prot · GR09113 · 2004-05-11 00:00:00 — Axel Darvik, du är välkommen att följa med mig ut när jag runtom i landet tar spadtag i de olika projekt som kommit till, just till följd av det investeringsstöd som ni varit motståndare till. Jo, , det är riktigt att det inte handlar om en åtgärd. Jag försökte understryka det både i mitt skriftliga svar och i mitt första inlägg. Ska vi fortsätta med att lyfta bostadsbyggandet över de 30 000 lägenheterna är det inte en enkel åtgärd som behöver komma till om vi ska ha långsiktighet i detta och om vi ska uppnå en produktion som håller över tiden. Det gäller en rad åtgärder. Den statliga marken är en sådan åtgärd; jag nämnde detta i mitt svar. Hyressättningssystemet är en annan sådan åtgärd. Det är en rad åtgärder som naturligtvis måste vidtas för att underlätta en kontinuerlig bostadsproduktion i . Jag tycker att det är tillfredsställande att bostadsproduktionen har ökat under alla år . Men vi måste lyfta bostadsproduktionen ytterligare. Framför allt måste bostadsbyggandet komma i gång i , för det är där som det släpar efter mest. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellationerna 2003/04:421 och 455 om överförandet av indelningsfrågor från regeringen till 26 Statsrådet (): har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att lägga fram en proposition med förslag om att det ska vara som avgör hur länsindelningen ska se ut i . har frågat mig om jag avser att skyndsamt bereda frågan om att det ska vara som avgör hur länsindelningen ska se ut i , så att kommuns länsbyte kan ske till valet . Inledningsvis vill jag säga att när det gäller länsindelningen finns det inte några författningsbestämmelser som rör vem som ska avgöra hur indelning i län ska se ut. Det finns inte heller några författningsbestämmelser som rör förfarandet vid ändring i länsindelningen. Enligt praxis anses regeringen ha rätt att på egen hand besluta om mindre ändringar i länsindelningen, medan bör underställas frågor om mer omfattande ändringar. biföll en reservation till vad utskottet hemställt i sitt betänkande Frågor om demokrati (bet. 2003/04:KU3, rskr. 2003/04:34) rörande indelningsfrågor. I tillkännagivandet till regeringen angavs att regeringen bör bereda frågan om beslutsformer och förfarande vid ändringar i indelning i län och landsting samt överlämna erforderliga lagförslag till . beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att bland annat undersöka förutsättningarna för att beslutanderätten rörande landstingsindelningen ska kunna föras över från regeringen till . Utredaren ska också överväga en lagreglering rörande förfarandet vid ändringar i länsindelningen. Utgångspunkten ska vara att det är som ska fatta beslut om sådana ändringar. En ändring av läns- och landstingsgräns kan också komma att ske genom att en kommungräns ändras. Därför ska utredaren även överväga om denna typ av indelningsändringar bör prövas av . Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har således tillmötesgått begäran att bereda frågan om beslutsformer och förfarande vid ändringar i indelning i län och landsting. När utredaren redovisat sitt uppdrag kommer en sedvanlig remissomgång att följa. Först därefter kan en proposition lämnas till . 27 (): Tack för svaret, kommunministern. Det måste naturligtvis ligga i bostads- och kommunministerns intresse att värna kommunmedborgarna. Kommunerna utgör ju grunden för den samhällsindelning som vi har i landet, och det är där som man löser de lokala frågorna. Kommunerna läggs sedan samman i större sammanslutningar, i landsting, i län och även i regioner. Regeringen har haft uppdraget att besluta om indelningslagen. har dock beslutat att det är som ska besluta om kommuners tillhörighet till landsting och län. ska också se till att man tar till vara de intressen som har med den lokala demokratin att göra. Anledningen till att man fattade beslut om denna ändring var att man inte anser att regeringen har skött dessa frågor på ett bra sätt. Det visar