prot · GS0954 · 2004-12-17 00:00:00 — Dessutom finns det en stor majoritet i den här salen som säger nej till folkomröstning om , som skulle göra tjänstedirektivet till en lag även i . Ni vill förhindra oss att bekämpa detta tjänstedirektiv genom att förhindra möjligheten att vi får en folkomröstning eller möjligheten för folket att säga sitt. Vårt alternativ är att förstärka arbetsrätten, förstärka de fackliga rättigheterna och förstärka de anställdas inflytande på arbetsplatserna. Demokratin är inte tillräcklig när vi ser de stora skillnaderna i makt, i löner, i inkomster och i förmögenheter mellan människor och mellan klasser. Alla löntagare berörs om det blir tillåtet att dumpa löner på svensk arbetsmarknad. Direktörers löner ska pressas upp med hjälp av exempel från de länder där direktörerna tjänar allra mest, medan arbetares löner ska pressas ned med hot om låglönekonkurrens. Det är inte mycket nytt från högern. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , och (alla v). 13 (): Varför ska vi inte lyfta blicken en liten aning och se hur det ser ut i andra delar av världen? I länder som , , och välkomnar man att det kommer in nya människor. Man räknar med att dessa människor ska göra rätt för sig och bidra till tillväxten i de länder de kommer till. Vi måste i också kunna se möjligheterna i stället för alla hinder. Om inte annat bygger vi själva nya hinder. Vi kan också fundera lite över vad som händer i unionen och vad Lissabonstrategin innebär med det här. Vad som absolut inte får hända är att ingenting händer. Det finns inte en viss mängd jobb som ska utföras och bara en viss mängd människor som kan ha jobb. Det är bara människors fantasi som sätter gränser för hur mycket vi kan arbeta, hur mycket vi kan skapa tillväxt av. På det här sättet har bland annat Gnosjöbygden i mitt hemlän utvecklats. kunde man inte försörja sig på de små jordbruken. Några flyttade till , precis som människor gör också. Andra började vad de kallade bocka trå. Det innebar allt från gem och råttfällor till att vara underleverantörer till , och andra stora företag. Man såg nya behov som kunde fyllas och nya marknader att bearbeta. Kan vi inte göra på samma sätt nu också? Kan vi inte på nytt se att har stora möjligheter? Man har också från de här trakterna i min hembygd gett sig ut i världen. Man har sett att gränser är för trånga. Visserligen flyttar en del verksamheter ut, och man kan börja fundera över hur vi ska motverka det men också hur vi ska utveckla det som finns kvar här hemma. Man har bland annat kommit underfund med att invandrare är väldigt duktiga att arbeta och anställer dem gärna. Man har skaffat sig samarbetspartner i andra länder. Att bara bli rädd och ta på sig skygglappar hjälper ingen. Facken och Socialdemokraterna var rädda för den så kallade sociala turismen , när de nya EU-länderna blev medlemmar. är man rädd för konkurrens. Behandlingen av det lettiska byggföretaget visar återigen att fackföreningarna är rädda för konkurrensen. Men det hjälper inte: Vi kommer att få den antingen vi vill eller inte. Vi måste se de här förändringarna som kommer, och vi måste lära oss att möta dem. Om vi inte gör någonting kommer det här att falla över oss i alla fall. Det är bättre att vi tar hand om dem positivt och utan rädsla. Låt oss klara upp vilka regler som ska gälla, och låt oss göra det på ett ansvarsfullt och riktigt sätt. 14 (): Svenska kollektivavtal ska gälla i för alla som arbetar i . Det är en bra utgångspunkt, på samma sätt som att rätten att ta till stridsåtgärder ska gälla i också är en bra utgångspunkt, som inte får och inte ska ifrågasättas. har frågan om öppna gränser varit uppe i debatten. Ja, vi från vill ha öppna gränser. Men låt mig då påminna om en av dem som är inblandade i den aktuella debatten i , . vill ha övergångsregler, däremot inte LO. Det var LO som samarbetade med i den stora frågan om att förbättra villkoren på den svenska arbetsmarknaden. Det får man inte glömma. Jag