prot · GS0946 · 2004-12-08 00:00:00 — Jag ser fram emot att ha en dialog med många av dem som varit oroliga inför det system vi sätter i sjön och se om det behövs förbättringar. Dessutom kommer inte arbetsgivarens medfinansieringsansvar att gälla för dem som omfattas av det särskilda högriskskyddet. Det är personer som riskerar återkommande eller längre sjukperioder på grund av kronisk sjukdom eller liknande. Även här slipper arbetsgivaren att betala medfinansieringen. Den senare delen det vet ni är vårt sätt att svara på den kritik som finns mot risken för selektering på arbetsmarknaden. Låt mig ändå vara tydlig här. Det är inte högriskskyddet som löser problemen med selektering eller diskriminering på arbetsmarknaden. Det påpekades tydligt av vid den utfrågning vi hade. Från borgerliga partier men också från , Företagarna och andra organisationer har jag hört en ständig oro och omsorg om människor med funktionshinder och svag ställning på arbetsmarknaden. har väl dessa grupper omhuldats så mycket som under debatten om förslaget. Jag tycker att det är glädjande, men det känns också förvånande. kan vi se hur människor med funktionshinder diskrimineras på arbetsmarknaden. Vi kan se hur fackliga organisationer och handikapporganisationer vittnar om ett hårdare klimat för människor med funktionshinder . Om denna omsorg nu var allvarligt menad och det hoppas jag verkligen att den är kan vi kanske tillsammans medverka till att återställa anställningstryggheten och slippa se hur långtidssjukskrivna sägs upp först av alla vid varsel och omställningar. Flera av er här i de borgerliga partierna har medverkat till att försämra lagen om anställningsskydd genom att turordningsreglerna ändrades. Det har haft en tydlig effekt inte minst för människor med återkommande sjukskrivningar och funktionshinder. Här har ni chansen att göra någonting gott. föreslog också följdriktigt lagstöd för krav på anpassningsåtgärder från arbetsgivarens sida. Han hänvisade till studier som visade att 100 000 personer inte får det stöd på arbetsplatsen de har rätt till. Ni är varmt välkomna att föreslå stärkt anställningstrygghet och att återställa de försämringar som gjordes i turordningsreglerna. Det vore i sanning att gå från ord till handling för att undvika den diskriminering och selektering som finns för funktionshindrade i arbetslivet. Avslutningsvis är jag övertygad om att åtminstone några företrädare för de borgerliga partierna här kommer att ändra sig i den här frågan. Det kommer de inte att göra nu och inte innan valet, men . Precis som sina borgerliga kolleger i kommer de att se att det nog finns en poäng att införa olika former av incitament i sjukförsäkringen inte bara för den enskilde utan också för arbetsgivaren. Eftersom den ändrade inställningen sannolikt inte kommer före valet finns det ändå en poäng så här i halvtid att fundera på vad det samlade borgerliga alternativet skulle kunna vara. Vi har reformerat sjukskrivningsprocessen, infört avstämningsmöten och krav på rehabiliteringsutredningar. Vi har tillfört resurser till arbetsmiljöarbete och skyddsombudens utbildningar. Vi har gjort det möjligt för , länsarbetsnämnd, kommuner och landsting att kunna organisera finansiell samordning och använda av hela sjukpenningsanslaget för gemensamma rehabiliteringsinsatser. Det är nästan som finns till förfogande där. Vi inför nu en medfinansiering i sjukförsäkringen. Vi kommer att återkomma med förslag som rör hur vi stärker och bygger upp en bättre företagshälsovård. Vi har dessutom förstatligat så att vi får en samlad statlig myndighet på det här området. Vi tillför nu i budgeten i ökade anslag. Vi ser glädjande nog en minskning i tillströmningen till antalet sjukskrivna i försäkringen, vilket också är väldigt viktigt. Allt detta kanske inte resultaten, men alla förslagen har oppositionen protesterat mot och opponerat sig emot. har argumenten varit att regeringen inte gjort tillräckligt och att den är handlingsförlamad. har de gällt att det går för fort och att regeringen kommer med för många förslag på en enda gång. Alltsomoftast har det varit ett stort nej nej till nästan samtliga förslag! Man har sagt nej till Finsam, nej till att förstatliga , nej till den tredje sjuklöneveckan och nej till kravet på medfinansiering. Däremot accepterar man glatt en medfinansiering eller ekonomisk drivkraft för den enskilde, som ska stå med en självrisk på genom sänkt ersättning. Den fråga som jag skulle vilja ställa innan jag står till förfogande för era eventuella frågor gäller samtliga högeralliansens partier: Hur låga kommer ersättningsnivåerna att bli? Kommer ni att gå med på ? Med all respekt för övriga partier är ändå lika stort som de övriga borgerliga partierna tillsammans. Man kan väl tänka sig att de vid en eventuell borgerlig regering skulle ha visst inflytande över den frågan. Kommer ni att acceptera 65-procentiga ersättningsnivåer? Och framför allt: Blir det selektiva nivåer? har ju varit ute och