prot · GR0959 · 2004-01-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM50 Skyldighet att stämpla tredjelandsmedborgares resehandlingar KOM(2003)664 till justitieutskottet /04:FPM55 Förslag till och Rådets förordning om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på Europeiska gemenskapens institutioner och organ KOM(2003)622 till miljö- och jordbruksutskottet /04:FPM56 Förslag till Rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor KOM(2003)625 till miljö- och jordbruksutskottet 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2003/04:MJ27MJ32 till miljö- och jordbruksutskottet /04:Sf16 till socialförsäkringsutskottet /04:L8L10 till lagutskottet /04:MJ13MJ21 till miljö- och jordbruksutskottet /04:Fi15 till finansutskottet /04:L5L7 till lagutskottet /04:MJ22MJ26 till miljö- och jordbruksutskottet /04:Sf17Sf19 till socialförsäkringsutskottet 4 § Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 1 (): vill med detta överlämna sitt betänkande om Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Några saker tycker jag är väl värda att understryka en sådan här dag. Först och främst ger det svenska möjlighet till en ständig granskning av hur myndigheter förhåller sig till medborgare och hur medborgare kan få rätt gentemot myndigheter. Det är en institution som är väl värd att slå vakt om och att på många olika sätt honorera. Detta innebär att svenska medborgare har ett bra skydd och en ständig vakt för att myndigheter beter sig korrekt. Man kan diskutera hur detta skydd över tiden ska utvecklas och förhålla sig starkt och aktivt i ett föränderligt samhälle. Det är viktigt att se till att det ständigt finns närvarande. En annan viktig sak är att JO genom sin verksamhet också sätter normer och standarder för hur myndigheter ska bete sig. Det är i själva tillämpningen av lag och rätt gentemot medborgare en normerande verksamhet som har betydelse inte bara där JO har granskat och där JO har haft synpunkter, utan det är också en verksamhet som på det viset påverkar myndigheter överlag inte bara det enskilda granskade fallet. Detta gör det också viktigt för del att följa JO:s verksamhet. Till detta kommer en annan sak som jag vill nämna här i kammaren, nämligen att de olika fall som tas upp i ämbetsberättelsen också är en bild av starka och svaga sidor i det svenska samhället. Det här är i princip ett underlag för samtliga utskott att följa och diskutera men det handlar också om att se vad förbättringar i lagstiftningen kan göra för oss. Den uppmaning som jag vill rikta här i kammaren är egentligen att det som ett underlag för diskussionen i och dess utskott är viktigt att ta del av JO:s ämbetsberättelse. Med detta följs det förslag upp som finns i betänkande, nämligen att redogörelsen läggs till handlingarna. Föredrogs betänkande 2003/04:KU7 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse (redog. 2003/04:JO1). Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll utskottets förslag. 5 § Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 2 (): I detta betänkande där den mer administrativa granskningen av regeringen redovisas finns det en lång rad olika analyser och reflexioner med anledning av hur regeringen utövar sin makt och hur man agerar. Det finns några saker som jag särskilt vill lyfta fram. Utskottet påpekar enhälligt, liksom i övrigt i betänkandet, vikten av att statliga företag styrs på ett sådant sätt att det är tydligt och lätt för att följa upp och granska hur styrningen har skett. Detta är viktigt, för det får aldrig råda något tvivel om var ansvaret för ett företags beslut finns det finns ytterst alltid i bolagsstyrelsen. Sker det någon styrning från regeringen ska denna vara öppen och tydlig så att den också kan kontrolleras. Den andra saken handlar om EU-arbetet. Där understryker utskottet vikten av att de faktapromemorior som delas till är relevanta och också ger bästa möjliga underlag