tror att det är farligt om det uppstår en situation där svenska företag eller svenska arbetare ställs mot andra länders företag och arbetstagare. En sådan situation måste givetvis undvikas. Det jobbar vi för från sida. Öppna gränser för människor är viktigt för oss. Jag är glad att vi inte fick några övergångsregler för de tio nya länderna i EU. Jag hoppas att utredningen om arbetskraftsinvandring äntligen kan komma i gång så att vi kan få ett öppnare samhälle. Jag tycker att det är bra att man nu får ta reda på vad EG-rätten innebär på detta område. Jag tror att det är bra för alla att få veta vilka spelreglerna är. Men vi måste också ha en ordentlig faktakoll. Jag instämmer gärna i det som tog upp vad gäller den nya EU-konstitutionen, som välkomnas och hyllas så mycket av regeringen. Vad innebär den för svenska arbetstagare och den svenska arbetsrätten? Vad innebär till exempel förslaget om vad som ska gälla för bemanningsföretag? Är det inte så att just den sitter nere i och bestämmer minimilöner inom detta område? Har man en gång börjat inom ett område är det väldigt enkelt att fortsätta. Någon klarhet från Socialdemokraternas sida i den här konflikten och i den här diskussionen hade varit bra. Jag tror att arbetsrätten alltid måste vara med i debatten och måste omprövas och diskuteras, inte minst därför att samhället och omvärlden förändras, precis som vi, Socialdemokraterna och Vänstern nu diskuterar hur vi ska kunna minska missbruket av visstidsanställningar och precis som att har bestämt sig för och efterfrågat från regeringen hur man ska kunna skydda föräldralediga från att bli sparkade från arbetsplatsen. Vi har ju tyvärr fortfarande inte fått ett lagförslag på detta från regeringen trots att majoritet så har beslutat. Småföretagen ska heller inte gynnas gentemot storföretagen i den svenska arbetsrätten. Det är väldigt bra att de här frågorna kommer upp på bordet och att vi får diskutera detta i en debatt med så pass många lyssnare och radiolyssnare, och att regeringens representant är med. 15 (): Först måste jag kommentera , eftersom han pratade om protektionism och vill göra sig till tolk för bland annat de lettiska byggnadsarbetare som är i , och så talar han om att vi gör en utvidgning och inte vill göra den. Så är det faktiskt inte. Men vi vill inte göra utvidgningen, och vi vill inte att någon ska komma hit och diskrimineras. Det är faktiskt diskriminering att låta vissa arbetare inom de olika kollektivavtalen jobba för lägre löner. Det är det som det handlar om! säger när det gäller utstationeringsdirektivet att det är den svenska lagstiftningen som jag tolkar. Ja, vilken skulle jag annars tolka? Skulle jag tolka någon annan lagstiftning den lettiska eller den tyska? Nej, självklart inte. Jag ska tolka den svenska. Med resonemang skulle man kunna fråga sig om tyskar som kör bil i ska följa svenska eller tyska trafikregler. Ska de följa de tyska? Eller en engelsman som kommer hit skulle han köra på vänster sida? Självklart är det väl så att det är den svenska lagen som vi ska tolka, ! Vi är oerhört tydliga i vår hållning vad gäller tjänstedirektivet. Tjänstedirektivet får inte innebära lönedumpning på vår arbetsmarknad. Det är hållningen från , som ministern fick med sig när han åkte till förhandlingarna i . skulle man kunna säga att man inte har fått några entydiga svar på var de står i kollektivavtalsfrågan, men när partiledare det är väl ändå hans ord som gäller säger att svenska byggnadsarbetare har för höga löner: Är det en kombination av sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen och i förtäckta ordalag angrepp på kollektivavtalen som man gör tydlig? Är det så? Nej, jag är rädd för att de borgerliga vill skapa ett låglöneland i . rekommenderar jag alla att läsa boken , skriven av , som beskriver låglönelandet . 