prot · GR09110 · 2004-05-06 00:00:00 — Därför är det viktigt att WTO-förhandlingarna återupptas . Man kan då hoppas att WTO har lärt sig något av tidigare misslyckanden. Det är till exempel viktigt att understryka vikten av ökad öppenhet i förhandlingarna och att alla länder ges möjlighet att delta i möten och förhandlingar. Det är vi också överens om i betänkandet. Likaså är det viktigt med en omfattande dialog med partier, folkrörelser och sociala rörelser i såväl de rika som de fattiga länderna. Bilateralt och regionalt handelssamarbete har ofta ett stort värde och kan ge nya marknadsöppningar men, som påpekar i den rapport som nämndes tidigare finns det risk att det ökande inslaget av regionala och bilaterala avtal innebär en försämring för de fattigaste länderna i världen. Därför är det svenska initiativet att tillsätta en särskild ombudsman, en särskild kontaktpunkt, för att hjälpa exportörer i fattiga länder att komma in på och EU:s marknad med sina produkter både viktigt och intressant. Det finns många regler och krav som måste uppfyllas och som exportörerna, som själva ofta varken har tid eller råd, behöver hjälp med. Det ska bli intressant att följa detta framöver. Mycket arbete återstår alltså innan vi har fått en väl fungerande världshandel på rättvisa villkor. Det gäller, som har sagts här tidigare, inte minst på jordbruksområdet. Det är viktigt att liberalisera även livsmedelshandeln, men det gäller att skapa ett regelverk som ger exempelvis familjejordbruket i såväl norra inland som i möjligheter att leva och utvecklas och inte slås ut av ett industriellt plantagejordbruk, vilket det finns risk för om man har fel regelverk. Därför kan inte handel med mat hanteras på samma sätt som handel med industrivaror. När det gäller jordbruk måste hänsyn även tas till livsmedelssäkerhet, livsmedelskvalitet, miljö och jordbrukets inverkan på kulturlandskapet och landsbygdsutvecklingen. En politik som slår ut det europeiska familjejordbruket är inget att eftersträva. Det skulle få stora negativa samhällsekonomiska, sociala och kulturella konsekvenser. Den allvarligaste delen av dagens subventioner är exportsubventionerna. De rika länderna dumpar sitt livsmedelsöverskott till de fattiga länderna. För detta har EU och därigenom även och ett mycket stort ansvar. Det är positivt att jordbruksexport nu uppenbarligen ökar och att av denna export går till EU, men volymen är fortfarande väldigt liten. Det håller inte att som EU gör stödja etablerandet av tomatodlingar i och slå undan benen på dessa odlare genom att dumpa tomatkonserver på deras marknad till mycket låga priser. Med hjälp av subventionerat överskottsvete har EU och lyckats få stadsbefolkningen i som och att äta vetebröd i stället för bröd gjort på inhemska sädesslag. Det är bara ett par exempel på det system som leder till orättvisa i vår värld. Nog behöver handeln ses över och ske utifrån ett mer rättvist regelverk på alla områden. Jag vill också något kommentera . Här finns en hel del oklarheter, men jag vill understryka det som utskottet skriver om små jordbrukares traditionella rättigheter att fritt få använda utsäde. Patenträttigheter och växtförädlarskydd får inte inskränka rätten för bonden i de fattiga att spara, återanvända, byta och sälja utsäde. Därför är det viktigt att och EU kräver ett tydligt undantag på det här området och att det slås fast av WTO. Handeln med tjänster är en annan fråga som säkerligen kommer att diskuteras mycket framöver. Det är viktigt att få till stånd en väl fungerande tjänstehandel såväl globalt som inom EU. Men jag tror att det är viktigt, som utskottet säger, att det måste vara varje land som avgör gränsdragningen mellan privata och offentliga tjänster och att man tar beslut i varje land om vilka som ska utsättas för denna konkurrens. När det gäller exportkreditfrågorna står jag och alltså bakom en reservation där vi bland annat kräver en obligatorisk miljöprövning som ska föregå alla beslut om statliga exportkrediter. Det är viktigt att svenska investeringar i inte får negativa miljöeffekter. Likaså är det viktigt att företag som får statliga exportkrediter följer grundläggande regler när det gäller arbetsrätt och mänskliga rättigheter. ska uppträda som ett föregångsland ute i världen. Till slut vill jag ge en liten applåd för hans personliga engagemang för rättvisemärkta varor. Jag tror att politiska beslut är oerhört viktiga, men vi kan också göra mycket för en rättvisare värld som enskilda konsumenter. 