bland annat på ett alltför tydligt sätt hanteringen av kommuns ansökan om att byta län en fråga som har dragit ut . Här kan man verkligen tala om beslutsångest och långbänk. När jag läste statsrådet svar i går blev jag väldigt besviken. har vi hört svaret, och det har inte heller ändrats i den muntliga föredragningen. Så min besvikelse och dessvärre också många andras kvarstår. Det mest anmärkningsvärda i svaret är att ministern när det gäller den proposition som jag efterlyser i min interpellation säger att en utredare har fått i uppdrag att lämna sin redovisning till regeringen . Därpå kommer en sedvanlig remissomgång, och först därefter kan regeringen lämna en proposition till . Denna beskrivning stämmer inte med det uppdrag som regeringen har fått av . har ställt sig bakom följande text, och jag läser högt ur konstitutionsbetänkandet: God tid mellan indelningsändringar och allmänna val behövs också för valförberedelser både på myndighetsnivå och för partierna. Det innebär att erforderliga lagförslag måste föreläggas för ställningstagande senast . Den nu begärda utredningen och beredningen bör således bedrivas skyndsamt så att propositionen läggs fram för . Det är anmärkningsvärt att ministern inte avser att följa det som har beslutat om. Får en regering och en minister med ansvar för en fråga underlåta att efterkomma det som har beslutat om och detta utan att ens komma tillbaka till och begära tidsförlängning, om det mot förmodan skulle behövas? När det gäller en ändring av indelningslagen kan jag inte se något behov av en längre handläggningstid, eftersom ärendet är så väl känt av alla parter och så väl förberett. Jag hoppas innerligt att jag har fel i min misstanke om att regeringen återigen försöker att förhala ärendet. Är det så, kommunministern, att regeringen har bestämt sig för att inte heller ska få byta län vid valet ? Det är ju i första hand det som det handlar om. Om inte, kommer ministern att skynda på ärendet så att en proposition om indelningslagen presenteras helt i linje med uppdrag till regeringen, nämligen ? 28 (): kommuns länstillhörighet har varit en stor fråga bland hebyborna . var det dags att folkomrösta. Det bedrevs kampanj för både ja och nej. En stor del av de röstberättigade deltog i folkomröstningen. Resultatet blev att sade nej medan sade ja, det var alltså en klar majoritet med övervikt för ja. Efter folkomröstningen skrev samtliga partier från höger till vänster i kommunfullmäktige i under en ansökan till regeringen om att byta län. Kammarkollegiet, som är regeringens utredningsinstans i indelningsfrågor, utredde saken. När utredningen var klar rekommenderade Kammarkollegiet regeringen att bevilja länsbytet. Den noggranna utredningen visade att det skulle innebära bestående fördelar för att byta län. Utredningen visade också att konsekvenserna för andra berörda län var ringa. avslog regeringen kommuns ansökan om att få byta län. Den främsta bevekelsegrunden var att en sådan indelningsändring skulle ha en negativ inverkan på sjukvården i , och det gällde framför allt Sala lasarett. Andra utredningar, exempelvis , menade att sjukvården inte skulle försämras alls. Regeringen måste ha synnerligen starka skäl att gå emot folkviljan när även Kammarkollegiet, regeringens eget expertorgan, finner att indelningslagens villkor är uppfyllda. Men några sådana skäl har aldrig redovisats. Det skulle vara intressant att höra kommunministern redovisa några sådana skäl i den här debatten. Argumentet om Sala lasarett är överspelat. är Sala sjukhus ett närsjukhus, och i folkmun kallar man det för en förstärkt vårdcentral. Man har ingen akutsjukvård och specialistvården har samlats i . För att kunna lösa frågan om har uppdragit åt regeringen att skyndsamt återkomma till med ett lagförslag innebärande att det är som ska avgöra hur länsindelningen ska vara i . Kan kommunministern ge besked om när propositionen om en länsindelning kommer? begärde att propositionen skulle vara klar . Först , , tillsatte regeringen en utredare. har vi fått besked om att utredningen ska vara färdig först , och sedan blir det en remissbehandling. Det drar ut . Det här tycker inte jag är rimligt. Finns det en deadline för regeringen? Kommer statsrådet att skyndsamt bereda frågan i enlighet med vilja, så att Hebys länsbyte kan ske till valet ? Det är den frågan som jag och, tror jag, tusentals hebybor vill ha svar på . 