prot · GS0949 · 2004-12-13 00:00:00 — Vilken politik som en samlad borgerlighet skulle föra på området står skrivet i stjärnorna. Här finns inga gemensamma förslag. Här finns inte en enda gemensam reservation över huvud taget. Den politik samarbetspartierna vill föra finns gemensamt redovisad i betänkandet. Jag ber att få yrka bifall till förslagen och avslag på samtliga reservationer som finns i betänkandet. 71 () replik: Vi vet inte alltid vad som göms bakom hörnet, sade i sitt anförande. Nej, det uttalandet kan man instämma i. Han sade också att det är viktigt med det livslånga lärande. Hur rimmar det med de problem på doktorandsidan som jag lyfte fram tidigare i mitt anförande och som jag inte uppfattade att utbildningsutskottets ordförande tog upp med ett enda ord i sitt anförande? Vad ska vi göra åt den problematik som uppstår för dem som har tillbringat på akademin och har valt att åka utomlands och skaffa sig postdoktorstjänster, eftersom det inte finns så många att tillgå här i , och som hamnar utanför socialförsäkringssystemet? Vad är alternativet från vänsterkartellen, Socialdemokraterna och regeringen? Är inte vackra tal om hur viktigt det är att satsa på det livslånga lärandet och ge möjligheter ganska så motsägelsefullt när det ställs i relation till hur verkligheten ser ut för den här gruppen, som regeringen dessutom säger sig vilja vidga? Det ställdes en fråga om vår uppfattning om antalet vuxna som ska gå i vuxenutbildning. Det är riktigt att vi antar att det kommer att ske en minskning på området. Det beror på att vi skissar på en arbetsmarknad som ser annorlunda ut, som fungerar bättre och där det finns fler arbetstillfällen. Men vi håller också inne rekryteringsbidraget därför att vi tycker att det är viktigare att satsa på sådan verksamhet som fungerar, till exempel kvalificerad yrkesutbildning. Där föreslår vi väsentligt många fler platser än vad regeringen har, och vi klarar också finansieringen. Det nämnde inte . Men det är viktigt att nämna i debatten. Vi säger inte alls nej till vuxenutbildning. Men däremot tycker vi att det ska ställas väldigt höga kvalitativa krav. Det gäller inte minst att sådan utbildning ska leda fram till bättre förutsättningar att ta ett arbete. Det kan man inte säga när det gäller väldigt många av de åtgärder som regeringen har ägnat sig åt . 72 () replik: Jag instämmer gärna i den del som gäller KY. Det är en viktig utbildningsform som ger väldigt bra resultat. Men det känns inte bra om man ställer den i motsats till människors möjligheter att kvalificera sig för att delta i en eftergymnasial yrkesutbildning. Det är mycket vad det handlar om när lägger fram sina förslag. Ni tar väck rekryteringsbidraget. Det rör 21 000 personer. Ni tar väck korttidsstudiestödet, som gäller 11 000 personer. Ni tar väck kombinationsutbildningarna, som ger 6 000 personer möjlighet att skaffa sig en tillkommande utbildning. Jag har inte lyckats räkna fram hur många tiotusentals det är som försvinner i den kommunala vuxenutbildningen med det studiestödsförslag som ni har lagt fram. Men jag kan se att i ert budgetförslag är resurserna 2 miljarder mindre. Då kanske man inte ska brösta sig alltför mycket om förutsättningarna för att bedriva så hiskligt mycket utbildning och studiestödsberättigad verksamhet utöver det som samarbetspartierna har lyckats finansiera. Snarare är det väl skyldighet att svara på frågan: Vad gör med de människor som behöver skaffa sig tillkommande utbildning för att kvalificera sig för till exempel kvalificerad yrkesutbildning eller högskola? Vilket besked har ni till dem när ni i praktiken har plockat väck de möjligheter som finns att bedriva vuxenutbildning? 