prot · GS0915 · 2004-10-15 00:00:00 — Ska man via skattehöjning ändra folks beteende måste man höja skatten ännu mer, och det är inte vi beredda att göra. Vi vill inte straffa dem som behöver bilen. Vi vill inte straffa dem som inte har alternativen. Vi vill stimulera framväxandet av nya, förnybara bränslen. Vi har en helt annan syn på hur det här ska gå till . 178 () replik: Jag har ytterligare en fråga till , och den är kopplad till energipolitiken. Vi är, som sagt var, överens i många frågor, bland annat när det gäller avvecklingen av kärnkraften. Men partiledare har gått ut och sagt att partiet ska ta upp det när man diskuterar i den nya maktalliansen. Jag säger lycka till, men jag vill gärna att du utvecklar vad ni tänker resonera om, för ni är ganska oense . 179 () replik: I går hade man en djuplodande energipolitisk debatt här i kammaren, där vi från vår sida sade tydligt att det behövs en energiomställning. Jag tror att alla partier i alliansen är överens om det. Vi är överens om att det behövs en ny regering som kan skapa tillväxt. Där finns det en sak att diskutera: Hur gör vi med energiomställningen? Jag är helt övertygad om att vi kommer att bli överens om hur vi via marknaden kan få en energiomställning utan fossila bränslen, oavsett om det är olja eller om det är kärnkraft. 180 (): Det är väl ingen som under har undgått de problem vi har runtomkring oss. Somrarnas algblomning, oljeskadade stränder och brist på fisk är mycket tydliga tecken på att vår havsmiljö, och speciellt , är i obalans. Alla länder runt , utom , är nu medlemmar i . Det ger oss naturligtvis en möjlighet att mer och mer tillsammans försöka arbeta för den miljö som vi äger tillsammans. Förut har vi ofta sagt att havet ägs av alla och ingen. som många hävdar rätten till havets resurser tar ingen det yttersta ansvaret för havet. Fisken har traditionellt behandlats som ägarlös resurs. Fisk och andra djur känner inga nationsgränser utan rör sig över stora områden. Det är kanske lättare att få ett aktivt folkligt engagemang kring avverkningshotade parkträd än hotade döda havsbottnar. Vårt förhållande till havet är ganska diffust. Delvis beror det på att vår historia är starkt knuten till jord- och skogsbruk. Det är naturligtvis svårare att med blotta ögat se förändringar i den miljön jämfört med landmiljön. Miljöproblemen i havet är ingen nyhet, och har en mängd insatser, med gott resultat, gjorts för att förbättra situationen. Det har tagit tid, och det har kostat pengar. Att reparera miljöskador är dyrt. Därför måste den framtida politiken vara att arbeta förebyggande. Vi har i en väldigt bra struktur för att styra miljöarbetet. Vi har våra miljömål. Först har vi och miljökvalitetsmålen, och sedan har vi uppföljning av etappmålen. Det är naturligtvis några områden som ingår i de här målen som är svåra att hantera. Havet är ett sådant område. Det ska bli intressant när vi gör en utvärdering av våra miljömål. ser jag, som också regeringen har sagt, att vi måste ha en sammanhållen marinpolitik för att få en helhetssyn på alla miljömål gällande havet. Det som också har varit intressant är det samarbete som pågår runt om som ett särskilt känsligt havsområde. Det har gått bra. Det är synd att fortfarande inte på papperet vill vara med. Men vi vet att i det praktiska arbete som pågår vi ska lämna åtgärdsförslag till IMO är aktivt med. Det är väldigt viktigt att samarbetet med fortsätter inom nordvästra men också runt . 181 () replik: Det var intressant att höra ta upp en av de frågor som länge har drivit. Jag utgår från att min kollega kommer att ytterligare tala om det. Jag vill ta upp en skogsfråga. Vi hade tillsammans möjlighet att besöka skogsindustrierna . Där tog man bland annat upp ett nationellt träprogram och förädlingspotentialen. Skogsindustrierna framförde kritik mot regeringen och efterfrågade tydliga signaler vad gäller samordnarfunktion. Man hänvisade till ett gemensamt riksdagsbeslut . Eftersom är nyckelperson i detta sammanhang vill jag fråga henne vad som händer. 