för och dess olika utskott att diskutera och dra slutsatser och därmed också påverka processen. Den tredje saken som jag vill lyfta fram handlar om begreppet non-papers som utskottet har diskuterat. Där slår utskottet fast att vad man än kallar allmänna handlingar för så är de allmänna handlingar. Antingen är de offentliga, eller också är de sekretessbelagda. Att de kallas för någonting förändrar inte något vad gäller det ansvar som regeringen har gentemot eller när det gäller möjligheterna att på olika sätt ha insyn i vad de är för någonting. Den fjärde saken som jag vill lyfta fram gäller främjandet av kvinnliga chefer i statsförvaltningen. Utskottet slår fast att vi kommer att fortsätta att granska detta. Utvecklingen är inte tillfredsställande. Det finns all anledning för att på olika sätt se till att vi får en bättre situation när det gäller att ta vara på kvinnlig kompetens. Vi har också ett avsnitt om de statliga utnämningarna. I detta betänkande har utskottet nöjt sig med att redovisa de utnämningar som gjorts . Men utskottet konstaterar också att det är viktigt att gå vidare med detta i ett bredare perspektiv för att se vad som egentligen sker. Jag anser att det är utomordentligt viktigt att vi går vidare med detta i utskottet. I det moderata riksdagskansliet har vi närmare utrett detta för att ställa utnämningar i relation till de avgångar som skett inom olika områden. Jag vill nog påstå att man vid en fördjupad studie, vid en fördjupad analys, kan se att regeringen använder utnämningsmakten till att politisera i en utsträckning som inte är rimlig och till att gynna de egna på ett sätt som inte är förenligt med kraven på förtjänst och skicklighet. Man kan börja med att titta på de 20 viktigaste myndigheterna såsom Statskontoret redovisade dessa. Av de 20 viktigaste myndigheterna har nio myndigheter generaldirektörer som har en mycket tydlig socialdemokratisk bakgrund. I övrigt finns det inga generaldirektörer med politisk bakgrund. Av de nio som har politisk bakgrund är alltså samtliga socialdemokrater. Därutöver finns det ett antal generaldirektörer som har en bakgrund i . Det är uppenbart att här finns en utnämningsprincip som innebär att man missbrukar utnämningsmakten. När det gäller Arbetarskyddsstyrelsen, , , , , , , och finns det chefer som i praktiken har ett mandat från socialdemokratin. Detta är fel därför att när det är i denna omfattning och när det är så tydligt innebär det att man på ett sätt som inte är avsett politiserar statsförvaltningen. Vidare innebär det att man gynnar de egna framför det mer allmänna krav på förtjänst och skicklighet som bör gälla. Man kan gå vidare och på motsvarande sätt se hur det är när det gäller landshövdingarna. Där är det slående att i de tre största länen finns landshövdingar som har socialdemokratisk bakgrund. Det här är ett förhållande som vi inte tidigare haft. Det innebär att vi i de län som har ungefär hälften av befolkning har utnämnda landshövdingar som har en tydlig och entydig koppling till regeringsmakten och socialdemokratin på ett sätt som vi inte har skådat. När det gäller de utnämningar som har skett kan konstateras att det har utnämnts sex socialdemokratiska landshövdingar eller snarare, för att uttrycka mig korrekt, landshövdingar med socialdemokratisk bakgrund, medan på motsvarande sätt sex landshövdingar med socialdemokratisk bakgrund har avgått. Där har det inte skett någon förändring. Man har utnämnt en landshövding från , och sex med borgerlig bakgrund har avgått och ersatts med fem landshövdingar med borgerlig bakgrund. Det är ingen större förändring, kan man säga, men det ska ses i en helhetsbild av situationen som den är. För sedan gjorde en granskning av situationen i de statliga verken och inom de statliga företagen. Man granskade de sju största verken och de sju största företagen. Bilden var oerhört entydig. Av de 59 styrelseledamöterna i de största