prot · GS0915 · 2004-10-15 00:00:00 — För att kunna fortsätta att bygga ett hållbart samhälle är samarbete, delaktighet och kunskap några av nyckelorden. Därför var det något alldeles extra när jag i deltog i debatten om uppföljningen av Kyotoprotokollet och när det lämnades ett förslag till duman i om att just ratificera detsamma. Jag vet att miljöminister senare kommer in ytterligare på klimatfrågan. Det internationella samarbetet är oerhört viktigt. Det gäller även samarbetet på EU-nivå. Vi måste därför tillsammans göra allt för att EU:s kemikalielagstiftning REACH ska genomföras. Jag hoppas att alla här är överens med mig om det. Det innebär en relativt liten kostnad för den europeiska kemikalieindustrin. medför lagstiftningen stora vinster genom att förorenare som till exempel PCB kan undvikas . En slutsats av de studier som har presenterats är att REACH kommer att innebära stora samhällsekonomiska vinster. Dessutom medför den nya lagen färre skador på människors hälsa, biologisk mångfald och naturresurser. En av studierna visar att genomförandet av REACH kostar europeiska industrier uppemot 3½ miljarder euro . Det motsvarar av den europeiska kemikalieindustrins försäljningsintäkter. Det är en relativt liten kostnad som industrin borde kunna klara av att bära. REACH innebär också vinster för industrin. På kort sikt kommer industrin att ha nytta av bättre tillgång till information om kemiska miljö- och hälsorisker och därmed kunna minska utgifterna för arbetarskydd och avfallshantering. kommer REACH att bidra till stärkt konkurrenskraft och stimulera innovationer. En annan nordisk studie redovisar kostnader för PCB-föroreningar, något som vi syftar till att undvika . Enligt studien uppskattas kostnaderna för sanering och återställande efter PCB-föroreningar till för EU:s medlemsländer . Motsvarande kostnad för skulle vara . När den nya lagstiftningen genomförs kan dessa kostnader undvikas genom att risker upptäcks . Detta är exempel på hållbar utveckling. Det gäller att satsa rätt från början. Det lönar sig både ekonomiskt och ekologiskt och för människors hälsa. Samarbete är även viktigt regionalt. har miljönämnden i min region beslutat om ett projekt som handlar om lokal produktion och konsumtion av baljväxter i . Projektet kan ge positiva miljöeffekter inte bara regionalt. Den långväga stora importen av sojabönor till djurfoder skapar globala miljöproblem. Utöver de resurskrävande transporterna sker skövlingar i stor skala av regnskog för att få fram ny odlingsmark. I de ensidiga odlingarna används också mycket bekämpningsmedel, och marken blir utarmad. Det gör skillnad både globalt och lokalt att satsa på miljön. Jag ska återgå till det som jag tog upp i början om skogspromenaden. Eftersom klockan inte är så mycket än kommer jag nog att hinna hem och höra hur mina två syskonbarn, och som är 2 och , har haft det. Innan de har somnat har de antagligen tid att berätta vad de gjorde i skogen när de var ute i sin knyttegrupp. Det är en mycket viktig verksamhet som ger barn och ungdomar förståelse och kunskap om djur, natur och miljöfrågor. Jag hinner nog också höra min man berätta om sin miljöutbildning som jag vet att han går just i kommunen. Jag återknyter till att det är otroligt viktigt med kunskap, samarbete och delaktighet. Hållbar utveckling och miljöfrågor är inte längre en exklusiv kunskap för några få. Det vi nu kan märka i är att det allt som oftast är en naturlig del i det som pågår i företag och kommuner och för människor i allmänhet. Då har vi ändå kommit en bit på väg. 241 () replik: tar upp EU:s enorma betydelse för miljöpolitiken och hon exemplifierade det med REACH. Jag tror att det finns en mycket stor enighet i om att det är en mycket viktig utveckling att vi får en ny kemikaliepolitik i och att den är tillräckligt tuff. Med anledning av det vill jag ställa två frågor. Den första gäller specifikt REACH. Är villig att se till att regeringen arbetar för att regelverket inte blir så komplext, framför allt när det gäller naturliga material, att det blir svårt att uppfylla regelverket? Det har funnits en viss oro för det bland annat när det gäller metallurgi. Jag känner en viss oro för det jag tror kan komma, nämligen nya gröna material, om kraven blir för byråkratiska eller svåra. Den andra frågan är: Är beredd att ställa upp på att man inom EU fattar viktiga miljöbeslut, de mest övergripande besluten, med vanlig majoritet i stället för med konsensus? 