121 (): En modell passar inte alla. Rättvisa spelregler som ger utrymme att själva välja strategi utifrån sina förutsättningar och som gynnar hänsynstagande till miljön utgör en central faktor för fattiga länders möjlighet till en positiv utveckling. De internationella handelsfrågorna är därför till och med viktigare än biståndet för att bekämpa fattigdom. Handel kan vara en oerhört mäktig kraft som bidrar till fattiga länders utveckling genom ökade exportinkomster och arbetstillfällen. Men handel kan också leda till ökad fattigdom, upprätthållande av orättvisa maktstrukturer eller rovdrift på både människor och miljö. Det är därför viktigt att skilja på medel och mål. Ökad handel eller friare handel är inte mål i sig men kan vara ett viktigt medel. Avgörande är på vilka villkor som handeln sker och vilka effekter den får. Det är viktigt att de internationella handelsrelaterade frågorna löses så att en hållbar utveckling främjas. Handelsreglerna bör utformas så att de i första hand gynnar fattiga länder och folkgrupper. Så är det inte . Därför har folkrörelser världen över ifrågasatt de regler som styr världshandeln och bland annat ställt krav på utvärderingar av handelsreglernas effekt på utveckling och om de bidrar till eller motverkar möjligheterna att uppfylla FN:s millennieutvecklingsmål. har en ny politik för global utveckling. I den ingår även handelspolitiken. Också handelspolitiken är därför en viktig del i att FN:s millenniemål uppfylls. En gemensam utgångspunkt för politik är de mänskliga rättigheterna politiska, sociala, ekonomiska och kulturella så som de beskrivs i FN:s deklarationer. Och målet är en hållbar global utveckling. Med detta avses enligt FN:s kommission för miljö och utveckling en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra förutsättningarna för kommande generationer att tillfredsställa sina behov. betonar att särskilt de grundläggande behoven för världens fattiga måste ges allra högsta prioritet. En hållbar utveckling innebär inte bara en långsiktig hushållning med naturresurser utan också demokratiska system med hög delaktighet, respekt för mänskliga rättigheter och en rättvis fördelning av tillgångar, så att alla människor både och tillförsäkras möjligheter att få sina grundläggande behov tillfredsställda. Mat och vatten är inte bara handelsvaror utan också mänskliga rättigheter. Därför är det ett problem att handelsregelverket inte underordnas regelverken för FN:s konventioner om mänskliga rättigheter och miljöskydd. Inom WTO har avvecklingen av handelshinder blivit ett mål i sig, och hänsyn till de effekter som detta får för miljön eller för de fattigas utvecklingsmöjligheter har fått en underordnad betydelse. Det saknas ännu genomgripande utvärderingar av vilka konsekvenser fått för fattiga och marginaliserade grupper, för miljö, för utveckling, för mänskliga rättigheter och så vidare. utredning redovisade tyvärr bara effekterna på handel, inte på deras utveckling. Om hållbar utveckling ska bli ett reellt mål för de globala regelverken måste de multilaterala överenskommelserna om miljö, jämställdhet, utveckling, hälsa, arbete och mänskliga rättigheter i ett första steg överordnas WTO-reglerna. Det är handelsreglerna som måste anpassas och inte tvärtom. Endast så kan inriktningen i WTO:s inledningstext, att handelsreglerna ska bidra till en hållbar utveckling, bli