182 () replik: Den här frågan ligger i näringsutskottet, så jag har inget helhetssvar. Men det som är viktigt när vi diskuterar material, oavsett om det är trä eller något annat byggmaterial, är att hela den diskussionen kopplas till hållbart samhälle. Var kan vi använda material som är energisparande? Var har vi uthålligheten? Att koppla hela diskussionen om exempelvis byggmaterial till klimatdiskussionen måste vara grunden. Detaljfrågan kan jag tyvärr inte besvara . 183 () replik: Jag vill be att förmedla den här hälsningen till kollegerna i näringsutskottet. De ska ta den här frågeställningen på allvar, så att det inte förblir så att vi står still i . Man hänvisar till att går kraftigt framåt, men i står vi still just . 184 () replik: Vi har miljöministern här som säkert också tar den här frågan med till regeringen. Jag har arbetat med denna fråga , och jag vet att man inom branschen samarbetar ganska mycket med , som redan tidigare kom in i träbyggande och den här typen av kluster än . Vi ska utveckla detta själva, men det är viktigt att också ta reda på och vara på den samlade nordiska kunskapen om träet. 185 () replik: Tack, , för ett kärnfullt anförande. Vi vet att gör ett gott arbete i det hon har talat om. Jag tänkte däremot fråga om regeringens straff på de kanske bästa miljövänner vi har här i landet, nämligen våra svenska bönder, och inställning till det som regeringen för tredje gången har gjort för våra svenska bönder och straffat dem för det budgetmisslyckande som har varit. Man skjuter på EU-utbetalningarna till efter årsskiftet. Vi vet att detta för en företagare är orimligt. Vi vet att det inte är lyckosamt att spelreglerna förändras på det här sättet. Anser det rimligt att man skjuter på de här utbetalningarna än en gång till de svenska bönderna, kanske våra bästa miljövänner? Det senaste jag har fått höra är att de dessutom eventuellt ska betala skatt innan de erhåller de här pengarna. Anser att detta är rimligt? 186 () replik: Utbetalningarna till jordbruket är alltså det prisstöd som vi ger på sammanlagt någonstans kring . Att det skulle betalas ut först var klart redan i vårpropositionen. Jag har hört interpellationer från samtliga fyra allianspartier, men när jag läser ert budgetförslag hittar jag inte någonstans att ni skulle ha hittat en lösning för att hålla ramen och hålla utgiftstaket. Om vi har en enda näring som är beroende av stöd och flyttar den utanför, vad ska vi då göra med de andra? 187 () replik: Svaret att attackera de fyra allianspartierna är ett magert svar, . Min fråga är: Är det rimligt att man år gör så här med en enskild grupp, en företagargrupp i ? Varför har man valt ut de svenska bönderna till att bli den gruppen? 188 () replik: står väldigt starkt för företagsamhet. Jag måste säga att det naturligtvis är beklagligt att vi har en hel näringsgren som är beroende av prisstöd. Det är också ett systemfel. Ni moderater står väldigt mycket för marknadskrafter. När vi har beslutat i den här att ha ett utgiftstak försöker vi hålla det. Om ni tycker annorlunda borde ni i budgeten visa ett alternativ. Hur gör vi? 189 () replik: Jag vill tacka för att hon tar upp en av de frågor som driver hårt tillsammans med klimatfrågan, nämligen havsmiljöfrågan. Det är inte obekant för någon att även påpekade hur det splittrade havsmiljöarbetet påverkar utfallet. Har och något att säga om vad vi kan göra åt det? 190 () replik: Jag tror att den utredningen är en väldigt bra grund, nu när vi väntar på regeringens proposition, för att samla ihop frågorna. Först ska vi titta på: Vad kan vi göra i med våra egna miljömål? Det är många saker som påverkar havet klimatförändringar, jordbruket, reningsverk. Allting påverkar det gemensamma havet. Men det viktiga är att vi utvecklar samarbetet med länderna runt . Vi har vidtagit åtgärder tidigare, jobbat med vattenrening och sådant. Låt oss på alla nivåer fortsätta med det som vi väntar på propositionen. 