16 (m): frågade var jag var då man hade diskussioner om stopplagen. Jag var här i kammaren, i denna talarstol. Jag argumenterade mot stopplagen, röstade och fällde regeringen. Det är jag stolt för! Sedan, , fick vi inget svar om bedrifter . Det är kanske svårt att minnas, men 30-talet brukar han ju minnas! Vi fick inte höra någonting om det behov av ökad konkurrens som Socialdemokraterna skriver om inom byggsektorn och samarbete med länderna runt . Jag tycker, herr talman, att den här debatten har visat sig vara ganska mycket av en skendebatt. har velat måla upp skenbilder, fantombilder, och sedan argumenterat mot dem. Var vi står är helt klart när det gäller strejkrätten och rätten att teckna kollektivavtal. Däremot förbehåller vi oss rätten att ha synpunkter på exempelvis agerande och omfattningen av detta. Och där är vi, herr talman, inte ensamma. I en ledare i skriver ledarskribenten: är det ett misstag av att rikta sina protester direkt mot de lettiska arbetarna. Om konflikten i reduceras till en kraftmätning mellan några lettiska byggnadsarbetare och en välorganiserad svensk fackförening kommer stödet för den svenska arbetsmarknadens modell att försvinna. Detta är alltså skrivet på ledarplats i , säkert inte i uppsåt att ge support till Moderata samlingspartiet. Snarare är det skrivet i uppsåt att få och dem närstående politiker att reflektera över vilka strider som ett ansvarskännande fack bör ta och på vilket sätt man bör föra de striderna. Kanske, och övriga partivänner till som så flitigt har instämt i hans inlägg, är detta något att begrunda i julens fridfulla tid. Och sedan, , med tanke på lästipset: Läs gärna protokollet ! Det är ganska omfattande en och annan timme tar det att plöja det men man lär sig en hel del av det i ett historiskt perspektiv. God jul med den läsningen! 17 (): , ditt huvudanförande innebar en kraftfull utestängning och var motsatsen till internationalism! Jag vänder mig till . Det du sade om bilkörning var ju lite dråpligt, men poängen är ju den att man måste titta både på svensk lag och på EG-rätt. De hänger ju ihop. EG-rätten ska implementeras i , och det vet du ju om. Sedan sade något intressant i sitt första inlägg. Ja, han sade nog flera saker som inte var helt ointressanta i sitt första anförande, men en var det här: var en kraftfull markering mot staten. Men det är ju det som det inte är längre, därför att facket ju är sammanvuxet med staten nu! Regeringspartiets valrörelse betalas ju till stor del av facket. LO betalade 7585 miljoner 2002. , , betalade 4, 5 eller 6 miljoner för att finansiera regeringspartiets valrörelse. De är ju sammanvuxna, facket och regeringspartiet, och därmed maktutövningen och lagstiftningsmakten i . Det är ju detta som gör att övermakten för oss andra känns så stark när ni går i gång. Det är kombinationen i järntriangeln: LO, och regeringspartiet. Det är en övermakt. Ja, herr talman, sedan är det ju detta som är en intressant fråga också principiellt. hävdar principen om icke-diskriminering. Det är en principetik. Men konsekvensen av denna princip är utestängning, och därför måste man hitta en rimlig kompromiss. Principetik kan drivas för långt. Man måste också ha konsekvensetik, . 18 (): Jag ska för ovanlighetens skull svara på en fråga som inte är ställd till mig. frågade om uttalande om vilka som hade för höga löner. Jag ska svara på den. Jag vet åtminstone en grupp som har fått för höga löneökningar. Det är stadsdirektörerna i . sade också att vi skulle skapa ett låglöneland. Var han får det ifrån vet inte jag. Men jag vet i alla fall detta: Vi har inte lyckats med något sådant, men däremot har socialdemokrater och vänsterpartister lyckats skapa en låglönesektor i den reglerade vård- och omsorgssektorn. Där vet vi det visar bland annat rapporter och analyser att den stora skillnaden mellan kvinnors och mäns löner bland annat beror på att kvinnor jobbar i sektorer som har mycket låga löner, och vård- och omsorgssektorn är en så reglerad sektor att till och med kommuner och landsting kommer överens om att inte konkurrera med varandra med högre löner om andra konkurrenter inte finns