talat om att vi nog bör undanta folk med stroke och cancer. Då kommer vi i ett läge där man beroende på diagnos ska ha olika försäkringsskydd. Från har vi tidigare hört förslag om att man ska ha sämre sjukförsäkring om man inte har barn. Om man däremot har barn ska man ha ett högre ersättningsbelopp. Det här kallas selektiv välfärd, och inte generell välfärd. Är det den vägen vi ska gå? Det är min öppna retoriska fråga till högeralliansens partier. kommer jag till den sista frågan. Med tanke på engagemanget för människor med funktionshinder som har svårt att komma in på arbetsmarknaden är jag oerhört oroad över detta. Jag ser den hårdnande pressen i arbetslivet, inte bara i utan i hela . Jag är givetvis inte heller alldeles säker på i vilken utsträckning sjukförsäkringssystemen har förutsättningar att helt och hållet hantera detta. Men är ni då beredda att stärka anställningstryggheten för människor på arbetsmarknaden? Kan ni se till att man inte vid rationaliseringar och omställningar gör sig av med människor som är långtidssjukskrivna eller har funktionshinder, utan att det är de traditionella reglerna om turordning som gäller? Ni har ju tidigare medverkat till en försämring av anställningstryggheten. har ni chansen att återta detta. Ni är välkomna att svara på frågorna. Jag tycker att förslaget om medfinansiering är en viktig del i att stärka arbetslinjen i socialförsäkringen. Arbete är egentligen grunden för hela välfärdssystemet, så jag hoppas och tror att detta är ett förslag som kommer att stärka både rättvisan i landet och, framför allt, människors möjligheter att komma tillbaka i arbete efter en tids sjukskrivning. 7 () replik: Man får alltså inte kritisera framstående socialdemokrater för deras åsikter eller brist på åsikter. Då hånar man dem. Jag tycker att det enbart är ett försök från sida att få fokus på någonting annat än vad debatten egentligen handlar om att skjuta över kostnader som inryms i socialförsäkringssystemet på våra svenska företag. pratar sig varm för sin omsorg om alla de människor som genom förslaget kommer att få det bra mycket svårare på arbetsmarknaden. Jag tycker att jag tydliggjorde vad jag tycker i mitt anförande, och jag tror inte alls att det som visar här kommer att innebära några förbättringar i det förslag som regeringen har lagt fram. Han ställde också frågor tillbaka till oss om vi vill återställa turordningsreglerna. vet mycket väl om att det var viktigt för företagen att inte alltid följa principen sist in först ut. Det fanns många företag som var starkt beroende av senare anställd personal. På de arbetsplatser som jag känner till har det inte alls berott på att människor har varit för mycket sjuka eller handikappade att de har fått gå. Det har berott på att företagen har behövt ha de personer som är en viktig kugge i maskineriet trots att de har blivit anställda . Det är viktigt att det fungerar på företagen. Det förslag som föreligger tycker vi är bra. Det handlar om två personer, och jag tycker inte att det finns någon anledning att återställa detta. När det gäller ersättningsnivåerna har vi ett förslag som jag tycker är bra. De personer som har ett försörjningsansvar för barn ska inte drabbas. Mycket annat i samhället andra bidrag och så vidare påverkas ju av och beror på människors försörjningsansvar. 8 () replik: Vi får väl läsa protokollet. Jag uppfattade anförande som relativt raljerande över både och . Angrip gärna deras åsikter det är helt okej! Men raljera inte över dem på det sättet. Det var punkt ett. När det gäller punkt två så skjuter vi inte över kostnaderna på arbetsgivarna. Det är en omfördelning; det är 2 miljarder som direkt tillförs arbetsgivarkollektivet och sedan omfördelas resurserna mellan dem som har låg sjukfrånvaro och dem som har hög sjukfrånvaro. Punkt tre handlar om anställningstryggheten. Detta är intressant. Jag får regelbundna rapporter om att vid varsel och omställningar är det människor som är sjukskrivna ofta eller som har funktionshinder som man oftast vill plocka undan. Själva poängen med försämringen av turordningsreglerna var ju just att inte gå på turordningen utan att plocka undan några. Därmed öppnas en möjlighet, och den har utnyttjats på arbetsmarknaden, att kunna undanta så att människor med funktionshinder är de som i stället blir av med jobbet. Om man verkligen vill värna dessa grupper så har man möjlighet att återta den försämring av anställningstryggheten som detta innebär, inte minst på mindre arbetsplatser. Sedan kommer vi till principen om barnlösa. Visst finns det delar i våra trygghetssystem där man premierar människor med barn genom generella barnbidrag och liknande, men i socialförsäkringen har vi aldrig haft en princip där vi säger att vi beaktar människors ersättningsnivåer olika beroende på försörjningsbörda. Här skulle vi då ha ett system där människor som är barnlösa får en lägre sjukpenning än människor som har barn. Jag har mycket svårt att se att det ska vara socialförsäkringen och försäkringsskyddet som ska vara del av den diversifieringen. Det bör rimligtvis vara andra samhälleliga stödsystem. Vilka signaler sänder i ett läge där vi vet att vi behöver ökat barnafödande när man säger att barnlösa ska få sämre sjukpenning? Jag tycker att det är en underlig princip att föra in i sjukförsäkringen. 