242 () replik: frågar om REACH och säger att det troligtvis är så att alla här i kammaren är överens. Det hoppas jag verkligen. Men jag har just fått signaler om att moderpartierna för alla som sitter här i kammaren inte är lika positiva. ser jag att en del har försvunnit från kammaren. Det är inte lika positiva tongångar när man sitter i som när man är här i kammaren. Det vill jag föra med också till er. Jag tar med mig frågan om de naturliga materialen. Naturligtvis ska systemet inte göras så komplicerat och byråkratiskt att man inte kan tillämpa det på bästa sätt så att de värsta ämnena kommer ur systemen på snabbaste sätt. 243 () replik: Jag ställde också en andra fråga, som inte hann med på sin korta stund. Jag hoppas att hon svarar på min andra fråga. Är ni beredda att arbeta för att man inom EU kan fatta beslut i tunga miljöfrågor, till exempel om en gemensam koldioxidavgift, genom majoritetsbeslut i stället för med konsensusbeslut? 244 () replik: Det är en fråga som vi diskuterar. vet också att vi diskuterar det i partiet och också kommer att göra det i kammaren. Det handlar om på vilka grunder beslut ska fattas nu och inom EU. Vi kommer säkert att återkomma till det. Miljöfrågorna är bland de viktigaste frågorna. Vi ska samarbeta om och kring dem i så stor utsträckning som möjligt både inom EU och internationellt. 245 (): Många av inläggen i dagens intressanta och viktiga debatt om miljön har handlat om stora övergripande och globala frågor. Jag, herr talman, vill ta upp en mycket konkret och påtaglig fråga. Det handlar nämligen om övergivna båtar och vrak. kan båtar som har övergetts av sina ägare ligga i skärgården eller i våra stora insjöar, antingen till sjöss eller på land, utan att de som störs av det har möjlighet att forsla bort dem. Det är ett stort och växande problem, bland annat i och . Eftersom de här båtarna inte underhålls förfaller de till fult skrot. De är ett mycket fult inslag i miljön och kan dessutom vara farliga, både för lekande barn och äventyrslystna ungdomar, också för all del för en och annan vuxen som söker bostad i de övergivna båtarna. kan inte ägaren påträffas. har ägaren ingen möjlighet att själv forsla bort vraket, till exempel på grund av att vederbörande saknar medel eller sitter i fängelse. Det är inte heller rimligt att den markägare som har råkat få ett vrak vid sin strand ska ha skyldighet att forsla bort det. Sådana vrak kan bli liggande till förfång både för människor och miljö. En båt som inte anmälts stulen kan inte med nuvarande regler flyttas av polisen eller en hamnkapten. Inte heller kan kronofogden eller en enskild låta forsla bort båten om ägaren är okänd. Då räknas det nämligen som egenmäktigt förfarande. Med anledning av en framställning från kommun säger i ett uttalande följande: Från allmänna utgångspunkter ter det sig otillfredsställande att ingen myndighet har ett tydligt ansvar för att forsla bort skeppsvrak i ett fall som detta. Någon, antingen staten eller kommunen, bör rimligen ha ett sådant ansvar. Detta är emellertid en fråga för lagstiftaren. Av den anledningen sänds detta beslut till , för kännedom. Detta framhåller alltså Justitiekanslern. kommun har färska erfarenheter av vrak som sänkts. Kronofogden och kommunen bärgade tre vrak från kommunalt vatten utanför . Det är omöjligt att spåra ägaren till ett av vraken medan de andra ägarna nu har kronofogden efter sig. Kommunen har betalt en kvarts miljon för bärgningen av det vrak som saknade ägare. Det är troligt att kommunen får betala bärgningen av de andra