prot · GR0960 · 2004-01-29 00:00:00 — Avslutningsvis vill jag påpeka att byggföretagen själva har möjlighet att påverka produktionen av bostäder. De stora byggentreprenadföretagen äger byggrätter för ca 60 000 lägenheter runtom i landet, varav en hel del i . När nu marknaden för bostadsrätter sviktar kan företagen ställa om sin produktion så att den motsvarar efterfrågan av bostäder för bredare befolkningsgrupper. Byggföretagen har själva möjlighet att påverka situationen i genom att börja bygga bostäder för dessa grupper. 10 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. tillväxtmotor har uppenbara problem. utveckling har debatterats i ett flertal gånger, och ansvariga statsråd har gett uttryck för att ha förståelse för de problem som finns i huvudstadsregionen. Men vad händer? Bostadsbyggandet är alarmerande lågt. av 1823-åringarna i detta län bor hemma hos sina föräldrar. Många av de övriga köar upp för en studentbostad, bor i andra-, tredje- eller fjärdehandsboenden eller tvingas att köpa sin hyresrätt svart. Tänkbara projekt för byggande av bostäder stoppas av myndigheter. De av regeringen utlovade infrastruktursatsningarna ifrågasätts, inte minst av regeringens egna samarbetspartner. Jag har personligen ställt frågor kring både Mälartunneln och Norrortsleden. högskolas ansökan har legat i regeringens skrivbordslåda utan att få ett svar. Skattehöjningarna är höga i både landsting och kommuner på grund av utjämningssystemet. Levnadsnivåerna, det vill säga vad det kostar att leva och bo, i är höga. Det är brist på poliser, vardagsbrottsligheten breder ut sig och otryggheten ökar. Det gäller även här i vår närhet. I går blev min ärade kollega bestulen på bankomatkort och pengar här vid . Till detta kommer utjämningssystemet, som beaktar skatteinkomster men inte de kostnader som finns i regionen. I kan vi läsa att SL nu efterlyser vad regeringen tänker göra med tanke på att regeringen vill ha trängselavgifter i . Man vill ha ett svar. Man kan undra varför inte fler lämnar regionen. finns det ett negativt flyttnetto i . Ca 350 000 personer, eller mer än ett helt , överväger att flytta från enligt en undersökning från Handelskammaren. Skälet till detta är framför allt bostadsbristen, fastighetsskatten, väg- och kollektivtrafiken, höjda kommunal- och landstingsskatter, kriminaliteten och det hårda trycket på barnomsorgen. Denna undersökning är en av flera. Någonting måste göras. Bristerna på bostadsmarknaden måste få en lösning. Bristen på bostadspolitik är akut. Regeringen borde komma in med fler propositioner, bland annat om hyressättningssystemet, ägarlägenheter, fastighetsskatten med mera. Utjämningssystemet måste förändras. Trafiksituationen är en riksangelägenhet. Mälartunnelns finansiering synes hotad. Norrortsleden riskerar att hamna i långbänk. Väg 73 är ständigt i farozonen. Vi väntar också på ett besked om utjämningssystemet. Med tanke på det svar som har lämnats av , vilket till stor del är en upprepning av det svar jag fick på en interpellation om studentbostäder, vill jag nu fråga statsrådet om statsrådet är nöjd med situationen i . Hur ser statsrådet på betydelse för den ekonomiska utvecklingen i hela landet? 11 Statsrådet (): gör nu ett svep över i stort sett alla politikområden och vad de har för betydelse för utvecklingen i . Det är väl ett riktigt angreppssätt. Jag ska försöka svara på en del av frågorna. Regeringen är självfallet angelägen om att utvecklas positivt. är väldigt betydelsefull ur ett tillväxtperspektiv för hela landet. Men det är inte bara i som det finns tillväxtförutsättningar. hade precis en interpellationsdebatt om förutsättningarna i , som också är utomordentligt goda. Vi skapar tillväxt i och . Jag tycker att bilden av att det bara är som har betydelse för landets samlade tillväxt är något överdriven. Det hindrar inte att regeringen är väldigt angelägen om en positiv utveckling i den här regionen. Det är trots allt huvudstad. Det finns ett antal problem i som