verklighet. menar att de obalanser till nackdel som finns i nuvarande avtal behöver ändras. Och vi menar att det ska göras gratis. För detta krävs en stor portion politiskt mod, att regeringarna i nord sätter de fattiga ländernas intressen före de inhemska särintressen som gynnas av dagens spelregler. WTO bör inte starta nya förhandlingar inom de så kallade Singaporefrågorna, i synnerhet inte förhandlingar om ett nytt investeringsavtal som enbart skulle gynna multinationella storföretag. Ska den nuvarande WTO-rundan leva upp till sin ambition att vara en utvecklingsrunda måste konkreta framsteg kunna visas upp där har haft en reell möjlighet att påverka förhandlingarna och där resultatet är något som gynnar fattiga länders och folkgruppers intressen. har inte längre någon egen handelspolitik eftersom det är en exklusiv kompetens för EU. Men bör inom EU motsätta sig att förhandlingsmandatet utvidgas. bör inom EU särskilt motverka att orättmätiga krav ställs på när det gäller marknadstillträde inom vattensektorn. Alla länder måste självklart få avgöra hur stor den offentliga sektorn ska vara och vilka områden som ska räknas dit. Det ska inte finnas några begränsningar i medlemsländernas rätt till inhemsk reglering. Varje medlemsland måste självt kunna bestämma innehåll och omfattning av de offentliga tjänsterna. De måste också bestämma vilka regler som ska gälla för att tillhandahålla dem. Enligt vår uppfattning bör den offentliga sektorn över huvud taget inte omfattas av tjänstehandelsavtalet . Avtalet måste omförhandlas för att ska få handlingsutrymme. De tvingande reglerna om ökad liberalisering bör tas bort, och det bör införas reella möjligheter att ånga sig och göra begränsningar i tidigare åtaganden om det skulle visa sig nödvändigt. och de svenska folkrörelserna är mycket intresserade av hur förhandlar inom EU. Öppenheten bör öka. Det här är inte bara en fråga för oss i näringsutskottet, för regeringen och för tjänstemännen på . Jag ser fram emot årliga skrivelser från regeringen så att vi kan debattera handelsfrågorna som en del av nya politik för global utveckling med målet att FN:s millennieutvecklingsmål och målet om en global hållbar utveckling ska uppnås. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3, men jag står bakom även övriga reservationer. 122 (): har en lång tradition av att värna frihandelns principer och bekämpa alla protektionistiska inslag. För ett litet land som vårt med ett stort utrikeshandelsberoende har detta varit, och det kommer det också att vara, en oerhört viktig förutsättning för vårt välstånd. Frihandel är likaså en avgörande drivkraft för den globala ekonomiska utvecklingen, inte minst i tredje världen. Om världens handelshinder minskade med en tredjedel skulle FN:s millennieutvecklingsmål kunna uppnås. En miljard människor lever i fattigdom. Om , , och ökade sin andel av världsexporten skulle det kunna lyfta 128 miljoner människor ur fattigdom. Alla konsumenter, både enskilda och företag, gynnas av de positiva effekterna av lägre priser, större utbud av varor och tjänster samt bättre kvalitet. Vidare innebär frihandel snabb spridning av information, vilket kan bidra till en omvandling av slutna samhällen till en större öppenhet mot omvärlden. Men för att åstadkomma detta måste vi ha lagar och regler, och vi måste ha institutioner. Därför är WTO, trots sina brister, ett oerhört viktigt verktyg. Det visar också alla de länder som ville vara med i WTO. Utan hade det varit den starke som hade styrt. De multinationella företagen hade kunnat göra precis som de ville. Det räcker dock inte att göra världen rikare, utan den måste också bli mer rättvis. Vi måste utjämna skillnaderna mellan den rika och den fattiga världen. Precis som vi socialdemokrater vill ha ett rättvist vill vi också ha en rättvis och jämlik värld. För att råda bot på obalanserna mellan fattiga och rika måste de fattiga självklart få mest. Via biståndspolitiken