vraken också. Då kan det enligt uppgift handla om nästan . Kommunerna har redan nog med svårigheter att få pengarna att räcka till. De ska verkligen inte behöva användas för att ta hand om skrotskepp. kommun har beslutat att hos regeringen begära lagstiftning som ger en statlig myndighet rättighet och skyldighet att hantera frågor om övergivna vrak. Kommunen anser inte att det bör vara en uppgift. Det kan jag verkligen instämma i. Det är lätt att inse att det för kommuner med stor skärgård eller långa insjöstränder kan bli fråga om stora kostnader, om kommunen skulle få det ansvaret. Det förefaller därför rimligt att staten tar ansvar för övergivna båtar och vrak. Givetvis bör staten sedan kunna kräva ägarna för kostnaden. Man kan tänka sig olika lagtekniska lösningar på detta problem. En möjlighet kan vara att utvidga lagen om flyttning av fordon i vissa fall till att också gälla båtar. En annan är att utarbeta en särskild lag. Under alla förhållanden bör den här frågan få en snabb lösning. Därför vill jag fråga miljöministern vad miljöministern är beredd att göra åt det här besvärliga problemet. Kommer det något förslag snart från ? 246 () replik: Det var ett bra och intressant inlägg som hade när hon talade om problemen när det gäller båtar. Jag bor i en landsbygdskommun utan vatten och vi har samma problem med bilar. Vi måste komma till en lösning. En del av lösningen skulle kunna vara om vi fick fram någon annan typ av kontroll av båtar, det vill säga något båtregister för att ta in en skatt och sedan kunna betala den här typen av bortforsling. Det skulle inte gå på det gemensamma utan tas från dem som faktiskt äger båtar eller bilar om man har ett system där man tar ett kollektivt ansvar inom den sektorn. Kan det vara ett alternativ som kan ställa upp på? 247 () replik: Det är viktigt att komma till lösningar på de här problemen. Det har jag förstått av många bekymrade partikamrater som är kommunalpolitiker. Det här måste man åtgärda. Det är klart att om man lättare ska kunna spåra ägarna kan båtregister vara en idé, men jag tycker framför allt att det är viktigt nu att regeringen kommer med ett förslag. Så får vi i ta ställning till om man för att kunna genomföra den lag som vi vill ha också behöver ett båtregister. 248 Miljöminister (): Det är Socialdemokraterna återtog regeringsmakten i . Under den tiden har miljöpolitiken i breddats och förstärkts på ett genomgripande sätt. är miljöpolitiken del i en övergripande politik för miljödriven tillväxt och hållbar utveckling. Den har förstärkts genom ökade anslag och nya kraftfulla politiska instrument. Miljöarbetet i utgår från de 15 miljökvalitetsmålen som systematiskt följs upp och utvärderas. Alla sektorer har ett ansvar. Det är ett internationellt unikt arbetssätt som driver på för ständig utveckling och förnyelse. Vi har en sammanhållen lagstiftning, . Den har skapat en starkare legal grund för miljöpolitiken. har också varit ledande när det gäller att utnyttja ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Det handlar om grön skatteväxling men också om innovativa skatter och avgifter för att till exempel minska utsläppen av svavel och kväve. Den socialdemokratiska regeringen har också genomfört en internationellt unik satsning på lokala miljöinvesteringsprogram. Investeringsprogrammen har inneburit att stat, kommuner och företag i nära samarbete har kunnat investera över 25 miljarder i ekologisk modernisering. Programmen har gett oss möjlighet att kombinera miljöpolitiska och sysselsättningspolitiska mål. De har bidragit till smarta energilösningar i enskilda kommuner, till exempel sammankoppling av industri och fjärrvärmenät så att industrins spillvärme kan komma till nytta. Jag har varit och besökt många projekt. Gemensamt för de flesta av dem är att de inte hade kommit till stånd utan det här stödet som har främjat framför allt ett samarbete mellan det offentliga och det privata. Socialdemokraterna har under de här tio åren varit med om att leda in i EU