måste åtgärdas. Ett är infrastrukturen. Där har regeringen nu gett ett väldigt viktigt besked till den här regionen, och det är att staten ska ta hand om finansieringen av , Mälardalstunneln eller getingmidjan, eller vad man nu kallar den. Därmed avlastar vi regionen medfinansieringsansvaret för denna väldigt viktiga investering, både för regionens vidkommande och för nationen som helhet. har regeringen också fattat beslut om att verkligen gå i clinch med de statliga marktillgångarna i . Vi har tillsatt en arbetsgrupp som ska redovisa sina resultat . Den ska titta på vad vi på kort sikt kan göra för att frigöra statlig mark också för byggande av hyresrätter. Jag vill gärna eftersträva en blandad bebyggelse, som har framgått av tidigare bostadspolitiska debatter. Den möjligheten ska också öppnas när det gäller statlig mark. Det handlar om en omfattande byggnation av hyresrätter på den statliga marken. Det är det arbetet som den här arbetsgruppen ska syssla med. Den ska snabbt redovisa resultaten . Gruppen ska också titta mer långsiktigt på vad det finns för marktillgångar som kanske inte kan frigöras men på . Den ska titta på vad vi kan göra i samverkan med kommunerna för att ha en god framförhållning när det gäller användandet av den statliga marken i . Det tror jag kan underlätta ett ökat bostadsbyggande. Staten gör med detta en viktig insats tillsammans med den investeringsstimulans som vi har gett som skapar förutsättningar att bygga. är det också upp till kommunerna att anta den utmaningen. Jag vet att den nya majoriteten i har väldigt ambitiösa planer för att bygga bort bostadsbristen efter en period av borgerligt styre där bostadspolitiken mest handlade om att sälja ut allmännyttan och omvandla den till bostadsrätter. har haft en dålig konjunkturutveckling, som i övrigt. Konjunkturutvecklingen drabbade kanske extra hårt eftersom luften gick ur de branscher som växte snabbt under högkonjunkturen, IT och telekomsidan, när vi gick in i lågkonjunkturen. var väldigt beroende av de branscherna. Trots allt har , tillsammans med och , de lägsta arbetslöshetssiffrorna . 12 (): Med anledning av statsrådets svar tycker jag också att det är intressant att diskutera hur statsrådet ofta ställer en region mot en annan. Jag är en så kallad plaststockholmare, som många andra, det vill säga en fusknollåtta. Vi som bor i den här regionen kommer från många delar av landet och världen. Jag ser bara möjligheter med att lägga fram förslag som förbättrar framtid, eftersom det är viktigt för , huvudstadsregionen, och även för hela . Statsrådet brukar i detta sammanhang fokusera på stad mot land och norr mot söder, men jag tycker att det är viktigt att se möjligheterna för hela landet. Det handlar inte om att gynna huvudstadsregionen utan om att inte missgynna den. Stockholmarna kan stå på egna ben och även stötta andra regioner, om regeringen slutar upp med att sätta krokben för dem. Här kommer ett konkret åtgärdspaket från för statsrådet och regeringen att ta ställning till. Vi behöver ett nytt system för skatteutjämningen, vilket inte missgynnar . Långsiktigt vill vi se ett förstatligande. Vi tror att det krävs minst 25 miljarder till infrastruktursatsningar som Mälartunneln, Förbifart , komplett ringled, väg 73 och andra projekt. De här pengarna räcker naturligtvis bara till delar av detta, men vi tror att det också behövs många andra projekt. Vi vill ha en bostadspolitik som leder till att bostäder byggs. Vi vill ha en reformering av hyressättningssystemet. Vi vill ha en ny upplåtelseform, ägarlägenheter. Vi vill att man ser över tredimensionell fastighetsbildning. Vi vill ha en revidering av fastighetsskatten, och vi vill ha en aktiv markpolitik även från statens sida. Vi tycker att det som statsrådet här tog upp och som ska redovisas låter spännande. Vi vill ha krafttag mot brottsligheten och sätta tryggheten i fokus. Därför behövs fler poliser. Vi säger nej till biltullar. Satsa på och högskolor, på större anslag till forskning och till integrationspolitiken! Vi vill ha en jobbgaranti, och vi vill att AMS ska läggas ned. Vi vill också ha etableringsfrihet inom vård och utbildning. Med de här åtgärderna skulle man kunna skapa goda förutsättningar, ett sjyst ramverk. Stockholmarna behöver sjysta förutsättningar, inte en regering som sätter krokben. Därför skulle jag vilja höra från statsrådet om statsrådet anser att det är fullt tänkbart att ta fasta på något från denna lista för att skapa goda förutsättningar för tillväxt både i och i i övrigt. 