och en successivt förändrad handelspolitik inom EU verkar för att bidra till ökad tillväxt och en långsiktigt hållbar utveckling i . har också sedan EU-inträdet arbetat för en avreglering av EU:s tullar och andra handelshinder. Den svenska ambitionen är att EU ska komma fram till en långsiktig och övergripande handelspolitisk målsättning som innebär global tullfrihet för industrivaror i de mest utvecklade länderna . Vid i ställde sig också EU och övriga medlemsländer bakom inriktningen i den nya förhandlingsrundan om att åstadkomma en utveckling för framför allt de fattiga länderna. Tyvärr måste man konstatera att detta ännu inte fullt ut motsvarats i förhandlingsarbetet. Särskilt gäller det jordbruket, som är den enskilt viktigaste frågan för utvecklingsländerna. Vi får bara hoppas att förhandlingarna tar fart igen, för utan förhandlingar kan vi inte få ned jordbruksstödet. Utan förhandlingar kan vi inte göra världen mer rättvis. Något som diskuteras mycket inom WTO är handeln med de privata tjänsterna och GATS. Det är viktigt att slå fast att en värld utan tjänstehandel är en fattigare värld. Det är viktigt att få till stånd väl fungerande avtal också kring tjänstehandeln, för det är en alltmer ökande handel. GATS har emellertid väckt många känslor och farhågor, och det råder en hel del missuppfattningar som också och här talat om. Jag vill därför understryka att GATS är ett regelverk för privata tjänster. Den offentliga sektorn omfattas inte av GATS, som alltså är ett regelverk för privata tjänster ingenting annat. Offentliga tjänster berörs inte av avtalet. Det är upp till varje enskilt land att självt besluta vilka verksamheter man vill ha i offentlig drift och vilka verksamheter man vill ha i privat drift. Det är upp till varje land att göra sådana åtaganden. är ett av de mest öppna länderna för tjänstehandel. är ett av de länder i världen som har den största offentliga sektorn. Det måste väl ändå visa att det faktiskt går att förena de här sakerna. Vi socialdemokrater har velat införa en lag mot försäljning av akutsjukhus, något vi inte fick igenom därför att var emot. Vi vill värna den offentliga sektorn och har inte samma positiva syn som majoriteten i kammaren på friskolor, men vi har fått ge oss på den punkten också. Detta visar att det handlar om privata tjänster, inte offentliga tjänster. Det är alltså upp till varje land att självt besluta hur verksamheter drivs. Vad vi tycker är väldigt viktigt är att ha en fri marknad för sådant som gäller bank- och försäkringstjänster. Men vi avvisar bestämt handel med till exempel offentligt finansierade sjukhus eller med utbildning. Att inte ha avtal som också gäller tjänsteföretag innebär att de stora multinationella företagen får fritt spelrum. Små länder som exempelvis och våra företag kommer att hamna i bakvatten och kommer inte att kunna ta sig fram på samma sätt. GATS innebär helt enkelt att alla företag ska ha samma möjligheter. Jag kan inte förstå varför och vill gynna de multinationella företagen. Vattendistributionen talas det också mycket om. Att GATS skulle leda till att länder privatiserar sin vattendistribution är inte sant. Det finns inte ett enda land som har privatiserat sin vattendistribution på grund av GATS. Däremot finns det regeringar som av olika skäl tycker att det ska göras. Det beklagar jag. Jag tycker att vattendistribution ska vara offentlig ägd. Men detta har, som sagt, ingenting med GATS att göra, vilket jag tycker att det är väldigt viktigt att föra fram. Den oro som finns kring GATS, för en oro finns det verkligen, tror jag till stor del kan förklaras med att det har varit ett väldigt stort hemlighetsmakeri kring EU:s och även andra länders hantering av det här. Det är något som verkligen har tagit fasta på. driver på väldigt mycket för att det ska bli en ökad öppenhet och en ökad tydlighet. En ny sak är att vi i vårt betänkande den här gången skriver om tjänstedirektivet. Självklart