73 () replik: Det är som jag sade tidigare inte så att vi vill plocka bort allt vad vuxenutbildning heter. Det skulle man kunna förledas att tro när man lyssnar på för mycket. Däremot vill vi se en omstrukturering. Vi tycker till exempel att det är fel att man akademiserar utbildningar som inte behöver akademiseras som till exempel KY. Det är fel att ställa kravet att högskolepoängen och högskolekompetensen ska vara styrande i detta avseende. Det har varit ledstjärnan under större delen av 90-talet för Socialdemokraterna. Det styrde , och det styr också rekryteringsbidraget. Det är därför vi motsätter oss reformen. Det gjorde vi när den presenterades inför kammaren förra gången. Vi kommer att fortsätta att motsätta oss den, eftersom vi vill se en annan inriktning. Svaret på frågan när det gäller dem som antingen befinner sig i systemen eller som Socialdemokraterna vill slussa in är naturligtvis att vi erbjuder ett alternativ. Vi erbjuder en arbetsmarknad som fungerar bättre, där man öppnar andra möjligheter och till exempel erbjuder människor som är praktiskt snarare än teoretiskt lagda att få arbete, utbildning och praktik efter eget skön. Det tycker jag är en tilltalande verklighet. När jag är ute och pratar med människor som är sysselsatta i KY märker jag att det är den utbildningsform som vi i borde ha så otroligt mycket mer av än vad vi har. Det är också därför som vi ökar antalet platser. Jag delar utskottets ordförandes bedömning; det är rimligt att man öppet redovisar varför man gör vissa politiska ställningstaganden. Det gör vi i våra texter och i våra motioner eftersom vi har ett annat alternativ. Men alla reservationer på det här området är inte sammanlänkade jag kan ta fribeloppet som ett bra exempel på grund av små marginella skillnader som vi säkert kommer att kunna övervinna vid våra respektive samtal när det blir så dags. Det finns inte några djupa skillnader mellan de borgerliga partierna på området. Det ska inte utbildningsutskottets ordförande försöka måla upp som en bild av verkligheten, för det stämmer inte. 74 () replik: För att börja med det sista är det inte jag som målar upp. Jag läser budgetbilagan till utskottets betänkande, och där ser man att det finns tydliga skillnader. Två partier gör jättelika besparingar på studiestödet, det vill säga eget parti och . och har samma volym på studiestöd i sitt budgetförslag. När det gäller fribeloppet vill jag minnas att det fanns en gemensam trepartireservation. finns det tre separata reservationer. Det tyder inte på att samsynen har ökat, utan snarare minskat i omfattning. Frågan är hur ser på kompetenskraven framöver och vilken arbetsmarknad vi ska ha. Vi tror inte att vi har kommit till vägs ände . Ingenting mer kommer att hända nu när det gäller ökade krav på utveckling på olika områden av arbetsmarknaden. Vi tror fortfarande att människor behöver ha möjlighet att ställa om och möjlighet att skaffa sig kompletterande kunskap och att de behöver stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Då är naturligtvis möjligheterna till vuxenutbildning jätteviktiga. var ni emot, och rekryteringsbidraget är ni emot. Jag har svårt att förstå hur ni ser på människors förutsättningar att skaffa sig den möjlighet som det innebär att behålla eller stärka sin plats på arbetsmarknaden. Skulle ni tro att kompetenskraven minskar ? Tror ni att utvecklingen blir sådan? Då verkar er politik på området mer logisk. Men eftersom ni säger ett och gör ett annat tycker jag fortfarande att det känns otydligt när det gäller vad ni tror om kompetensbehoven på arbetsmarknaden framöver. 75 AXEL DARVIK (fp) replik: Jag berättade i mitt anförande om ett antal studenter som i tvingas lämna sina utbildningar därför att den ekonomiska verkligheten är så pass krass. Det beror alltså inte på vikande studieresultat eller något annat, utan på den svåra ekonomiska situationen. Jag vill ha ett rättvist system som ger alla individer möjligheter till utbildning oavsett vilken bakgrund de har. Vi ser att regeringen smygvägen har sänkt studiemedlen. Vi i vill göra någonting åt detta, och vi höjer i vårt budgetförslag studiemedlen med för alla studenter. Därefter räknar vi upp studiemedlen i takt med priserna i samhället i övrigt. Vi vill också att de studenter som har barn ska ha möjlighet att få ett barntillägg och ett tilläggslån på . Vi vill att flit ska löna sig och att man ska ha ett tryggare och rättvisare system. Jag undrar vad anser att konsekvenserna för det här landet blir av de krossade framtidsdrömmar som vi ser bland studenter. Får inte det mycket allvarliga konsekvenser för det här landets möjligheter och framtid som en kunskapsnation? 