13 Statsrådet (): När jag lyssnade på den där uppräkningen konstaterade jag att en del redan är uppfyllt. Tredimensionell fastighetsbildning infördes . En aktiv markpolitik från statens sida är en fråga som vi intensivt arbetar med för att frigöra statlig mark för byggande av bland annat hyresrätter. vet att hyressättningssystemet utreds. Det är inte någon lätt problematik, som man snabbt lägger fram förslag till om. Den måste belysas så att vi inte beträder vägen med marknadshyror, som ju ibland till och med folkpartisterna har andats om. Jag vet inte, , vad det var i mitt anförande som gjorde att kunde tolka mig så att jag ställde mot det övriga landet. Jag gjorde inte det. Jag sade att det är väldigt angeläget att vi får goda tillväxtförutsättningar i , men tillväxt skapas inte bara i . Det är också viktigt att vi har goda tillväxtmöjligheter i Norrlands kustland, i , i och på andra håll i landet. Jag hoppas att vi ska göra en gemensam ansträngning för tillväxten i . Det finns mycket annat på den här listan som jag inte kan ställa mig bakom och som jag tror vore direkt tillväxthämmande: nedläggning av AMS, minskade möjligheter till utbildning av lågutbildade, som också finns på program. Detta tror jag vore direkt tillväxthämmande. Att höja kompetensen också för de lågutbildade är en viktig tillväxtfaktor, och det borde inse. Jag ska inte beröra skatteutjämningsfrågan annat än i form av det enkla konstaterandet att ledamot i förespråkade en lösning som innebar att skulle få mera i bidrag än enligt utredningens förslag. Det var diskrepansen mellan och majoritetens förslag i utredningen. Jag är väldigt osäker på var står i utjämningsfrågan. Jag tror att det finns en djup spricka inom mellan de mer Stockholmscentrerade folkpartisterna och folkpartisterna ute i landet. Det är i vart fall det intryck som jag har fått när jag pratat med folkpartister ute i landet. 14 (): behöver en blomstrande huvudstadsregion. konkurrerar med , och andra europeiska storstäder. Vi har en av världens vackraste storstäder med fantastiska möjligheter om chansen ges, med rent vatten och i varje fall hyggligt ren luft. Fair play är vad som behövs. Ta del av våra förslag! Det vill statsrådet inte göra. Han menar att tredimensionell fastighetsbildning redan finns. Ja, men den medger inte skiktning av flerbostadshus. Man kan inte komma åt de frågeställningar som är viktiga för ökat bostadsbyggande. Vad gäller en aktiv markpolitik: Vad tänker statsrådet göra åt det faktum att det statliga markinnehavet till stor del finns i så kallade utvecklingsbolag tillsammans med stora byggjättar och ligger i träda? Kommer detta att ingå i uppdraget? Någon utredning om hyressättningssystemet kommer inte att presenteras . Detta har skjutits fram till . Kan jag få ett svar på den frågan? Det finns mycket mer att göra. Vad gäller utjämningssystemet behöver statsrådet bara läsa i medierna och exempelvis vad vår representant senast uttalade i . Där framhåller hon att hon tycker att lönekostnaderna borde ha funnits med för genomlysning i utredningen och att borde ha genomlysts extra mycket. har dock sagt: Nej, det gör vi inte. står fullständigt enigt i synen på behovet av en revidering av utjämningssystemet. Detta ska vara tillväxtfrämjande och ska passa hela landet. Det hade varit intressant att få en reflexion om de här ytterligare åtgärderna. politik syftar till att tillse att huvudstadsregionen får sjysta möjligheter. 