eller är mycket små. När det gäller diskussionen om att engelsmännen måste köra på höger sida i vill jag säga att vi inte bara ställer det kravet på engelsmännen. Vi ställer också krav på att de ska ha halvljuset på och att de ska köra med säkerhetsbälte. Men vi ålägger dem inte att köpa en svensk bil för att få köra här. Alltså, vi ställer upp rimliga, grundläggande säkerhetsvillkor för att de ska få köra bil i . Men vi skapar inte onödigt krångel för andra människor att komma till och turista här. Jag tror att det är lite grann så debatten måste föras. Debatten blir lätt för eller emot kollektivavtal, för eller emot löntagares rättigheter, för eller emot konkurrens, för eller emot rörlighet. Vi bör i stället söka lösningen och där tror jag att tjänstemännen har gått före på så sätt att man jobbar med grundläggande bra villkor för löntagarna men med en oerhört mycket större frihet i lönesättningen, i lönestrukturen, än det är på en del av de arbetsplatser som omfattas av debatten. Jag tror att en del av problematiken sitter där. Det är det vi måste se över för att skapa en bra arbetsmarknad för svenska löntagare, men också en öppenhet för våra vänner på andra sidan . 19 (): Jag vill tacka Socialdemokraterna för att de tagit initiativ till den här debatten. Den är oerhört viktig och måste fortsätta föras. har vi just nu en regering som börjar gå ifrån sin position när det gäller tjänstedirektivet, därför att man är tydlig med att ursprungslandsprincipen inte får gälla. Och det är , LO:s och TCO:s främsta argument mot tjänstedirektivet. Det får aldrig svikas av en socialdemokratisk regering. Andra svarar inte på frågorna. vill inte svara på frågorna om uttalanden. vill inte svara på frågorna om uttalanden. Jag förstår det. När man talar om att vissa på svensk arbetsmarknad har för mycket betalt, när man talar om att det är bra för det offentliga att vi får sänkta löner på de jobb som utförs på entreprenad är naturligtvis följdfrågan: Vilka fler ska betala de skattesänkningar som ni vill genomföra? Vilka fler har för mycket betalt enligt er? vill framstå som den store förkämpen för kollektivavtal. Det vore lika rimligt som om jag framstod som den store skattesänkaren. låtsas som om det är de fackliga medlemmarna som är mäktigast på arbetsmarknaden. Hur kommer det sig då att LO:s medlemmar tjänar minst, har hårdast arbetsvillkor, oftast är sjukskrivna och oftast drabbas av arbetsskador? Hur kommer det sig, om de är de mäktigaste på arbetsmarknaden? Människor är inga handelsvaror. Vi får aldrig tillåta att människor får olika lön på grund av nationalitet eller etniskt ursprung. Vi får aldrig acceptera social dumpning. Skiljelinjerna är klara. Därför, , är det viktigt att säga ja till kollektivavtal mot dem som hotar den rätt som svenska arbetstagare har kämpat sig till på svensk arbetsmarknad. 20 (): Jag vet inte vem vände sig till när han talade om några som kämpade mot kollektivavtal. Jag har inte hört någon i den här kammaren säga någonting sådant, och jag gör det inte heller. Vi behöver ha kollektivavtal. Men vi ska leva i ett öppet , och vi behöver de öppna gränserna. Men vi behöver också klara regler så att samarbetet med de andra EU-länderna fungerar och vi får trygghet för de anställda och för företagen. Men välkomna ut i verkligheten och se hur det här ser ut! Den här utvecklingen kommer, oavsett vad vi säger i den här kammaren. Jag anser att vi måste möta framtiden med öppna ögon och varma hjärtan. Allting annat är kontraproduktivt och ingenting som jag som centerpartist ställer upp på. Vi ska se till att lösa de här problemen i samverkan och samförstånd. Och vi ska se till att ingen hamnar på obestånd, att människor kommer att klara sig och kommer att ha ett så bra liv som möjligt i det nya , där är en viktig del. 21 (): Det har diskuterats mycket om svenska byggnadsarbetare har för hög lön. Jag ska inte svara på den frågan, för jag tycker inte att vi politiker ska sätta löner. Däremot är frågan