191 () replik: Jag vill i det sammanhanget ta upp förvaltningen av naturresurserna. Det är minst lika viktigt. Frågan om ett rättsbaserat förvaltningssystem för fisket har lyfts fram och diskuterats på många håll. har lagt fram förslag om att försök ska införas med det. Jag vill ha din syn på det och på möjligheten att ge undantag för fisket med fria handredskap för att kunna utveckla kust och skärgård. 192 () replik: Det är två olika planer. När vi pratar om fiskets område handlar det väldigt mycket om regionala förvaltningsplaner, där vi också i ska försöka se vad vi kan göra. Sedan finns det större regionala förvaltningsplaner, där man med hjälp av forskning tittar på kvoter och dylikt. Men det är lika viktigt att titta på hur vi kan kontrollera till exempel det stora problemet svartfisket. 193 () replik: Tack som sagt för ett bra anförande, som jag i allt väsentligt instämmer i. har arbetat väldigt mycket med avfalls- och återvinningsfrågor, inte minst som utredare. Det är väl känt när det gäller glasåtervinningen att en allt större andel av glasen kommer från privatimporten. Svensk glasåtervinning, som gör ett mycket bra arbete på området, har självklart inte möjlighet att ta ut kostnaderna för återvinning av det glaset av svenska producenter. Därför dras man med en ganska stor kostnad för detta. Vilka lösningar ser på detta problem? 194 () replik: Det är naturligtvis ett problem när svenskarna åker till och till och har släpvagnen med och hämtar både glas och burkar då dessa glas och burkar inte ingår i det återvinningssystem som vi har skapat i , som är lite unikt. Med glaset har vi det problemet att det inte finns så stort ekonomiskt värde i det. Det är mycket lättare med aluminiumburkar, eftersom de har ett ekonomiskt värde. Då kan metallkretsen ta hand om dem. Det enda jag kan säga är att det är svårt för glasåtervinningen. Jag vet att har fått i uppdrag av regeringen att försöka lösa frågan. Vi får vänta tills regeringen återkommer till hur vi ska lösa detta problem. Annars kommer kanske hela systemet att paja ihop, som man säger vackert på svenska. 195 () replik: har så rätt. Hela systemet riskerar att paja ihop. Det har i extrakostnader. Det brådskar alltså med en lösning, och jag vill uppmana att i samtal med kamrat påverka regeringen så att man snabbt kommer till en lösning i frågan. 196 () replik: Jag tror att ministern har hört uppmaningen. Men det finns också ett annat problem med vårt system för mig som konsument. Om jag ser att det inte går att återvinna glasen, kanske jag slutar att lämna mina glas för återvinning. Då är vi tillbaka till problemet med att de kastas lite varsomhelst precis som det var i början innan vi fick det här systemet. 197 (): Vid kurrar det i de flestas magar, så jag tänkte uppehålla mig vid de kanske bästa miljövänner som vi har här i landet och deras produkter, nämligen jordbrukarna och maten, , medan mina kolleger håller sig till den andra delen, miljön. Jag tror att vi som är här i huset är väl medvetna konsumenter. Men man börjar fundera över de produktionsvillkor som den svenska bonden lever efter och agerar efter, inte minst med anledning av de alldeles förnämliga anföranden som hålls från den här talarstolen om de likvärdiga konkurrensvillkor som är nödvändiga för att vi också i fortsättningen i vår matsal ska kunna äta svensk kvalitativt god mat. Men hur är det inte så att orden om likvärdiga konkurrensvillkor inte stämmer så mycket överens med verkligheten? Vi har efter ett halvt decennium sett att det delvis i alla fall har gett lite resultat. Regeringen väljer nu att sänka dieselskatten för jord- och skogsbruksmaskiner, inte med de som man har talat om utan med 1:70. Men den tekniken känner vi väl igen. Man ger med ena handen och tar med den andra handen. Det brukar ju bli så när regeringen agerar. Jag kan inte säga annat än att de likvärdiga konkurrensvillkoren så sakteliga är på väg åt rätt håll, men det finns en hel del kvar att göra. Höjda skatter på bilar, bensin och el tror jag inte