15 (): Jag vill tacka för att hon har väckt den här interpellationen. Sanningen är ju den att stämningen i vår landsända delvis är ganska dyster. Jag håller med om att tillväxten i stoppar upp resten av landet. Vad som hade varit verkligt intressant att höra är om ses som en del av vår omvärld, som något attraktivt och positivt och där det inte är som , när en stor del av studenterna får vänta ett, två eller på att få ett arbete. De finns då visserligen inte med i statistiken, för de har inte någon a-kassa, men det råder en dyster stämning. Hur ska man se till att just får följa med nu när det börjar gå framåt i omvärlden? Vi är beroende av vår omvärld, men det gäller att vi skapar ett attraktivt . Kanske kunde inte bara skåningar tänka sig att flytta hit utan också en och annan från , , och och även från andra ställen. 16 Statsrådet (): Jag är skåning, men jag pratar i många sammanhang väldigt väl om . behöver ha en huvudstad med en positiv utveckling. Att vi har haft ett scenario med vikande sysselsättning och ökad arbetslöshet i beror främst på att luften gick ur IT-bubblan. Detta slog oerhört hårt mot , eftersom hade väldigt mycket verksamhet inom telekomsektorn. är vi förhoppningsvis inne i ett skede med konjunkturuppgång, och jag är alldeles övertygad om att har fantastiska möjligheter att vara en region som också bidrar till att dra i gång konjunkturuppgången. Men för detta krävs också vissa saker som förbättrar förutsättningar. Jag har varit inne på infrastruktursidan, där regeringen har tagit ett väldigt distinkt och förmånligt beslut för att underlätta för , nämligen om att ta över hela finansieringen av i statlig regi. På det viset kan vi snabbare driva igenom projektet och avlasta regionen ett ekonomiskt medfinansieringsansvar. Vi är beredda att ta allvarligt på frågan om den statliga marken. Men det är spännande att höra prata om aktiv markpolitik. När hon och hela hennes parti var i majoritet i tidigare bedrev man inte en aktiv markpolitik, utan man kursade bort marken till högstbjudande. Det är lite grann det som är problemet . Byggentreprenörbolagen sitter med de här 60 000 byggrätterna, som är inhandlade väldigt, väldigt dyrt, och har svårt att få i gång produktionen. Det ansvaret bär ju . Det hade varit bra om hade förespråkat en aktiv markpolitik när de borgerliga partierna satt i majoritet i under förra valperioden. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:192 om ägarlägenheter 17 Justitieminister (): har frågat statsrådet när han avser att inkomma till med en proposition om ägarlägenheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Som jag nämnt i ett tidigare svar till (svar på interpellation 2003/04:91) har regeringen följt tillkännagivande om ägarlägenheter genom att tillsätta en utredning som har lämnat ett förslag till lagstiftning i betänkandet Att äga sin lägenhet (SOU 2002:21). Arbetet inom bedrivs nu med inriktningen att regeringen ska återkomma till med ett ställningstagande till om utredningens förslag bör genomföras eller inte. Jag vill betona att de frågor som aktualiseras med anledning av utredningsförslaget är av komplicerad natur. Det behövs därför ytterligare tid för beredningen av frågan inom . Enligt departementets planering bör beredningen kunna vara slutförd . Jag avser att verka för att därefter får besked om regeringens bedömning i frågan. 18 (): Jag vill börja med att tacka justitieministern för det korta svaret. råder det bostadsbrist i minst 100 kommuner i jämfört med 77 . av befolkningen bor i någon av de 100 kommuner där bostadsbrist råder. Framför allt är det runt och som bostadsbristen har brett ut sig. beslutade att ge regeringen till känna att ett förslag om ägarlägenheter skulle tas fram i enlighet med bostadsutskottets förslag. Mer än har passerat, och har ännu inte fått en proposition på sitt bord. Tillkännagivandet om att ägarlägenheter skulle införas som ny upplåtelseform i finns i det betänkande som heter 1998/99:BoU7. Varför dröjer