statliga bolagen var 22 personer med anknytning till socialdemokratin, medan det bara fanns fem med borgerlig bakgrund. Samma mönster fanns i de statliga verken. Det kan inte rimligtvis vara så, inte ens i den bästa stämning på en partikongress, att kompetens, förtjänst och skicklighet är så ojämnt fördelade i det svenska samhället. Det är faktiskt förtjänst och skicklighet som ska gälla i alla sådana befattningar. Den här utvidgningen av politiseringen som vi ser tar nu ett steg in i universitets- och högskolevärlden. När det gäller de utnämningar som har blivit klara ser vi att av de 31 ordföranden i universitets- och högskolestyrelser som vi har vid , , , högskolorna runtom i landet finns det 17 med politisk bakgrund, 13 av dessa 17 är socialdemokrater. Jag vill slå fast en sak, och det har utskottet sagt enhälligt: En politisk bakgrund är självfallet ingen belastning. Jag tror att det i minst i denna kammare finns många som håller med mig om detta. Självfallet är det en tillgång. Men det är inte så att det politiska mandatet och den politiska bakgrunden får överväga kravet på förtjänst och skicklighet, oavsett från vilket parti man kommer. Men det kan inte heller vara så att förtjänst och skicklighet är så entydigt fördelat att vi får dessa proportioner. Det är för mig och oss uppenbart att vi här har ett missbruk av utnämningsmakten, som leder till en försvagning av statsförvaltningen, som leder till en politisering och som leder till att man gynnar egna på ett sätt som inte är tänkt enligt vår grundlag. Jag välkomnar därför att vi i fortsatta arbete går vidare med denna granskning och precis som i detta betänkande går vidare och sätter in det i ett bredare perspektiv. Det är nyttigt, och det är viktigt att vi kommer till rätta med detta missbruk av utnämningsmakten. 3 (): 2 § i regeringsformen säger att utskottet minst en gång ska meddela vad som funnits förtjäna uppmärksamhet med anledning av den granskning som företar dels den administrativa delen, som vi behandlar , dels den granskning som vi kommer tillbaka till kammaren i en debatt senare i vår och som bygger på anmälningar från ledamöter. Det är mycket intressant att på det sätt som vi gör i kunna följa och med en viss systematik se hur regelverk, förhållanden och praxis utvecklas i administration. sade inledningsvis i sitt anförande att det är ett enigt konstitutionsutskott som i kammaren debatterar det här betänkandet. Jag ska kommentera några av de, som vi ser det, viktigaste punkterna i det här betänkandet och också något kommentera inlägg. Frågan om personalutvecklingen i är ett viktigt granskningsområde för utskottet. Vi har i flera omgångar uppehållit oss just vid jämställdhetsfrågorna utifrån olika aspekter. I förra årets granskning hade vi fokus på löneutvecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv. har vi varit mera inriktade på utnämningsmakten och chefsutvecklingen just ur ett jämställdhetsperspektiv. Vi har tittat speciellt på antalet kvinnliga ambassadörer, attachéer och generalkonsuler. Så har vi tittat på antalet kvinnliga chefer i . Av den granskningen framkommer att medvetet nu arbetar med att förverkliga sin jämställdhetsplan och att man har en handlingsplan för jämställda löner, att man har genomfört ett karriärplaneringsprogram det gjorde man och man har också ett chefsprogram för att främja rekryteringen av kvinnliga chefer. Med det kan vi se att det på finns en medvetenhet om jämställdhetskraven i utnämningsmakten. Det kan vi se i statistik också. Exempelvis är av de myndighetschefer som utnämnts kvinnor. Påpekas bör att det är tydliga skillnader mellan de olika departementen. Vi kan se att största andelen utnämningar av kvinnliga chefer har , medan har lägsta frekvensen av utnämningar av kvinnliga chefer. finns det också stora skillnader inom vissa högre tjänstekategorier i . Trots att det självklart finns åtskilligt kvar med