och utveckla en aktiv politik inom EU för skärpt lagstiftning och kraftfulla insatser i det internationella miljösamarbetet. I EU har vi särskilt prioriterat kampen mot försurning och luftföroreningar. Vi har bidragit till att skärpa kemikaliepolitiken, klimatpolitiken och arbetet för hållbar utveckling. Vi lyfter nu och prioriterar havsmiljöfrågorna. har vi stärkt vår profil i det globala miljösamarbetet. Vi har satsat stort på att utveckla samarbetet med och övriga länder i vårt närområde. ledde framgångsrikt arbetet med att säkerställa att klassas som ett särskilt känsligt havsområde, PSSA. Globalt håller en hög profil. Just nu till exempel leder de internationella förhandlingarna om en ny global kemikaliestrategi, ett global komplement, kan vi säga, till REACH som utvecklas i . Vi leder också, tillsammans med , arbetet för att stärka ett kvinno- och jämställdhetsperspektiv i den globala politiken för miljö och hållbar utveckling. Miljöfrågan är i högsta grad en kvinnofråga, inte minst i världens fattiga länder. Jag kan också med glädje konstatera att vi får uppskattning för vår miljöpolitik. När presenterade sin granskning av svensk miljöpolitik konstaterade man att är föregångare på en rad områden. Vi har lyckats med vår huvuduppgift att bryta sambandet mellan miljöförstöring och ekonomisk tillväxt inom flera sektorer. Vi har en innovativ miljöpolitik. Vi har flest miljöcertifierade företag i världen i förhållande till BNP, och vi utför ett offensivt internationellt arbete. Jag konstaterar också att ger oss stort beröm för politiska insatser som några eller alla borgerliga partier kritiserar och ifrågasätter. berömmer oss för den gröna skatteväxlingen och råder oss att skärpa miljöskatterna ytterligare så att de får tillräcklig effekt. Man tycker att initiativet med trängselskatter är bra och att det bör utvidgas till fler städer. Vi får erkännande för att satsningarna på naturvården har ökat. Man anser att vi måste satsa ytterligare på avsättning av skyddade naturområden. Vi uppmanas att fortsätta den gröna arbetsmarknadspolitiken, det vill säga satsningar som, liksom de lokala investeringsprogram, kombinerar politik för miljö och sysselsättning. Det är i ljuset av de här bedömningarna ganska märkligt att se att både och vill skära ned anslagen till naturvården radikalt. har alltså fått beröm för att vi äntligen har kommit i gång med en progressiv naturvårdspolitik och börjat avsätta skyddade områden så att vi börjar komma i nivå med andra länder i . Ska vi inte fortsätta med den politiken? Jag beklagar också att och i sina presenterade alternativbudgetar vill avskaffa de statligt delfinansierade klimatinvesteringsprogrammen. Jag tror att de kommer att bli lika framgångsrika som de lokala investeringsprogram som vi har haft. De har medfört ett lokalt nytänkande som har betytt väldigt mycket. I fråga om trängselskatterna konstaterar jag att de miljöpolitiska företrädarna från alla är eniga om att de är ett bra styrmedel, men det har vi alltså inte enighet om i . Vi står just nu inför ett intensivt år i miljöpolitiken. lägger regeringen fram flera propositioner, bland annat om miljömålen och klimatpolitiken. Vi återkommer också med en särskild skrivelse om havsmiljön. Låt mig säga något om vårt allra högst prioriterade område, klimatpolitiken. Det gläder mig att flera inlägg har handlat just om klimatpolitiken och att vi har en samsyn om hur viktig denna fråga är. Regeringen har drivit den här frågan kraftfullt, och vi kommer att fortsätta att göra det under de år som kommer. Jag menar att vi bör ta Kyotoprotokollets krav som en självklar utgångspunkt för en offensiv politik för energieffektivisering och teknikutveckling. Erfarenheten är att skarpa miljökrav innebär en stimulans till framsteg snarare än en hämsko för den ekonomiska utvecklingen. Klimatpolitiken ger också stora miljöeffekter utöver de lägre utsläppen av växthusgaser. Kampen för ren luft, mot försurning, hälsovådliga partiklar och annat går hand i hand med