det? Borde inte rimligen alla förslag beaktas för ökat bostadsbyggande? Ägarlägenheter finns utomlands. Det är inget konstigt. Visst kan det vara av komplicerad natur att införa det, men det går säkert att lösa om man vill. Det har gått i andra länder. Om man vidtog några viktiga åtgärder inom bostadspolitiken skulle byggandet komma i gång. Det här är ett av de beslut som skulle kunna skapa möjligheter för ökat bostadsbyggande. Varför denna enorma politiska laddning kring ägarlägenheter? Det går bra att äga sitt hus, men inte en bostad i ett flerbostadshus. Det finns argument om att underhåll skulle vara ett skäl man är orolig för att folk inte skulle underhålla sina ägarlägenheter. Då vill jag säga att man kanske ska fundera på hur det ser ut i de kommunala bostadsföretagen. Vi skulle inte ha några sådana heller om det var det som var frågan. Och varför har man inte förberett tredimensionell fastighetsbildning, som skulle medge skiktning av flerbostadshus? Då kunde man ju blanda upplåtelseformer, få fram de här hyresrätterna också och framför allt hitta en alternativ finansiering till att öka bostadsbyggandet. Är det så att om inte alla kan äga ska inte någon få äga? Det kan man faktiskt undra. Jag har svårt att förstå varför regeringen förhalar frågan. Frågan om ägarlägenheter stöter jag på väldigt ofta. Väldigt många människor säger att regeringen och borde göra mer. Varför kommer inget förslag? Det svar jag har fått blir jag inte klokare av. Vad är det regeringen tänker göra? Eller är det en fortsatt förhalning av frågan som gäller? 19 Justitieminister (): Det här blir i stort sett en upprepning av det jag har sagt. Vi har tillsatt en utredning. Jag tänker inte ta en diskussion om hela beredningsprocessen. Det viktigaste nu är att det finns ett betänkande i SOU 2002. Vi arbetar nu med det här och kommer, som jag sade, att lämna ett ställningstagande till . Det är vad jag kan säga . 20 (): Att det kommer ett ställningstagande från regeringen hur ska vi tolka det? Kommer regeringen att vara positiv, eller kommer regeringen att vara negativ? Det är ju den stora frågan. Jag ska tillåta mig att bli lite visionär. Vilka möjligheter skulle ägarlägenheter kunna medföra för svensk bostadspolitik? Jo, det skulle innebära att man fick i gång en nyproduktion av bostäder, det är jag alldeles övertygad om. Det skulle också innebära att man hittade riskkapital för att kunna bygga bostäder. Jag tror också att ägarlägenheter skulle kunna bidra till en ökad mångfald även i miljonprogramsområdena. Det skulle till och med gå, om man ändrade till tredimensionell fastighetsbildning, att blanda upplåtelseformer och se till att hyresrätter, bostadsrätter och ägarlägenheter kunde samsas om det nu var tillåtet i , men det är det ju inte enligt rådande lagstiftning. Allt det här skulle också skapa stora möjligheter till gemensam förvaltning. Samfälligheter har vi stor vana vid i . Genom att införa ägarlägenheter skulle vi kunna skapa nya möjligheter att se lite mer visionärt . Man har ju lyckats med det i andra länder. Varför är så unikt landet Annorlunda? Det är möjligt i och men inte i . Det första förslaget om ägarlägenheter lades fram . Därefter har justitieminister efter justitieminister i socialdemokratiska regeringar sagt nej. Det är en lång och mödosam väg att vandra, men ve den som ger sig. Jag är fullständigt övertygad om detta och försöker nu påverka sittande justitieminister till att tänka om och försöka se möjligheterna med ägarlägenheter. Om inte annat hoppas jag att vi får en rejäl chans , om nu inte justitieministern kan tänka sig att tänka om. Men jag måste säga att var jag än rör mig i bostadspolitiska sammanhang så väcks alltid frågan: Varför är Socialdemokraterna så negativa, när det här förekommer i andra länder och fungerar alldeles utmärkt? 