29 (): Frågan om Hebys länsbyte från till län handlar ytterst om demokrati, för demokrati är ju så mycket mer än bara att i val utse representanter. Demokrati handlar också om ett förhållningssätt där respekt och tolerans är ledstjärnor för att låta alla göra sin röst hörd och att lyssna på rösten oavsett om den passar makthavarna eller inte. Lagen om lokala folkomröstningar kom till 1994 som ett resultat av ett pionjärarbete av den kristdemokratiska civilministern . Lagen gjorde det möjligt att direkt lyssna till den lokala folkviljan och låta den få genomslag i beslutsprocessen. Detta arv har Socialdemokraterna haft svårt att förvalta. Av de 70 initiativ till lokala folkomröstningar som tagits sedan den nuvarande lagen trädde i kraft har bara en handfull lett till folkomröstning. Resten har avslagits med hänvisning till olika mer eller mindre irrelevanta skäl. Och när folkomröstning genomförts har Socialdemokraterna än mindre lyssnat på resultatet. I stället har den egna ideologin fått gå före. Och det är klart att för en makthavare som själv anser sig veta bäst är det avsevärt mycket enklare att ignorera folkviljan än att lyssna till den. har därför uppdragit till regeringen att ta fram en reviderad lag om lokala folkomröstningar för att göra det svårare för politiker att strunta i folket. Det uppdraget har demokratiminister dragit i långbänk trots debatt, bland annat med mig, här i . I valet anordnades folkomröstningen om länsbyte i . Resultatet blev att av de röstande valde att tillhöra län. Frågan engagerade många människor, och valdeltagandet var . Ett enigt kommunfullmäktige i beslöt att ställa sig bakom att överförs till län. Sedan har den socialdemokratiska långbänken tagit över. Trots ett överväldigande stöd från hebyborna säger på riksplanet och i nej, utnyttjar regeringspositionen och drar frågan i den egna hemsnickrade långbänken på ett ur demokratiskt perspektiv högst tvivelaktigt sätt. Efter den s-märkta regeringens märkliga nej till länsbytet, och trots att gått så långt som lagstiftare som att ge regeringen i uppdrag att komma med förslag om ändringar i länsindelningslagen, har inget förslag kommit . Först tillsattes en utredare som väntas vara klar . Och förslagen, hur de nu kommer att se ut, ska sedan remissas, proposition läggas fram och beslut fattas i . Jag har lätt att förstå hebybornas frustration över att processen tar så . Det är som om regeringen av någon anledning tar varje chans de kan att förhala genomförandet av hebybornas vilja. Det är nonchalant. Dagens debatt följs med stort intresse i . Statsrådet har chansen att ge besked. Kommer hebyborna i valet att få rösta i sitt nya län? Kommer folkviljan att respekteras, för något annat alternativ kan väl ändå knappast finnas? 30 (): Statsrådet glömde att notera att den kd-reservation som vann gillande också hade en tidsram, som några av talarna varit inne på tidigare. Tillkännagivanden har inte någon rättslig grund. Däremot har KU sagt att om regeringen inte fullföljer tillkännagivanden bör man åtminstone inom samma tidsram informera om sin hållning. För att statsrådet ska undvika att hamna i KU kan jag bara uppmana honom att informera i dess helhet det gäller inte i interpellationsdebatter före tidsgränsen . Frågorna om kommuns landstings- och länstillhörighet har aktualiserat frågorna kring hur regeringen hanterar indelningsfrågorna i relation till . Som ju påpekas i interpellationen har beställt lagförslag som ska öka inflytande i frågorna. kommuns landstingstillhörighet, som är grunden för länsindelningen, är intressant ur flera synvinklar. Ett