76 () replik: Jag kan ärligt säga att jag blir mer oroad när jag läser budgetförslag på området än när jag läser , , Socialdemokraternas, Vänsterns och . Och varför det? Jo, för att i det budgetförslag som ni lägger fram finns det 2 045 miljoner mindre till studiestöd än vad det finns i regeringens förslag , som majoriteten i står bakom. När Axel Darvik pratar med folk ute i verksamheten är det alldeles utmärkt. Tyvärr åtföljs inte resonemanget av resurser i budgetförslag. Jag kan inte hitta något annat än de . Dessa , som är så avgörande för att minska stressen och öka förutsättningarna, betalar ni genom att låta dem som läser på gymnasial nivå i vuxenutbildningen få mer än i minskning. Det är den rättvisa som Axel Darvik pratar om när han säger att man vill ha ett rättvist system. Jag undrar varför det blir så mycket rättvisare när de som läser på gymnasienivå på vuxenutbildningen blir av med i förhållande till andra grupper. Jag tycker inte att det känns bra att man på det sättet ställer dem som har lägre utbildningsnivå emot dem som läser på de högre nivåerna och att man inte orkar göra en nyprioritering på området. Det skulle man i så fall fått större uppskattning för. När det gäller barnfamiljerna sade jag att man kan överväga det system som har redovisat. Det är inte odiskutabelt. Det finns också andra system som man kan överväga. har regeringen sagt att man dels avsätter pengar för ett barntillägg till de studerande, dels återkommer med regelverk för detta. Jag antar att vi på den punkten får anledning att återkomma med en diskussion framöver. 77 AXEL DARVIK (fp) replik: Det är naturligtvis positivt att höra att man nu kommer med någonting för barnfamiljerna. En av grundprinciperna för vårt system är just att det ska vara rättvist. Vi ser inte att man ska utmärka vissa grupper av studenter och säga: Ni får er utbildning helt betald, utan att behöva låna en enda krona! Andra studenter tvingas ju låna stora belopp för sin utbildning. Jag tycker inte att det är rättvist. Jag vill ha ett system som är lika för alla, där man inte ska skapa några drivkrafter för att vänta med sin utbildning till senare i livet och då få en gräddfil med extra bra förutsättningar. Jag vill ha ett system som också ger möjlighet för studenter att klara av sina studier. Om vänder sig om och träffar studenter så hör han att många av dem säger att den ekonomiska situationen inte gör det möjligt för dem att fullfölja sina studier. Det är klart att man kan stå här och nästan lite föraktfullt säga att de inte är så mycket. Det är lätt att säga i den här salen, med idel höginkomsttagare. Ute bland studenter kan jag säga dig att extra är ett ganska så betydande belopp eftersom de har så pass små marginaler att röra sig med. Detta är inte det enda, utan vi har också tilläggslånen och de slopade fribeloppen som förslag från för att förbättra studenters ekonomiska situation. Jag vill att alla ska kunna ha samma möjligheter från start. Oavsett bakgrund ska man ha möjlighet att studera vidare. Det ska inte vara som vi ser att det är , när vi ser tendenser att beroende på vilken bakgrund och vilka föräldrar man har och om de kan ställa upp när det krisar så har man olika möjligheter att studera. Det är ett samhälle som jag inte vill se. 78 () replik: Jag vill inte heller se ett mer tudelat samhälle. Men de förslag som jag kritiserar från har ju den omvända fördelningspolitiken som grund. Jag ser det inte som ett fel att föreslår i ökning till studenterna på högskolan. Den fråga jag ställde handlade om varför det är lättare för dem att klara sig än för dem som man tar mer än av. Det gäller de studenter