21 (): Jag har rätt stor förståelse för att regeringen och justitieministern upplever det här som lite tjatigt. Svaret andas Det här har jag svarat på förut. Men det var inne på här på slutet var egentligen frågan: Var finns den politiska viljan? Det är ändå ganska intressant att föra en diskussion kring frågan: Vad är målsättningen med den utredning som pågår? Jag får nog säga att vi känner en, i alla fall enligt min mening, välgrundad oro. I grunden vill regeringen inte införa det här med ägarlägenheter som en möjlighet, och det av rent ideologiska skäl. Jag deltog bland annat i diskussionen om tredimensionell fastighetsbildning , och det framkom väldigt klart i det ställningstagande som majoriteten då tog att tredimensionell fastighetsbildning omgärdas av ohyggligt många villkor. Det var i frågor som man i övrig fastighetsbildning låter lantmäterimyndigheten ta ansvar för, och jag anser väl att man där är ganska duktig på det. Som ett exempel kan jag säga att samarbetspartiet, , deklarerade helt öppet att man i samarbetet hade sett till, som man uttryckte sig, att hålla frågan om ägarlägenheter utanför diskussionen. Vad har för inflytande kan ju inte jag svara på. Ungefär hade jag en direkt fråga till bostadsminister . Han svarade på ungefär samma sätt: Det var tekniska komplikationer och så vidare. Det är klart att det kan vara. Men han avslutade med något som jag tyckte var intressant. Han sade: Ägarlägenheter kommer alltid att bli en marginell företeelse på den svenska bostadsmarknaden. Därför är det intressant om justitieministern kan ge ett besked å regeringens vägnar att det finns någon politisk vilja att över huvud taget införa ägarlägenheter som upplåtelseform. Det är ju inte så att de komplikationer och teknikaliteter som tas upp är olösbara. Talar man med till exempel Lantmäteriet säger de att det är fullt möjligt att införa ägarlägenheter. Det kan som sagt vara lite tjatigt, men vi känner en oro för att man arbetar med att hitta så mycket svårigheter att detta inte går, att man till syvende och sist egentligen vill säga nej. 22 Justitieminister (): Med risk för att vara tjatig jag vill inte påstå att ni är tjatiga, men jag kan nog upplevas som tjatig kommer vi att återkomma med ett ställningstagande från regeringen. har jag sagt det ytterligare en gång, och det är det besked jag kan ge . Detta arbete pågår , och sedan kommer vi att ge ett besked. Det är klart att det vore fel att nu börja spekulera om ett besked som kommer . Då blir det fel tågordning. 23 (): Det hade varit trevligt att från justitieministern få höra var skon klämmer. Vi i gör vårt yttersta för att framföra argument och visionärt tänkande och försöka bringa någon form av klarhet i vad som är problemet. Jag har inte blivit så mycket klokare . Jag kan dock skicka med en fundering som kom mig till handa , nämligen att detta egentligen också handlar ganska mycket om makt. Det skulle alltså hänga på frågan om att utbudet av hyresrätter skulle öka och att det finns synpunkter på det. Men då får man ju se över den frågeställningen. Det är ett medskick. Framför allt vill jag dock framhålla att regeringen och kan göra oerhört mycket mer för att öka bostadsbyggandet. Är det någonting som hanteras härifrån kammaren och från regeringen är det just de frågor som handlar om att införa nya upplåtelseformer, att se över lagstiftningen med mera. Jag kan förstå den frustration som en studerande gav uttryck för på ett mycket klokt sätt: Alla skyller på någon annan för att det inte byggs. Regeringen skyller på kommunerna, kommunerna på regeringen, regeringen på byggbranschen och byggbranschen på regeringen och kommunerna och vi står i bostadskö och har ingenstans att bo! Det är viktigt att ta fasta på detta. Många också utanför denna kammare funderar över varför det inte händer mer. Jag tycker att ägarlägenheter vore en ypperlig form. De kommer inte att lösa alla problem på bostadsmarknaden, men de kommer att bidra till en lösning. Jag skulle också vilja säga till justitieministern, som ett medskick till regeringen: Visa lite mod! Var lite modiga! Vi vill gärna se en proposition. Överläggningen var härmed avslutad.