av de viktigaste skälen för att inte godkänna folkmajoritetens syn på landstingstillhörigheten var omsorg om underlaget för Sala lasarett. är det klart att Sala lasarett försvinner, och en väsentlig del av hebyborna får då vända sig till för sjukvård. Det handlar för många om åttanio mil, medan avståndet till är trefyra mil. Dessutom är kollektivförbindelserna mellan och glesa, varför sjukhusbesök kommer att ta avsevärd tid i anspråk för medborgarna i . Det är också intressant att notera att av pendlarna i kommunen är det cirka två tredjedelar som pendlar till län. De drabbas dessutom av byte av länstrafik som inte är helt oproblematiskt. Kulturellt och näringsgeografiskt tillhör också kommunen . Företagen är riktade mot , liksom praktiskt taget alla idrottsförbund. Frekvensen studerande från är också hög på gymnasium i . Även i kommunens västra delar är det som går på gymnasium i . Sjukvårdsmässigt har det också varit problem med avtalet med läns landsting eftersom man har haft kostnadsproblem i . Jag vet inte om det är löst, men det har i alla fall skapat vissa problem. De här samlade problemen påverkar också inflyttningsbenägenheten negativt. i backspegeln har egentligen regeringens beslut att inte medge landstingsbyte och länsbyte inneburit ett allvarligt misstag av rent praktisk art för hebyborna. Det intressanta är också att regeringens hantering får principiella följder. Vi står nu inför situationen att vi måste ändra lagstiftningen därför att regeringen inte hanterat det här på ett bra sätt. har alltså regeringen begärt förslag om ett större inflytande för i den här typen av frågor. Min fråga till statsrådet är om regeringen kan hålla tidsplanen, så att till exempel kan få en fair behandling och därmed kunna byta landsting och län . Vi behöver en lex , så att sådana här misstag inte behöver upprepas . 31 (): Mina företrädare här i talarstolen har på ett utmärkt sätt skildrat Hebyärendets historik, och jag behöver inte upprepa den. Det har varit en på sitt sätt lidandets historia för dem i som har verkat för ett länsbyte, men kommer man förmodligen ändå att kunna uppnå önskat resultat. Jag vill jämföra kommuns länsbyte med kommuns länsbyte. kommun bytte ju län och kom att bli en del av . Det var ett smidigt länsbyte som skedde under den mandatperioden. Alla parter insåg att det som skedde var bra. Det skedde också med den lagstiftning som gäller. I genomfördes en folkomröstning som gav ett entydigt resultat. Och precis som har angivit pekade de utredningar som gjordes av konsekvenserna också entydigt på att man borde bifalla ansökan. De enda som hade invändningar var egentligen Socialdemokraterna i . På den grunden avslog regeringen ansökan. Man gick sedan in med en förnyad ansökan som också avslogs. Därefter har , som har majoritet för att ska få byta länstillhörighet, försökt att använda andra instrument. Det senaste instrumentet är att det ska åstadkommas en lagstiftning här i som skulle kunna möjliggöra en snabb handläggning av ärendet. har statsrådet mycket tydligt i sitt interpellationssvar visat att man inte avser att hålla tidsplanen. Jag skulle vilja fråga : Med en utredning som redovisas , hur ska det då vara möjligt att hinna med ett länsbyte inom ramen för det som har sagt ska gälla tidsmässigt för ett länsbyte? Jag skulle vilja att presenterade hur han ser på tidsplanen för att ska kunna byta län och för att man i valet ska kunna vara en del av län, och framför allt då läns landsting. Förmodligen kommer att få lov att ge beskedet att man troligen inte hinner med detta tidsmässigt med den här uppläggningen. Då kvarstår ju en möjlighet. Det är att regeringen bifaller en förnyad ansökan från om att få byta län eftersom man med befintlig lagstiftning, Mullsjöexemplet talar ju entydigt för det, kan låta regeringen fatta beslutet. Det intressanta är ju att det skäl som bidrog till, eller var helt avgörande för, att regeringen avslog de tidigare ansökningarna, nämligen Sala lasarett, inte längre finns. Då skulle jag vilja ställa frågan till : Om kommer in med en ny ansökan, och det borde de kunna göra väldigt snabbt, är då beredd att se till att får byta län och att man går den riksdagsmajoritet som finns här, som vill bifalla en sådan ansökan men inte ges möjligheten, till mötes? 