som läser på gymnasial nivå för att skaffa sig en utbildning och ta sig in på högskolan eller för att behålla sitt jobb och så vidare. Axel Darvik nämner dem som har utbildningen betald. Det är den allra svagaste gruppen på arbetsmarknaden. Det är de som har rekryteringsbidrag, som är arbetslösa, som riskerar att bli arbetslösa eller som är funktionshindrade. Axel Darvik säger till dem: Ta väck bidraget! Ni använder den utsatta gruppens bidrag till studenterna på högskolan. Hade man orkat göra en ordentlig prioritering här hade man naturligtvis inte betalat dessa för högskolestudenterna och det kan ju i och för sig vara angeläget att göra det genom att försämra förutsättningarna för dem som läser inom vuxenutbildningen. Jag tycker att förtjänar kritik på det området också. kan jag inte underlåta att säga att det känns som om utbildningspolitik är mer moderat än den moderata, och det är inte menat som ett beröm. 79 () replik: När det gäller bidrag till vissa organisationer vill jag först säga till att vi kristdemokrater vill överföra medel till rekryteringsbidraget så att pengarna går ut via CSN och inte via de fackliga centralorganisationerna. lades den studiesociala utredningen äntligen på regeringens bord. har inte mycket hänt. Det är fortfarande ett vakuum i de studiesociala frågorna. Därför vill jag ta tillfället i akt och ställa ett antal frågor till utbildningsutskottets ordförande. När kan vi räkna med att de fåtaliga förslag som ändå fanns i den här utredningen kommer upp till behandling här i ? När kan vi förvänta oss, om ens någonsin, ett nytt grepp i de studiesociala frågorna från vänsterkartellens sida? Låt mig fortsätta frågandet genom att ställa en mycket konkret fråga som gäller deltidssjukskrivning. är det inte möjligt när man studerar. Tycker att det är rimligt att det är så? Hur är det med karensen som jag tog upp i mitt anförande? Tycker att det är rimligt att studenter ska vara den enda grupp som har en karens ? Är det över huvud taget rimligt att ha ett så här stelbent system som vi har på studiemedelsområdet? Där ses alla på ett och samma sätt, och det tas inte hänsyn till att studenter ser väldigt olika ut och borde ha samma rättigheter och samma möjligheter som alla andra samhällsmedborgare att få ta del av socialförsäkringssystemen? 80 () replik: Låt mig börja med att påminna om att de krav som ställer på ökade insatser på det studiesociala området eller på studiestödsområdet kan vara berättigade. Det sade jag också i mitt huvudanförande. För vår del begränsas detta i prioriteringsordning och tidsordning av tillgång till ekonomiska resurser. Jag antar att det är samma sak för och . En del av de förändringar som föreslog när vi stod här och som skulle genomföras 2005 har och flyttat . När vi stod här var det precis samma sak. skjuter finansieringen av den politik som man vill genomföra till ett budgetår som man inte behöver ta ansvar för just . Jag tycker att det minskar trovärdigheten i argumentation att ni inte har med dessa pengar i er budget för det budgetår vi beslutar om, utan att det alltid ligger på ett annat år. Jag tror att trovärdigheten hade ökat om det hade varit tvärtom. Jag utgår ifrån att regeringen kommer med en studiestödsproposition . Även där och även då kommer det säkert att göras ekonomiska avvägningar av vad som är ekonomiskt möjligt och rimligt att göra. Inför det kan man väl, mot bakgrund av det man kan se i den budgetproposition vi nu har framför oss och de budgetalternativ som finns från de borgerligas sida, fundera över vad som skulle vara den borgerliga sidans gemensamma krav där. Kommer stödet till vuxenutbildningen att finnas kvar? Eller får ge sig för och , för att ta en aktuell och angelägen fråga? 