farten i utbyggnaden. Man är inte riktigt nöjd med att det tar sådan tid och att det är sådant motstånd. Man vill att det ska vara lite enklare att komma framåt eller, rättare sagt, operatörerna har väl krävt det av PTS. Men faktum är att vi redan har en 72-procentig täckning eller någonstans däromkring. Att då stressa fram de här med beslut som vi inte riktigt är nöjda med känns inte riktigt bra. En fråga som då kommer upp är naturligtvis denna pilot- eller tjänstesignal där tydligen PTS har ställt krav på att den ska vara ganska hög. Men egentligen skulle den inte behöva vara så hög, och det skulle i sin tur antagligen minska antalet sändare på landsbygden. Jag vill slutligen bara ta upp en annan fråga som har med strålning att göra. Det har kommit till min kännedom att man i någon kommun har börjat med UV-bestrålning av dricksvatten. Man ersätter då klor med UV-strålning, helt enkelt. Det finns vetenskapsmän även på det här området som vill säga att vi bara har kunnat bestråla kryddor, men även vatten är ju livsmedel. Såvitt jag begriper finns det frekvenser också i vatten, och påverkar man dem med för mycket strålning får man ned så låga frekvenser att det till och med kan börja diskuteras om det inte påverkar hälsan hos människor. Jag skulle naturligtvis bra gärna vilja veta om miljöministern vet någonting om detta. 112 Miljöminister (): Låt mig först avsluta vår debatt om och den oro som människor runtom i landet känner för detta. Jag menar att vi måste dra en väldigt viktig lärdom av den process som vi har varit igenom.