heller bidrar till bättre förutsättningar för att vi ska kunna leva, verka och bo på landsbygden och också kunna tillverka produkter, inte bara storskaligt utan också småskaligt. En levande landsbygd skulle också medverka till att människor kan leva varsomhelst och med de snåla marginaler som finns även kunna skjutsa sina barn till fritidsaktiviteter som fotboll, dans och annat. Men denna möjlighet begränsas rejält med regeringens budget. En levande landsbygd kräver inte minst ett bra företagsklimat. Vi har tidigare fått klart för oss att står för detta, för det har Socialdemokraterna läst på om. Det behövs ett antal lägre skatter. Vi behöver ett bättre vägnät, inte minst för att hantera den internationella konkurrens som blir alltmer påtaglig även på matens område. Låt mig nämna ett område. Jag tänkte nämna de svenska grisproducenterna i det här fallet. De har gått igenom en andra lågkonjunktur sedan EU-inträdet. Priserna har kraftigt stigit och köttet ligger på per kilo. Men de unga bönder som satsar räknar med för att kunna hantera produktionen. För att bredda aspekterna har vi senast hört på Ekot hur det ökade antalet salmonellafall ökar sjukvårdskostnaderna i . Detta beror enbart på den importerade köttråvaran. Varför tar vi ut kostnaderna i båda ändarna i ? Först lägger vi på extrakostnader i produktionen för en rigorös säkerhet där vi nästan ska vara bäst i klassen, även ligga över EU-normerna. Sedan köper vi in importkött för vilket det inte ställs samma krav på den här typen av produktion, och då får vi sjukvårdskostnader. Det är inte bara grisköttet som är aktuellt i det här ärendet. Det finns många andra produkter, inte minst de importerade ägg som vi har från burhöns från andra länder till exempel. har fortfarande några av högsta produktionskostnader. Vi har en djurskyddslag som är i världsklass. Det kräver en hel del mer än vad som krävs i andra EU-länder. Jag kan nämna att för grisar till exempel behövs större boxar, större byggnader och mer halm. Därmed blir det också en ökad arbetskostnad. Då funderar man på om man kan slå sig för bröstet för likvärdiga konkurrensvillkor? Nej, det kan man inte göra, inte minst med tanke på att vi dessutom ska vara just bäst i klassen. Förutom de EU-normer och EG-regler som vi ska följa ska vi bli lite bättre på många områden. Då finns det inga likvärdiga konkurrensvillkor. Med de framtidsutsikterna, fru talman, kanske vi inte kommer att kunna äta svensk mat mer i vår matsal här. Kanske inte heller andra kommer att ha möjlighet att äta svensk kvalitativt god mat , därför att produktionskostnaderna är så höga. Då vågar inte den yngre generationen satsa på det här så viktiga området, för mat behöver vi. Och närmar det sig lunch. 198 () replik: talar om landsbygden, och landsbygden har naturligtvis väldigt många värden, inte minst naturvärden. Jag har läst er budgetmotion. Där talar ni om att ni tycker att de naturreservat som vi vill sätta av för att skydda naturvärden är fel och att de ska ersättas med skötselkontrakt som ska finansieras med donationer. Då är min fråga: Hur stora donationer beräknar ni ska komma in och hur mycket mark ska kunna skyddas på det sättet? 199 () replik: Jag tackar så väldigt mycket för fråga. Jag tror att det är oerhört viktigt att understryka att man inte får underskatta den kraft som finns hos den enskilde markägaren, hos den enskilde bonden, hos den enskilde personen att ta till vara just den mark som man kanske i generationer har förvaltat, vidareutvecklat och förädlat på olika sätt och vis. Det finns en enorm sådan kraft. På de områdena behövs det heller inget stöd för framtida utsikter för biologisk mångfald. Jag är väldigt glad över att väljer att ställa just den frågan, därför att vi behöver inte socialisera alla delar av vårt samhälle. 