32 (): anser att det bästa folkstyret uppnås om man följer folkviljan. Då tänker jag inte på tidningen utan något helt annat. Jag skulle vilja anknyta till det började med. Det var ju så att när bildades , 1999, var det icke mindre än två kommuner, dels , dels faktiskt också kommun, som kom att byta län från dåvarande efter folkomröstningar. Jag tror för min del att det är bra att följa den här typen av folkvilja och att folkstyret mår bäst av det. Vi har dessutom haft en lång rad kommundelningar som också följer det här mönstret. tillhörde till exempel ett tag . avknoppades allra senast från . och har också varit en kommun . Det finns ytterligare några exempel. Vi har ökat antalet kommuner vi har haft just den här typen av folkviljeyttringar som man har tillgodosett. Jag tror för min del att man måste se till vilka näringspolitiska förutsättningar det finns och hur människor upplever detta. Man kan få en motsättning, som man har fått i , när man på något sätt följer en princip, en indelningsprincip, som folk inte upplever som relevant. Vi såg det väldigt konkret när något som hette Länsbytarpartiet, som inte har någon ideologi utan närmast gäller en administrativ indelning eller företeelse, fick nio mandat i . Det är inte heller bra för demokratin att vi får den typen av partier. Vi hade ju i något som hette Planskilda korsningspartiet. Det finns mycket speciella omständigheter. Jag skulle vilja säga till statsrådet att jag för min del tror att det vore klokt och man kan ju också vara klok i politiken att bifalla den här ansökan från . Jag tror att den fara man ser för att skulle fara illa av detta är obefogad. är ett starkt län med stark industri, stark administration och så vidare. Jag tror att båda länen skulle må väldigt bra av att man tillgodosåg den önskan som en ganska stor majoritet tycks ha i . 33 Statsrådet (): Inläggen har handlat väldigt mycket om , och det kan man ju förstå. Men beställning är ju vidare än så. beställning handlar om att göra en förändring när det gäller beslutsrätten i fråga om landstingsindelning, att införa en lagreglering rörande ändrat förfarande vid ändring av länsindelning. Som en konsekvens av det handlar det också om att överföra beslutsrätten från regeringen när det gäller förändringar när en kommungräns ändras och de konsekvenser detta får för landstings- och länsindelningsfrågorna. Det är inte en så enkel problematik att man bara kan begränsa det till . Det är en ganska komplicerad materia att hantera, att föra över den beslutsrätt som finns hos regeringen till . Det är inte bara fråga om att besluta. Det gäller förfarandereglerna också. Det handlar inte bara om . beställning är vidare än så. Regeringen har därför ansett det nödvändigt att bereda de här frågorna på ett noggrant och omdömesgillt sätt. Det är därför vi har tillsatt en särskild utredare som ska lägga fram sina förslag senast . Vår tidsplanering är inriktad på att lämna en proposition till . Det möjliggör för att fatta ett beslut som innebär att också beslutar om eventuella länsindelningsfrågor, inte bara utan också andra frågor som kan aktualiseras, så att besluten kan träda i kraft . Jag tycker att det är lite väl begränsat om man bara uppehåller sig vid . Det är ett särskilt komplex. Men när har förklarat att man vill ta över hela materian, hela beslutsrätten och därmed också förfarandet, måste man bereda de frågorna på ett noggrant och omdömesgillt sätt. Det finns inga baktankar, , från regeringens sida om att förhala. Det är omtanke om att när vi nu gör den här förändringen som har beställt måste det ske på ett sätt som är noggrant och omdömesgillt. Vi avser att lägga fram en proposition . 