81 () replik: Det är värt att notera att inte besvarade en enda av frågorna. Det var möjligen ett svar att det eventuellt, , kanske ska komma en proposition. Det är ju så det brukar heta från vänsterkartellens sida. Det är så det brukar heta i budgetdebatt efter budgetdebatt. Det ska eventuellt komma en proposition framöver när allting är färdigtänkt och färdigdiskuterat, och så händer egentligen ingenting förrän efter mycket , om ens då. Det har vi sett i till exempel frågan om barntillägg för studerande med barn. Jag ber därför att få återkomma till mina konkreta frågor. Jag kan sammanfatta dem i en enda fråga, och jag ber verkligen att svara på den. Anser att det är rimligt att högskolestudenter inte har samma tillgång till socialförsäkringssystemen som alla andra som bor i ? Är det rimligt? Ett ja eller nej som svar på den frågan skulle betyda mycket för den fortsatta diskussionen. Kommer det ett ja som svar på den frågan finns det underlag att fortsätta diskussionen. Kommer det ett nej som svar på den frågan visar det än en gång vilken skillnad det är mellan och oss kristdemokrater. Vi kommer med förslagen och framlägger dem på bord. Vi gömmer dem inte, utan vi framlägger dem här i i motion efter motion så att , om han svarar ja på min fråga, har alla möjligheter att bifalla dem när de kommer upp till behandling här i i vår. Snälla , svara på frågan: Är studenter lika mycket värda som alla andra i vårt samhälle? 82 () replik: Det är intressant att lyssna på . När man läser motioner som handlar om studiestödet både , och förrförra året, som jag har repetitionsläst inför den här debatten, ser man att diskussionen är densamma. Men de lösningar som vill ha lyser med sin frånvaro i de förslag som ni lägger fram. anslår inte en krona till de förslag som pratar om. Ni har 43 miljoner mindre än regeringssidan. Man kunde tro att ni hade 5 eller 10 miljarder mer när man hör talet om allt som ska åstadkommas i värld, men det finns alltså inte en krona. kallar Socialdemokraterna och samarbetspartierna för vänsterkartellen. Jag får väl kvittera med att säga att ingår i maktalliansen. Resultatet av den har vi ännu inte sett, men jag antar att vi inte kan undanhållas resultatet. kommer det väl också något slags utfall av den. säger att det inte händer någonting. Låt mig då säga att vi har genomfört ett rekryteringsstöd på 1,8 miljarder. Vi har genomfört en kombinationsutbildning som gäller kompetensutveckling för folk i kommuner och landsting som handlar om ett antal hundra miljoner. Vi kommer med ett barntillägg som gäller 450 miljoner. I den budget som vi ska anta har vi föreslagit att studiestödsgränsen för de äldre ska ökas. Det är några exempel. Problemet för blir väl närmast hur han ska övertyga och om att få behålla dessa pengar om det skulle vara så illa att maktalliansen skulle få regeringsmakten. De stora partier som vill samarbeta med är ju inte intresserade av vuxenutbildning och människors möjligheter att kvalificera sig för högre utbildning över huvud taget. 83 () replik: Under den förra mandatperioden blev det plötsligt enighet i utbildningsutskottet om att man skulle tillsätta en studiesocial utredning på förslag. Det var väldigt positivt. Sedan visade det sig att det blev en enmansutredning med väldigt begränsade utredningsdirektiv. Man fick inte den totala översynen av studenternas studiesociala situation och hur de skulle få ta del av trygghetssystemen och socialförsäkringssystemen. Därför blev resultatet ganska klent. Det är bra att barntillägget kommer . Det är väldigt positivt. Men jag vill fråga : Är det inte dags att gå ett steg längre och ta ett totalgrepp här och tillsätta en bred utredning som verkligen får analysera studenternas studiesociala situation så att studenterna får del av det välfärdssystem som medborgarna i övrigt har? 84 () replik: Det är en intressant infallsvinkel att göra en total översyn av studiemedlen och studiestödssystemet igen. Jag tror om de bästa ambitioner, inte minst med tanke på att de budgetförslag som läggs fram här i ändå är rimliga. kan jag inte låta bli att fundera på vilket ansvar kommer att ta om vi skulle göra en sådan översyn. Förra gången vi gjorde en reformering av studiestödet var 1999. Jag har med mig protokollet från den debatten, med