vem som vill ha sänkt lön. Då tror jag att en stor del tycker att det kanske är vi riksdags- och regeringsledamöter som bör ha lite sänkt lön. Men inte heller det ska jag uttala mig om här. Men det blir en knivig situation om vi ska bedöma vilka som ska ha så och så mycket lön. Det är därför vi har kollektivavtalen. Det är därför vi överlämnar till arbetsmarknadens parter att komma fram till rimlig lönesättning och inte minst vilken arbetsmiljö som ska gälla på svenska arbetsplatser. Debatten skulle handla om kollektivavtalsrätten. Fackkampen i kammaren tycks ha ökat betydligt. Det är ju intressant eftersom det har varit så tyst om detta . Men frågan är hur oeniga vi egentligen är. Ingen tycks ha pratat emot den svenska kollektivavtalslösningen. Osäkerheten gäller däremot vad EU-lagstiftningen sätter för gränser och ger för möjligheter för arbetstagare och företag i det nya EU. Det är här problemen och frågeställningarna ställs på sin spets. Och ingen av oss har egentligen kunnat svara på frågan vad det är som gäller. Det är därför vi från ser med glädje på vad kan tänkas säga om det här. Men vår grunduppfattning som parti är att svenska kollektivavtal ska gälla för personer som jobbar i . Det är en mycket viktig utgångspunkt eftersom vill ha ett öppet samhälle utan gränser för vare sig människor eller för den delen företag. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Svar på interpellation 2004/05:234 om kulturminnesvård 22 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de kulturminnesvårdande myndigheterna ska säkerhetsställa en långsiktig förvaltning och vård av kulturhistoriska värden i redan befintliga och skyddade kulturmiljöer. frågar också om jag avser att ge i uppdrag att se över förordningen Bidrag till kulturmiljövård så att det blir möjligt för att ge kontinuerliga driftsbidrag för att skydda och bevara dessa kulturmiljöer. Jag vill börja i portalparagrafen till kulturminneslagen, där det står att det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda vår kulturmiljö. Ansvaret för detta delas av alla och det är det som måste vara grunden till den långsiktiga förvaltningen av kulturmiljön. Jag skulle vilja nyansera den relativt mörka bild ger av förvaltningen och vården av kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer. finns goda möjligheter, bland annat genom ekonomiska styrmedel, för berörda myndigheter att stödja en långsiktig förvaltning och vård av vår gemensamma kulturmiljö. Inom ramen för anslaget 28:26 Bidrag till kulturmiljövård lämnas bidrag till vård- och informationsinsatser samt kunskapsuppbyggnad inom ändamålen byggnadsvård, kulturlandskapsvård, fornvård och vissa arkeologiska ändamål runtom i landet. fördelade till länsstyrelserna, som i sin tur fördelade dessa medel utifrån en prioritering baserad på kriterier som bland annat det egna länets kulturmiljöprogram, skyddade miljöer och behovet av insatser. I detta fall är det således i län som avgör vilka byggnader och miljöer som kan prioriteras inom det egna länet. I detta fall alltså det som har tagit upp i interpellationen. Sammanlagt fördelar länsstyrelserna medel till ca 500 olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer. Anslaget går till allt från bruksmiljöer, fäbodar, samiska miljöer, gamla industrimiljöer, moderna storstadsmiljöer, fornlämningar, kulturreservat och satsningar i världsarvsområden. Alla dessa satsningar bidrar till en ökad förståelse för det egna kulturarvet och ett lokalt engagemang i kulturmiljöfrågor. I landet som helhet finns ca 2 000 byggnader med tillhörande miljöer skyddade som byggnadsminnen. Dessutom finns det 18 kulturreservat som är skyddade enligt och flera tusen fastigheter skyddade enligt . Därutöver tillkommer ett stort antal byggnader och miljöer som har ett kulturhistoriskt värde, men som inte omfattas av särskilda skyddsbestämmelser. Att avgöra vilka enskilda byggnader och miljöer som kan få bidrag är i första hand en uppgift för länsstyrelserna. De