34 (): Jag tycker också att beställning är vidare än att bara se till . Men egentligen hade detta inte behövts om vi hade haft en regeringen som var villig att lyssna till folkviljan. Det är inte en så komplicerad materia som ministern säger och som man alltid har sagt under de år som har gått. Jag tror att det är två mandatperioder som vi redan har diskuterat det här, och vi är inne på en tredje. Så komplicerat är det inte, utan det handlar väldigt mycket om vilja. Det är bara att erkänna det. Demokrati är ju människors möjligheter att få vara med och forma samhället. För oss i är det grundbulten i det hela. Jag tror faktiskt att jag kan göra mig till tolk för alla partier. Jag har lyssnat in den biten. Alla partier är egentligen eniga om att slå vakt om den demokrati som vi har i även Socialdemokraterna. Jag hoppas det. Vi vill ju alla bli respekterade. Vi vill bli respekterade som individer och respekterade i samarbete med andra. Vi riksdagsledamöter som har fått det stora förtroendet i allmänna val att vara människors företrädare från de valkretsar som vi är valda i har ju också att ha med oss detta i bakhuvudet, i alla de beslut som vi är med om när vi ska stifta lagar. Det ska vara något som främjar människors vardag och helg. Det ska underlätta för människor i deras liv. Det här beslutet, ministern, har inte underlättat för och dess medborgares vilja att byta län. Jag tillhör ju län, och jag brukar säga att för mig i län spelar det inte så stor roll om det kommer nya medlemmar till länet eller inte. Men det skulle vara främmande för mig att säga ifrån att nej tack, ni ska inte komma hit. I stället har uppsalaborna , oavsett parti, sagt: Hebyborna är hjärtligt välkomna till oss, för de finns redan här de är våra arbetskamrater, våra medresenärer. De är våra grannar , införlivade. Varför ska det då vara så omöjligt? Om man respekterar kommunmedborgarnas yttersta vilja är det självklart att man går från ord till handling. Det är trist att konstatera att ministern försöker göra det här så omöjligt. Det är också trist jag återkommer till det att regeringen så totalt nonchalerar till och med ett riksdagsbeslut om att ärendet ska vara framme på bord . Som någon sade, det finns en chans att det här inte ska behöva bli ett KU-ärende. Jag har inte någon större vilja att det ska bli det. Men det är klart, om ministern inte tänker gå vilja till mötes och inte ens tänker komma tillbaka till och begära utsträckt tid, då måste även vi från oppositionen gå från ord till handling. Vi menar ju faktiskt någonting med det här. , var det någon som sade. Det var ett förslag som jag faktiskt lade fram på ett mycket tidigt stadium i bostadsutskottet. Jag fick dessutom gehör för det. Det finns redan ett förslag framlagt. Det är till och med så att Lagrådet har tittat på det. Det fanns ingenting som pekade mot att vi inte skulle ha kunnat få det så. Men det fanns inte riktigt majoritet för det i , och det beklagar jag. Jag hälsar med tillfredsställelse att åtminstone kd är med på den sidan . Det är också en möjlighet. Det finns hur många förslag som helst. Gör det inte mer komplicerat än vad det är, ministern. 35 (): hänger ihop med län. Låt mig nämna två exempel. av dem som arbetar utanför arbetar i . En växande andel av gymnasisterna väljer . är det av alla gymnasister från som går i gymnasium i . Jag nämnde i mitt förra inlägg nedläggningen av lasarettet i , som är ett närsjukhus. När det gäller sjukvårdsavtalet, som har nämnts här i debatten, är det så att sade upp det av besparingsskäl. Hebybor får alltså inte längre åka till . Det får ibland absurda följder, som när en sjuksköterska från som jobbar på ortopeden på Ackis måste åka till för att få behandling för sitt knä. Ett nytt landstingsavtal är utlovat, men ingen vet hur det kommer att se ut. Det här är ett exempel på att hebyborna är misshandlade. Den ovisshet som har varit skadar kommunen på olika vis. Jag vill också påminna om den stora majoriteten i folkomröstningen. Det var skillnad mellan ja och nej.