tanke på innehållet. representant i debatten om UbU7 sade då att fribeloppet endast bör höjas till två basbelopp, att rätten till studiemedel utan annan prövning än den som gäller studieresultatet bör begränsas till åtta terminer samt att för ytterligare studietid bör en generös prövning göras upp till tio terminer och därefter en något mer restriktiv prövning. Har nu helt omvärderat sin hållning så att man kan tro att det skulle bli en mer generös hållning om det blev en total översyn än vad fallet var förra gången? Då var ju kritiken mot regeringen att man var för generös i det förslag som man lade fram. För övrigt är det som jag sade tidigare: För vår del handlar det inte om att vi är negativt inställda till att förbättra de studerandes villkor på vilken nivå vi än håller oss. Det handlar mer om att göra den vanliga prioriteringen och avvägningen mellan olika områden när vi tar de steg jag här har redovisat efterhand som de är ekonomiskt möjliga. 85 () replik: Vad gäller studiestödssystemet är vi nog ganska mycket mer generösa i synen på det än vi var 1999. Men det jag frågade om var inte detta utan en studiesocial utredning, en bred parlamentarisk utredning som skulle gå igenom studenternas situation och möjligheter att få del av socialförsäkringssystemen och hitta bra lösningar på detta. Jag tror att det skulle vara väldigt bra om vi hade en sådan bred utredning, där både partierna och studenterna var väl representerade, för att försöka hitta bra lösningar som passar studentkollektivet. 86 () replik: Först kan jag förstå att ni i inte uppskattar att bli påminda om hur det var förra gången. Om vi dock bortser från det just nu antar jag att mycket av det resonemang som vill se i en ny studiesocial utredning handlar om kopplingen till de andra sociala systemen. Det nuvarande systemet är ju ganska enkelt. I och för sig blir jag inte riktigt klok när jag läser motion om studiestödet. Där står att studiestödet ska vara lika för alla. Sedan pratar man om 5050, och det innebär väl, om jag förstått saken rätt, att vill minska bidragsdelen även för grundskole- och gymnasienivån till 5050-nivån. I övrigt är ju systemet likformigt . Jag antar dock att det är kopplingen till de andra sociala systemen som i första hand är ute efter. Här tror jag att det beslut som fattades här om en stor parlamentarisk översyn av socialförsäkringarna också kommer att tangera det här området. Sedan kan jag anta att den utredningen tar än vad en snabbare utredning med ett mer begränsat uppdrag hade gjort. Det är alltså möjligt att det tillkännagivande som gjordes om en total översyn av socialförsäkringarna med en parlamentarisk behandling kommer att fördröja en del av det som både och jag skulle kunna tänka oss en snabbare hantering av. 87 (): Det är faktiskt närmare en miljon människor som finansierar sina studier med någon form av studiestöd. Det berör alltså väldigt många. Det är också riktigt, som någon nämnde här, att vi i internationell jämförelse har ett mycket generöst studiestödssystem som minskar betydelsen av ekonomiska, geografiska och sociala hinder för studier på samtliga utbildningsnivåer i systemet. har sagt väldigt mycket klokt om det här betänkandet, och jag ska börja med att yrka bifall till dess förslag. Sedan ska jag ägna mig åt att ta fram två saker som vi gläds väldigt mycket åt. Det ena är det som står i 121-punktsprogrammet och som samarbetspartierna nu har beslutat om, nämligen att införa ett barntillägg för studerande. Att det kan bli så tycker vi är oerhört roligt. Man ska dock veta någon sade att det här går för långsamt och så vidare att det inte är helt lätt att se hur ett sådant här barntillägg ska kunna utformas, och det finns all anledning att nu titta över det ordentligt. Det är stor skillnad mellan om man knyter det till den studerande eller om man knyter det till barnet. Man måste också fundera på sådana saker som hur man ska hantera det om båda föräldrarna studerar, om de har gemensam vårdnad och så vidare.