200 () replik: Det sker ganska stora avsättningar. Enligt de miljömål som vi har antagit ska de frivilliga avsättningarna fördubblas. Eftersom vi internationellt har gjort åtaganden om att skydda unik mark för framtida generationer frågade jag om donationer skyddar marken. Anledningen till att jag ställer frågan är risken för att svensk industri ska bli utsatt för köpmotstånd om vi inte fullföljer de internationella överenskommelser som vi har träffat. 201 () replik: Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi fullföljer våra internationella åtaganden. Jag tror att vi är helt överens om det, . Däremot känner vi att regeringen underskattar den kraft som finns hos enskilda människor att ta hand om mark och skydda de värden som finns i samhället. Den kraften vill vi inte att man ska underskatta på det här sättet. Vi är helt övertygade om att det även , utan den här typen av socialisering, kommer att finnas biologisk mångfald. 202 () replik: Jag vill inleda med att tacka för ett bra och angeläget anförande. En fråga som inte direkt berördes men som ändå har anknytning till det som hon behandlade handlar om den gemensamma jordbruksreformen. Jag vill fråga : Delar uppfattning att den så kallade nationella reserven måste användas för att kompensera de jordbrukare som får störst minskningar av EU-bidragen till följd av omfördelningseffekter i den svenska tillämpningen av den nya europeiska jordbrukspolitiken? 203 () replik: Vi är överens om oerhört mycket mellan de fyra allianspartierna, och jag är helt övertygad om att vi säkert kommer att vara överens i den här frågan också. Låt oss sätta ned foten tillsammans, men vi står inte långt ifrån er. 204 () replik: Jag är övertygad om att vi tillsammans kan forma en jordbrukspolitik som ger ny framtidstro och ny kraft till de svenska jordbruksföretagen. 205 () replik: Det är ett intressant inlägg som gör här. Man pratar ständigt om det här med lika villkor, lika konkurrensvillkor. Jag kommer själv från . Jag är till och med anställd av lantbrukskooperationen i mitt civila liv. Såvitt jag har förstått och hört är man ganska nöjd inom lantbruket nere i . Jag har i alla fall inte fått några andra reaktioner. Det jag funderar på när man talar om lika konkurrensvillkor är: Vad är det som ska förändras? Är det kanske djurskyddet eller vår mer generöst tilltagna tillsyn? Är det en ökad användning av bekämpningsmedel, eller vad är det som vi ska ändra på? Det kan vara bra att få lite svar från sida just när det gäller djurskyddet och användningen av bekämpningsmedel. 206 () replik: Jag vet inte om det var ett tag sedan du var hemma och träffade dina kolleger på slätten i . Vi som sitter i jordbruksutskottet överöses ju, annat kan man inte säga, av protester runtom i landet från LRF-organisationer, på den lokala nivån och den regionala nivån, över de icke likartade villkor som finns. Så jag är något förvånad över detta, inte minst med tanke på det jag har läst i de jordbruksmedier som finns. Vi är inte beredda att ändra världens bästa djurskydd till att bli något sämre. Men innan vi blir bäst i klassen bör vi även se över på vilket sätt vi sköter vår tillsyn vad gäller till exempel djurskyddet. Där tror jag inte att det är bäst med mer superbyråkrater utan snarare att man kanske satsar på den lokala tillsynen. 207 () replik: Där är vi överens. Jag tycker också att man ska sköta mycket av tillsynen på det lokala planet. Du hade också uppe, och jag blev lite nyfiken på det, näst intill en överenskommelse med och . Det gäller det här med nationella reserver, där han säger att mycket av det ska gå till dem som har förlorat mest. Då börjar jag också tänka på hur det är därhemma. Vissa av dem som har förlorat en del är från . Jag tycker nog att man ska fördela det så att de som har lite sämre villkor, i övriga delar av landet där man har svårare att bedriva jordbruk, ska få del av det här. Vad tycker du om det? 208 () replik: Det var ju härligt att höra en av regeringspartiernas företrädare konstatera att det är sämre villkor för vissa i jordbruket. Då är vi väldigt överens om det i alla fall. Sedan tror jag att vi inom alliansen, de fyra borgerliga partierna, mycket väl kommer att kunna komma överens om detta. Vi har påbörjat ett intensivt arbete för att vi i den här kammaren ska ha en annan majoritet efter 2006. Då tror jag att det kommer att finnas ett borgerligt förslag på det här området också. 