en offensiv klimatpolitik. Vi har redan gjort stora insatser för att minska utsläppen av växthusgaser, men mycket återstår att göra. Framför allt är det oroväckande att utsläppen från trafiken ökar. Den trenden måste brytas så att långsiktigt ska kunna minska sina utsläpp. Det är i ljuset av detta som vi ska se inriktningen i den senaste statsbudgeten där vi, tillsammans med och , föreslår en grön skatteväxling med skattehöjningar framför allt inom transportsektorn. Men arbetet måste självfallet också bedrivas inom EU. Jag återkommer just från en debatt i miljörådet där i går ledde en diskussion kring hållbara vägtransporter. Vi framförde bland annat kraven om att vi måste ha möjlighet till en högre inblandning av etanol i bränsle. Vi tog även upp andra viktiga gemensamma EU-frågor när det gäller de hållbara vägtransporterna. Vår klimatpolitik kommer att bedrivas inom ramen för den långsiktiga ambitionen att avveckla kärnkraften. Det här gör vi klart i den uppgörelse som för någon tid sedan träffades mellan , och Socialdemokraterna. I uppgörelsen slår vi fast att den långsiktiga ambitionen är att bygga ett samhälle baserat på förnybar energi. Vindkraften har en stor potential som vi nu satsar offensivt på att realisera. Naturgas kommer att spela en roll, men den får inte förhindra den kraftfulla utvecklingen av biobränslena. Vi vill satsa mer på biobränslen, och särskilt på biobränslebaserad elproduktion. Ekonomiska instrument kommer att spela en viktig roll. Elcertifikatsystemet utvecklas för att bli mer långsiktigt. införs den europeiska handeln med utsläppsrätter. Vår principiella syn är att detta ska bli det dominerande ekonomiska styrmedlet, men det ska vara en miljöstyrning som motsvarar den som vi har . Vi kommer att följa detta mycket noga. Klimatpolitiken handlar om en långsiktig samhällsomställning. Det är viktigt att ta krafttag . Det finns de som ifrågasätter ambition att gå före i klimatomställningen. Det är dyrt och meningslöst, säger man. Utsläppsminskningar kan göras billigare i andra länder. Vad spelar det för roll vad lilla gör? Jag är fullt övertygad om motsatsen. Att ligga i frontlinjen i klimatpolitiken är meningsfullt, och det är värt priset. De utsläppsminskningar som ska göras på lång sikt är så stora att de kräver en fullständig förnyelse av vårt energisystem. Då måste rika länder som gå först. av världens energiförsörjning sker med fossila bränslen. saknar mer än 2 miljarder människor fortfarande helt och hållet tillgång till modern energi. Den ekvationen kräver en omställning, och den kräver att vi börjar . Klimatpolitiken är för mig som socialdemokrat en socialdemokratisk politik i dess djupaste bemärkelse. Det handlar om att driva en politik för det gemensamma bästa och att våga styra och sätta gränser för marknaden. Det handlar om ett långsiktigt samhällsbyggande för en radikal samhällsförändring. 249 () replik: Tack för ett intressant anförande. Det är nog inte bara som med beklagande hör att det tydligen inte blir någon proposition om den strategin. Det finns många åtgärder att vidta. Det här är en akut fråga. är det tråkigt eftersom regeringen nu lyfter upp havsmiljöfrågorna i EU. Det skulle behövas en drivande kraft i arbetet med att få fram en marin strategi i EU. Det kan ta tid. Jag vill be miljöministern att kommentera detta lite. 250 Miljöminister () replik: Jag vill säga till att det inte finns några skäl till oro. Vi arbetar mycket intensivt med en marin strategi. Huvuddelen av de konkreta förslagen som föreläggs kommer att ingå i vårens miljömålsproposition under de miljömål som gäller havsmiljön. Därtill kommer vi att lägga fram en skrivelse för att få en ram för detta arbete. Vi planerar en skrivelse. Om det skulle visa sig att det finns anledning att lägga fram skarpa förslag även i det sammanhanget får vi återkomma och överväga om det blir en proposition. Men arbetet pågår. 