arbete att göra för just jämställdheten mellan könen också på , tycker jag att vi ska kosta på oss att säga att somligt av det arbete som pågår förtjänar positiv uppmärksamhet. Utskottet markerar, precis som sade, vikten av att man fortsatt arbetar för att jämställt värdera kvinnors kompetens. Vi understryker det. En annan fråga som följs i granskningen och som alltid väcker debatt är antalet anställda i meningen utökningen av personal på . Där kan vi se en kraftfull ökning på , 46 nya medarbetare. Utskottet har statistik som går tillbaka . Vi kan också se att antalet anställda steg för steg har ökat. Det har vi haft uppe till granskning och debatt . Utskottet har tagit del av rapporten effektivare regeringskansli förslag till åtgärder där man har tittat på det här. Bortsett från att antalet anställda ökade under ordförandeskap i EU och att EU-medlemskapet självklart kräver åtskilligt av arbetsinsatser som kan motiveras med antalet tjänster, har vi ändå sagt med anledning den granskning av som finns i rapporten att ju har en speciell ställning jämfört med andra myndigheter. Det kan vara en del av förklaringen. Men utskottet har ändå funnit detta så intressant att vi har sagt att vi i kommande granskning med skärpa ska se på orsakerna till denna utökning av antalet tjänster. Vi har också sagt att vi ska titta med större skärpa på hur det ser ut med tillsättningen när det gäller de politiskt tillsatta tjänstemännen. I vilken utsträckning förekommer det utnämningar av myndighetschefer med politisk bakgrund? Detta är en klassisk KU-fråga som är intressant från konstitutionell synpunkt, och den är också politiskt mycket het. Vi i har haft denna fråga uppe till granskning, och vi har haft många utfrågningar och debatter. tycker jag att utifrån det material som finns i dagens betänkande, KU10, drog väl stora slutsatser. Kanske höll han sig inte heller till det material som dagens granskning grundar sig på. Han redovisade en annan granskning som hade gjorts på och en annan granskning som vi ska göra . Jag vill med förlov sagt framföra att dagens granskning gäller den statistik och det material som presenteras i betänkandet. Där framkommer det till exempel att man på nu är väl medveten om detta. Man har utvecklat verktyg som används när man utövar sin utnämningsmakt. Man tillämpar en samlad policy, och man anstränger sig för att skapa en utvecklad kravprofil som verktyg. Jag vill påpeka att denna medvetenhet, politiska granskning, kritik och debatt är något som har kommit . Men utgångspunkten är och det är givetvis också utgångspunkt att vid tillsättningar av statlig tjänst ska avseende endast fästas vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Utskottet upprepar därför sitt tidigare uttalande, att en person med politisk bakgrund inte ska vara diskvalificerad på grund av den omständigheten. Tvärtom kan politisk erfarenhet vara värdefull. Vi har tittat på 20012003, och det är ett kort perspektiv. Men statistiken pekar åt rätt håll. Den är positiv. Vi kan också se en rätt god avspegling av dagens politiska landskap. Tiden medger inte att jag redovisar mer statistik, utan jag tänker nu avsluta mitt anförande. Men utskottet återkommer till utvecklingen på det här området. Vi har gått igenom åtta granskningspunkter med underrubriker. I kammaren presenteras bara ett axplock av dem. 4 () replik: Det vi redovisar om utnämningarna i dagens betänkande är och jag citerar: Den det vill säga framställningen ger således ingen heltäckande bild av myndighetschefers bakgrund. Inte heller säger den något om utvecklingen . I mitt anförande pekade jag på det som vi måste granska framöver. Jag vill fråga : Är det ett uttryck för att använder sig av förtjänst och skicklighet? Är det detta som leder till att av de 20 viktigaste myndigheterna såsom Statskontoret har definierat dem har nio av cheferna, det vill säga i princip hälften, en tydlig socialdemokratisk