209 () replik: Ska vi inte vara bäst i klassen? Jag tycker att vi ska vara bäst i klassen när det gäller livsmedel. Det handlar om vår egen hälsa och miljö. Vi har tillsammans med näringen arbetat väldigt mycket med god djurhållning och god miljö för att skapa de mervärden som vi har och som vi, i stället för att gnälla, måste lyfta fram och kunna sälja. Ni moderater vill ta bort , och pengar till ekologisk produktion. Var finns dessa mervärden , dem som vi verkligen tillsammans med näringen har skapat för svensk livsmedelsproduktion? 210 () replik: Om vi tillsammans med näringen har tagit fram vore det intressant för mig att träffa dem f rån näringen som vill ha . Flera av de saker som räknar upp har vi inte tagit fram tillsammans med näringen. Jag är helt övertygad om att näringen på ett mycket klokt sätt, om de fick likvärdiga konkurrensvillkor, inte bara skulle förvalta de mervärden vi har utan också utveckla dem på ett ännu bättre sätt. Men har de det så trångt ekonomiskt att de inte hanterar detta. 211 () replik: Det är naturligtvis intressant att höra, i den här frågan också, att det är marknaden som fixar allt. Om vi inte hade haft djurskyddet och miljökraven hade vi kanske varit på samma nivå som vad gäller salmonella till exempel. har de äntligen vaknat i och börjar förbättra djurskyddet och djurområdet så att inte människor drabbas av salmonella. Det har vi gjort för längesedan, och jag är väldigt tveksam till om konsumenterna står bakom den politik som står bakom när det gäller god livsmiljö och bra livsmedel. 212 () replik: Konsumenterna talar ju om för marknaden hur de vill ha det. Vi som är härinne vet ju att konsumenterna handlar det som är billigast, och det är tyvärr inte det som är svenskt. Det tror jag att vi alla härinne behöver jobba med på ett helt annat sätt så att vi får likvärdiga konkurrensvillkor så att man faktiskt har möjligheten att välja kvalitet och inte bara gå efter pris. Jag tänker framför allt på de familjer som lever på marginalen, där det här spelar roll. 213 () replik: Jag vill spinna vidare på det där med lika konkurrensvillkor. Jag tycker också att det som har tagit upp är viktigt. Vi kommer från samma region, och jordbruket är väldigt viktigt i den regionen. Livsmedelsproduktionen är en av våra basnäringar. Men jag är fundersam. Vad menar med lika konkurrensvillkor? Är det bara de ekonomiska spelreglerna det gäller? tycker jag det verkar som att det även är att vi ska tulla på vår goda djurskyddslagstiftning. Där skulle jag gärna vilja ha klart för mig vad menar. 214 () replik: Tack så mycket, , för den specifika frågan. Låt mig återkomma till den grisproduktion som jag har pratat om. I lägger vi till lite grann på de EU-regler som finns och skapar ett system som gör att vi blir bäst i klassen. Varför ska vi till exempel ha en radie på i grisningsboxarna när man inte har det generellt som EU-regel? Varför ska vi lägga på dessa extra produktionskostnader i förhållande till de länder som vi konkurrerar med ? Det är för mig att tala om likvärdiga konkurrensvillkor, den dag då vi också kan hantera inhysningsregler och produktionskostnader. Så kan jag återkomma till skatter och avgifter i ett annat anförande. 215 () replik: Jag tycker att de här frågorna hänger väldigt väl ihop. tog också upp det här att en del bara väljer det billiga. , som har blivit mamma, vet ju att de som verkligen behöver ha god kvalitet och som handlar mycket mat, är barnfamiljer. Då tycker jag också att detta hänger ihop med den generella välfärd som vi har. När vi, som och nu vill, ska sänka i socialförsäkringssystemen, och vi också vet att många unga är arbetslösa hur kan man få ihop den politiken? Jag vet att ni moderater ofta säger att man ska ha frihet kunna välja. Gäller det även unga barnfamiljer?