251 () replik: Alla inser ju skillnaden mellan en skrivelse och en proposition. Jag skulle vilja be om ett svar på den andra frågan i mitt anförande om innehållet i PSSA och med vilken kraft man kommer att driva detta. 252 Miljöminister () replik: Arbetet med PSSA pågår nu för fullt. Det är våra ansvariga myndigheter som driver förhandlingarna under ledning av . Vi har självfallet ett nära samarbete med i de här frågorna. Såvitt jag känner till har också utskottet fått information från dem som driver de här förhandlingar. Vår ambition är att vi ska komma så långt som möjligt när det gäller förslag och åtgärder. De ska också vara realistiska och rimliga. De måste vara väl underbyggda så att vi också kommer fram i förhandlingarna. 253 () replik: Det stämmer, miljöministern, att inte ser ett förstatligande av skog som det allena saliggörande för att klara den biologiska mångfalden. Vi vill avsätta mer pengar till naturvårdsavtal och skötselkontrakt. I mitt anförande uppmanade jag miljöministern att inbjuda sina europeiska kolleger för att diskutera en folklig mobilisering i klimatfrågan. Dessutom uppmanade jag henne att ta initiativ i för att forma en modell för hur ett sådant arbete ska kunna bedrivas för att få den kraft underifrån i arbetet som kommer att krävas för att det ska bli framgångsrikt. Är miljöministern beredd att villfara min önskan i denna del? 254 Miljöminister () replik: Låt mig först säga att vi har både frivilliga avsättningar, naturvårdsavtal och annat samt skyddade områden. Detta är inte något unikt för . Det är inte någon fråga om socialisering utan tvärtom det naturliga sättet som man arbetar på i de flesta länder i världen. Man har vissa delar som är offentliga och som staten tar ansvar för. Det är ingenting märkligt, utan ganska naturligt. Jag tycker att förslagen är intressanta. Vi har diskuterat detta mycket. Regeringen har tidigare satsat en hel del på klimatinformation genom till exempel. I vår startar vi det forum för hållbar utveckling som vi har diskuterat. Det är också ett sätt att stärka det lokala arbetet både för klimatfrågan och för alla andra miljöfrågor. Jag tar med mig förslaget, och jag kan försäkra att en av de frågor som vi som ministrar diskuterar allra mest just nu är hur vi ska få med oss människor när det gäller klimatpolitiken. Det som är kanske allra svårast är södra det är där detta är den mest angelägna frågan. Där har man fortfarande svårt med ett folkligt stöd för det här. 255 () replik: Vi menar att man måste öka träffsäkerheten i avsättningarna så att de stora områdena inte ska behöva förstatligas på det sätt som görs . De ska mer kunna skötas med skötselavtal och naturvårdsavtal. Jag finner det mycket angeläget att ministern tar de initiativ som jag tyckte att hon öppnade för när det gäller att kunna mobilisera människor i och i för att delta aktivt i klimatarbetet. 256 Miljöminister () replik: Jag tror att det är viktigt att informera om att ligger under genomsnittet när det gäller avsättning av skyddade områden i . Vi har inte avsatt särskilt stora områden jämfört med andra länder. har vi intensivt inrättat det arbetet, och min bedömning är att vi absolut behöver de resurser som vi nu har avsatt. Jag tror att det är viktigt att också övriga partier reflekterar över vilka ambitioner vi ska ha när vi ser detta internationellt. Vilket ansvar har vi när det gäller skyddet av vår natur? 257 () replik: Först och främst vill jag understryka att alla partier nog är tämligen överens om de övergripande problemen med klimatfrågorna, men vi har lite olika syn på skatteväxling och hur vi ska nå dit. Min fundering gäller och dess utveckling. Miljöministern räknade upp ett antal förslag som skulle komma, men jag uppfattade inte att det skulle komma något förslag på miljöbalksområdet. Då blir jag orolig! Kan jag få ett förtydligande? Kommer det ett förslag på hur vi kan förenkla och förbättra ? 258 Miljöminister () replik: Jag kan svara på det. Vi återkommer självfallet till jag törs inte säga om det blir eller med de förslag som har funnits med i utredningen och som vi just nu har berett.