bakgrund? Det finns ingen motsvarande borgerlig bakgrund. Är det ett uttryck för förtjänst och skicklighet? När det gäller ordförandena för universiteten och högskolorna är 13 av 31 socialdemokrater, och detta i en situation när det bara är 17 av dessa 31 som över huvud taget har en politisk bakgrund. Det innebär en ensidig slagsida åt socialdemokratin både när det gäller myndighetscheferna vid de viktigaste myndigheterna och när det gäller ordförandeposterna vid universitet och högskolor. Är inte detta uttryck för att någonting är fel? Jag refererade till en studie som har gjort. I princip en tredjedel av de personer i statliga verksstyrelser och statliga företagsstyrelser som har någon politisk bakgrund är socialdemokrater. Är det inte någonting som även för verkar vara konstigt? Finns det inte ens för en socialdemokratisk ledamot i anledning att känna att det är, om inte en hund begraven så i alla fall ett missbruk av utnämningsmakten bakom detta? Eller är det så att förtjänst och skicklighet är så ojämnt fördelat i det svenska samhället? 5 () replik: Den statistik som ligger till grund för dagens granskningsbetänkande sträcker sig över en ganska , men den visar att det nu inte ser ut på det sätt som beskriver när regeringen använder sig av utnämningsmakten. Av 66 utnämningar där det inte ställdes krav på särskild formell utbildning eller kompetens gick en tredjedel till personer med politisk bakgrund. Drygt hälften alltså 13 av 22 var socialdemokrater. En dryg fjärdedel var moderater, och övriga kom från , och . Det är den statistik som vi har att utgå ifrån i dagens granskning. Det historiska perspektivet och det som tar upp är det som återstår att titta på i vårt granskningsarbete. Vid det här tillfället avstår jag från att kommentera de siffror som vi inte har granskat, även om de utgör fakta. får jag en känsla av och det har inträffat också att politisk bakgrund enligt definition är lika med socialdemokratisk tillhörighet eller sympati. Det är en ganska grannlaga uppgift att försöka att ta reda på vad vi menar med politisk bakgrund. Tydlig politisk bakgrund är då att man har varit riksdagsledamot, att man har varit politisk sekreterare eller politiskt anställd tjänsteman på . Men vi måste vara medvetna om att det också finns en gråzon. Vad som konstateras i dagens betänkande är att det finns en medvetenhet om att det är förtjänst och skicklighet som gäller och ingenting annat. Självklart finns det oerhört förtjänstfulla socialdemokrater liksom det finns oerhört förtjänstfulla moderater. 6 () replik: Jag tror att det finns förtjänstfulla socialdemokrater, moderater, folkpartister, miljöpartister jag hinner tyvärr inte räkna upp alla partier. Men det är inte det som är poängen. Det finns förtjänstfulla personer som saknar politisk bakgrund, och poängen är att vi ska ha de mest förtjänstfulla och skickliga till befattningar i statliga verk och styrelser. Det är allvarligt när det är så uppenbart att det är ett kriterium som gynnas framför andra. har rätt i att vi i detta betänkande bara har redovisat utnämningarna under dessa år. Men det måste sättas i relation till avgångarna. Jag redovisade i mitt anförande att det har avgått fler borgerliga företrädare. När det gäller både statliga verk och landshövdingar har det skett en förstärkning av den socialdemokratiska dominans som jag också har redovisat. Detta material är inget nytt material. Det är de facto existerande material som speglar verkligheten. Inom de 20 största myndigheterna är de som över huvud taget har en politisk bakgrund enbart socialdemokrater. Det rör sig om nio stycken. I den utnämningsomgång som skedde efter vår granskning som gällde ordföranden för universitet och högskolor är 13 av 31 socialdemokrater. Jag säger detta för att visa på vad utskottet måste gå vidare med. Det skulle vara intressant om granskningen just tog in de här siffrorna. Det skulle också vara intressant att veta hur Socialdemokraterna i utskottet förhåller sig till ett resultat av det slag som jag redovisat. Är det rimligt att de verkschefer som har politisk bakgrund och är socialdemokrater är av en så stor omfattning? Är det rimligt att ha en snedfördelning av ledningarna för våra universitet och högskolor? 