är det väldigt viktigt att diskutera detta. Precis som tjänstehandeln ökar globalt ökar den också inom EU. Det är klart att det är viktigt att även här ha lagar och regler som reglerar detta. Utan lagar och regler är det den starke som fritt får råda. Detta tycker vi alltså är viktigt. Det finns sådana här lagar och regler kring industrin produktion och annat. Det gäller då varuproduktion, inte tjänstehandel. Detta tycker vi är viktigt. tar man ett stort helhetsgrepp om det här. Kanske kan man ifrågasätta om det är bästa sättet att hantera detta. Vi socialdemokrater känner en stor oro för vad det här tjänstehandelsdirektivet kan innebära. Vi kommer aldrig att medverka till att det går igenom om det innebär att vi inte kommer att kunna behålla de kollektivavtal vi har. Vi kommer inte att gå med på det här om det innebär att allt ska konkurrensutsättas det är vi emot. Vi kommer inte att gå med på det här om det innebär att konsumentskyddet åsidosätts. Det här är väldigt viktiga saker för oss. som det behövs en ökad tjänstehandel och lagar och regler kring denna får det här inte äventyra saker som är väldigt viktiga för människorna. Vi sätter människorna före marknaden. Allmänt sett skapar ytterligare liberaliseringar på handelsområdet förutsättningar för en effektivare resursanvändning. kan en ökad internationell handel som inte åtföljs av en ansvarsfull miljöpolitik ha negativa konsekvenser på miljön. I Dohaförhandlingarna blev det ett genombrott för miljöfrågorna och den hållbara utvecklingen. ska WTO-länderna förhandla om hur handelsreglerna förhåller sig till internationella miljöavtal. Inget land ska hindras från att vidta åtgärder för att skydda människor, djur, växter eller miljö. Detta har ibland mötts med skepsis från sida ibland finns det ett misstroende. Man tror att i-länderna använder miljön som förtäckt protektionism. På samma sätt är det med handel och arbetsvillkor. arbetar för att det ska inrättas ett permanent gemensamt forum mellan WTO och . Man kan inte bortse från att det finns svårigheter att skilja mellan de länder som motiveras av en genuin önskan att de mänskliga rättigheterna respekteras och att vår miljö värnas och dem som använder sådana argument som täckmantel för protektionism. har här en viktig roll att spela genom vår långa tradition av internationellt arbete som inte har grundat sig på egennyttan. Vi socialdemokrater anser att moral och etik också måste finnas med i handelsreglerna i den internationella handeln. Vi är inga doktrinära frihandelsentusiaster som skriker: Lämna marknaden i fred! Självklart måste alla avarter stävjas både i och i andra länder. Vi socialdemokrater kommer att fortsätta att arbeta för en friare världshandel. Vi kommer att fortsätta att arbeta för ökad rättvisa och för minskad protektionism. Med detta yrkar jag avslag på motionerna och reservationerna samt yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 123 PER () replik: Det var ett vackert tal om frihandel. I stora stycken skulle jag kunna hålla med. Jag tycker också att på ett bra sätt avlivar myter om GATS och visar hur oro kan förvandlas till kunskap, och därmed försvinner oron. Det vore roligt om kunde göra detsamma när det gäller tjänstedirektivet. Jag tror att oron blåses upp inför EU-valet. Sedan kommer insikterna efter. Redan nu vet vi att det som oroar sig för, till exempel kollektivavtalen och att kylskåp och människor inte är samma sak, är ogrundat. Experter har sagt att det går alldeles utmärkt att behålla kollektivavtalen i fortsättningen. Utstationeringsdirektivet är ett minimidirektiv, och kan ha strängare regler, och så vidare. Varför skulle vi inte kunna försöka att skapa kunskap och inte oro kring tjänstedirektivet när vi så bra har klarat av att avliva myter kring GATS? 124 () replik: Det arbetet ska vi självklart påbörja. Vi i näringsutskottet ska verkligen arbeta med att ta reda på vad alla delar i tjänstedirektivet innebär. Men jag tror inte att det går att avfärda detta så lätt att det inte kommer att innebära några konsekvenser i den form direktivet finns mot kollektivavtal, konsumentskydd och så vidare. Det är jättebra om det inte innebär något problem, men det finns många organisationer som uppfattar detta som ett reellt hot. Så länge det inte avfärdas kommer vi att jobba för att stoppa detta. 