gör prioriteringarna utifrån sin kunskap och behoven i respektive län. För att utveckla formerna för en förvaltning samt förbättra förutsättningarna till en långsiktig vård och bevarande har i samverkan med ett antal länsstyrelser arbetat med att upprätta långsiktiga vårdavtal, så kallade kulturvårdsavtal, med ägarna till vissa kulturhistoriskt värdefulla fastigheter. Detta har också till syfte att stödja och stimulera de enskilda ägarnas insatser. Med denna belysning av kulturmiljövårdsbidragets flexibilitet tror jag mig veta att det går att finna lösningar för att säkerhetsställa en långsiktig förvaltning och vård av vår gemensamma kulturmiljö. 23 (): Jag vill börja med att tacka kulturministern för svaret. Jag tycker att det är trevligt att vi samlas här i kammaren, en liten tapper skara som fortfarande tycker att det är viktigt med kulturpolitik och att kulturmiljön är viktig att säkerställa för kommande generationer. Tack, kulturministern, för svaret som utgör en trevlig och belysande exposé över den bidragsgivning som fungerar. Det är förnämligt att det blir sagt. Det fungerar väl i de allra flesta sammanhang, dock ej i alla. De frågor som jag har ställt till kulturministern rör undantagen från denna bidragsgivning. Det gäller alltså stiftelser som förvaltar unika kulturmiljöer. Där fungerar inte befintlig bidragsgivning på det sätt som kulturministern har redovisat. Det gäller att säkerställa att kulturarvet förvaltas och vårdas för kommande generationer. Det tror jag att kulturministern och jag är helt överens om. I svaret hänvisas till länsstyrelserna. Risken med detta är att prioriteringarna styrs av blixtinsatser när något akut har inträffat, och att resurserna totalt prioriteras så. Det blir räddningsinsatser och brandkårsutryckningar. I svaret fäster man inget som helst avseende vid att det till har inkommit tre viktiga skrivelser från tre länsstyrelser, från landshövdingar, synpunkter från och så vidare. Jag ska återge något ur det brev som tre landshövdingar skrev till . Man hemställer om en ändring i förordningen om bidrag till kulturmiljövård, vilket skulle innebära möjlighet att avsätta belopp på upp till ett antal miljoner som engångsbidrag till stiftelser som har som ändamål att just säkerställa en långsiktig förvaltning för dessa ur kulturhistorisk synpunkt särskilt viktiga och unika anläggningar. Dessa landshövdingar bedömer att det är mycket angeläget att frågan får en lösning i enlighet med det av framlagda förslaget också det daterat 2000 och att bidragsförordningen ändras i enlighet med detta förslag. Det har inte hänt. Det är ju en sak, om man åtminstone hade fått ett svar. Jag tycker att det är väldigt nonchalant att man tar emot skrivelser av den här digniteten på och inte nog med att man inte agerar inte ens bevärdigar sig med att besvara dem. Det tycker jag är oförskämt och klandervärt. Det är snudd på skandalöst. förväntar vi oss, med den nya kulturministern, en klar förändring i denna nonchalanta och klandervärda attityd. 24 Utbildnings- och kulturminister (): Det var hårda ord på slutet. Det började så trivsamt och intressant. Den skrivelse som de hårda orden gäller handlar om en kalklinbana som, om jag är rätt informerad, passerar en länsgräns. Den har varit föremål för diskussioner. Landshövdingarna i fråga har, om jag är rätt informerad, varit på departementet och diskuterat frågan med den tidigare departementsledningen. Jag ska inte här analysera varför det har dröjt att svara på brev om detta. Jag kan säga att jag ska ta itu med att sätta mig in i frågan och se om jag orkar med ett snabbare svar än vad min företrädare lyckades med. Jag betraktar ändå detta som en undanflyktsdiskussion. Kärnfrågorna är ju: Hur mycket kostar det att underhålla dessa fastigheter? Hur mycket kostar det att bevara kulturarvet? Hur mycket kostar det att säkerställa att framtida generationer också kan njuta av det som vi har bestämt ska bestå för evig tid? Det handlar om pengar.