7 () replik: Det enda rimliga är att förtjänst, skicklighet och erfarenhet, och den kan också vara politisk, inte ska utgöra en diskriminering. Det tror jag att vi är helt överens om. Sedan tycker jag att den utfrågning som vi hade av , då han var anmäld till för just utövandet av utnämningsmakten, gav en bra bild. Statsministern gav en beskrivning av vilket oerhört arbete och vilken omsorg man lägger ned just vid utnämningar av högre chefer, myndighetschefer. Det händer att människor tackar nej. Det är alltså en svår uppgift. Den utfrågningen för utskottets granskning gav då vid handen att regeringen arbetar medvetet med det här och att det inte pågår någon form av kupp eller cementering av gamla metoder för att bruka utnämningsmakten. I sak är vi överens. Vad jag inte är överens med om är den oerhörda politiseringen som jag tycker förekommer från till exempel i den här frågan. framstår det som att en utnämnd socialdemokrat är det något mystiskt med och att man verkligen inte i första hand ser till förtjänst och skicklighet. Det är trist. Det blir fel ingångar i debatten. Men i övrigt tror jag att vi är överens om vad det är som ska gälla för utnämningar av chefer. Jag tycker att regeringen arbetar med det här på ett medvetet och bra sätt . 8 (): fick en ny rektor, , som har varit socialdemokratisk statssekreterare i . Utnämningen skedde samma vecka som TV:s Aktuellt kom med sitt senaste avslöjande om utövandet av utnämningsmakten. 16 av styrelseordförandena på våra största universitet och högskolor har en partipolitisk bakgrund. Av dessa har 13 socialdemokratisk bakgrund, 2 moderat bakgrund och 1 en folkpartistisk bakgrund. Detta menar jag är en partipolitisk snedfördelning som inte bara utmanar alla rimliga sannolikhetskalkyler utan också sunt förnuft. Den fråga vi bör ställa oss är om socialdemokrater verkligen är så förkrossande mer kompetenta att leda landets universitets- och högskolestyrelser än personer med annan politisk bakgrund. När man tittar på de här siffrorna verkar det nästan som att det skulle finnas något slags genetiskt samband, att hos ledande socialdemokrater finns det en myndighetschefsgen som inte finns hos ledande borgerliga företrädare. Vi har tidigare sett hur det finns en massiv majoritet av socialdemokrater i de viktigaste statliga bolagsstyrelserna. Vi har sett en rad politiska utnämningar till ambassadörer jag kan nämna och vilket har orsakat stora problem för utomlands med tanke på att ambassadörerna har drivit en helt egen utrikespolitik som gått emot den utrikespolitik som har slagits fast både av regeringen och av . Jag kan ju förstås leva med att detta faller tillbaka på regeringen. Att regeringen får badwill på grund av utnämningarna kan jag leva med. Problemet är att detta också ger badwill utomlands, och det är ett allvarligt problem. Det här är en del av ett större mönster. Statliga toppjobb används alltför ofta som belöningar eller förläningar åt gamla socialdemokratiska ledande företrädare, ofta ministrar. Det är ett missbruk av utnämningsmakten som inte står i överensstämmelse med det som regeringsformen anger ska vara de grunder som ska gälla när man utser statliga toppchefer, förtjänst och skicklighet. Dagens granskningsbetänkande pekar inte i motsatt riktning till det jag har sagt , utan tvärtom visar betänkandet att det finns en socialdemokratisk dominans i de chefsrekryteringar som gjorts under 20012003. Vi säger också i utskottets betänkande att det finns en bild som vi inte har kunnat ta del av. Vi måste se till helheten, och vi har bara sett vad som skett .