125 PER () replik: Jag hoppas att även den valrörelse vi nu går in i kommer att präglas av denna idé om att försöka skapa klarhet och inte oro. 126 () replik: Det hoppas jag också. Frågan kommer att vara en av de absolut viktigaste frågorna inför valet . Vi kommer självfallet att göra allt för att bringa klarhet i detta. Men så länge ingen kan säga att vi absolut kan behålla kollektivavtal, att vi kan behålla det konsumentskydd vi har och så vidare, kommer vi att strida för detta. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2003/04:NU12 Vissa utrikeshandelspolitiska frågor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU18 Ändringar i sametingslagen, m.m. Punkt 3 (Definition av begreppet same) 1. utskottet 2. res. (fp) Votering: 252 för utskottet 38 för res. 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 47 m, 1 fp, 25 kd, 26 v, 17 c, 13 mp För res. : 38 fp Frånvarande: 21 s, 8 m, 9 fp, 8 kd, 4 v, 5 c, 4 mp vice talman () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU11 Vissa elmarknadsfrågor Punkt 1 (Reformering av elmarknaden) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 277 för utskottet 13 för res. 1 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 47 m, 39 fp, 26 kd, 25 v, 17 c För res. 1: 13 mp Frånvarande: 21 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 4 mp Punkt 2 (Elprissättningen) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 252 för utskottet 26 för res. 2 13 avstod 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 47 m, 39 fp, 26 kd, 17 c För res. 2: 26 v Avstod: 13 mp Frånvarande: 21 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 4 v, 5 c, 4 mp Punkt 3 (Byte av elleverantör) 1. utskottet 2. res. 3 (fp, m, kd) Votering: 166 för utskottet 112 för res. 3 13 avstod 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 26 v, 17 c För res. 3: 47 m, 39 fp, 26 kd Avstod: 13 mp Frånvarande: 21 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 4 v, 5 c, 4 mp Punkt 7 (handläggningstider) 1. utskottet 2. res. 8 (fp, m, kd) Votering: 180 för utskottet 111 för res. 8 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 1 m, 26 v, 17 c, 13 mp För res. 8: 46 m, 39 fp, 26 kd Frånvarande: 21 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 4 v, 5 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU12 Vissa utrikeshandelspolitiska frågor Punkt 2 (WTO-frågor) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 277 för utskottet 13 för res. 1 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 47 m, 38 fp, 26 kd, 26 v, 17 c För res. 1: 13 mp Frånvarande: 21 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 4 v, 5 c, 4 mp Punkt 4 (Avtal om handel med tjänster) 1. utskottet 2. res. 3 (mp, v) Votering: 252 för utskottet 39 för res. 3 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 47 m, 39 fp, 26 kd, 17 c För res. 3: 26 v, 13 mp Frånvarande: 21 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 4 v, 5 c, 4 mp Punkt 5 (Handel, miljö och sociala frågor) 1. utskottet 2. res. 4 (mp, v) 3. res. 5 (kd) Förberedande votering: 42 för res. 4 26 för res. 5 221 avstod 60 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 226 för utskottet 38 för res. 4 26 avstod 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 47 m, 39 fp, 17 c För res. 4: 25 v, 13 mp Avstod: 26 kd Frånvarande: 21 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 4 mp Punkt 6 (Vissa EU-frågor) 1. utskottet 2. res. 6 (fp, m, kd, c) Votering: 161 för utskottet 129 för res. 6 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.