9 () replik: Jag kan lyfta upp en fråga till som pratade sig varm för. Det gällde det här med att man kan bli undantagen om man är sjuk. Bara visade det sig i en undersökning att 102 personer var undantagna när det gäller arbetsgivarinträdet. Vad är det i detta förslag som kommer att göra att det blir fler personer som får nytta av detta? När det gäller ersättningsnivåerna så är det inget obekant för att vi förordar en grundtrygghetsmodell i vårt socialförsäkringssystem. Vi ska ha en grundtrygghet som är lika för alla, och sedan kan man försäkra upp sig själv i det förslag som vi har beroende på vilken ersättning man vill ha. Det handlar faktiskt om omsorg om de kostnader som vi ändå har. När vi är uppe i 120 miljarder för förtidspensioneringar och sjukförsäkringar är det viktigt att vi har förslag som innebär rejält minskade kostnader på det området. Detta slår ju ut så mycket annan verksamhet i vårt land , och vi skulle kunna använda pengarna till mycket bättre saker. Jag ser fram emot klokare förslag än det som vi har fått . Som jag nämnde i mitt anförande hoppas jag verkligen också att det kommer att dras tillbaka när det visar sig att det inte får de effekter som man hade trott. 10 () replik: Jag tror att det kommer att bli en ökad användning av högriskskyddet. Det är inte tillräckligt känt; det är den erfarenhet som jag har haft. Jag tror att det kommer att bli ett ökat intresse för detta. säger något väldigt intressant. förespråkar alltså en grundtrygghetsmodell, det vill säga en lägre generell ersättningsnivå där man sedan ska försäkra upp sig själv. Vi har den tydliga erfarenheten av detta från andra länder i att det är just människor med funktionshinder, med svag ställning på arbetsmarknaden, med diabetes, med ärftliga sjukdomar eller tidiga handikapp som inte får möjligheten att teckna försäkringarna. Vi vet allihop vad som hände när vi hade sänkta ersättningsnivåer. Då var det många som ville teckna privata försäkringar, men försäkringsbolagen nekade dem. De var inte lönsamma; de skulle hälsoprövas. Flera klarade inte av den hälsoprövningen. Vad händer med generell välfärd när man hänvisar stora grupper i samhället till kompletterande privata försäkringar? Risken att klyftorna ökar är uppenbar. Det blir inte vår gemensamma finansiering för människor som har olika risker, utan du betalar för dig själv. Det är budskapet. Det innebär att man står där inför försäkringsbolaget med sin sjukdomshistorik och sina handikapp och ska försöka förhandla om premiens storlek. Jag gillade inte förslag om ökade privata försäkringsmodeller. Jag gillar inte grundtrygghetsmodellerna. Detta kommer vi gärna att ta en ideologisk strid om med . 11 () replik: säger att det är kvinnor som slås ut och att det är belastningsskadorna som är den stora orsaken. Så har det ju varit ända fram till , när redovisade sin årliga undersökning. Där konstaterar man att av sjukskrivningarna är arbetsrelaterade. Man säger att den näst vanligaste orsaken till besvären hos kvinnor är belastningsskador beroende på arbetsställningar och tunga lyft. Jämfört med föregående år är det en signifikant nedgång. Däremot är det en fördubbling av stress och andra psykiska påfrestningar hos kvinnor. Vi vet att de allra flesta kvinnor som är sjukskrivna finns i den offentliga sektorn. Mot bakgrund av den här rapporten från och den kunskap vi har är det väl rimligt att tycka att kommuner och landsting borde få behålla den skatt man tar in och de statsbidrag man får efter beslut i den här kammaren för att se till att arbetsmiljön blir bättre. av sjukfrånvaron beror på situationer utanför arbetsmarknaden, men om man tar de som är arbetsrelaterade beror de förmodligen på att kvinnor är ganska pressade i sin arbetssituation. Det har varit besparingar och indragningar. Jag vet exempel på kommuner där det förslag som vi diskuterar kommer att kosta 5 miljoner. Då är min fråga till : Vore det inte bättre att dessa 5 miljoner fick användas till 1520 underskötersketjänster i äldreomsorgen? 12 () replik: Detta är intressant, . Jag noterade också rapporten som tyder på att nu har belastningsskador trillat ned på andra plats och stress ligger på första. De har ju tävlat om att ligga överst på listan. Någon har till och med här i debatten hänvisat till att slalom och benbrott skulle vara den stora ohälsorisken. I en debatt som jag hade med företrädare för var det plastikoperationer som var det stora bekymret. Vi bör komma ihåg att den dominerande ohälsoorsaken och sjukskrivningsorsaken är stress som har fördubblats, och det påpekade mycket riktigt. Men även belastningsskador är en stor orsak. Om jag skulle ge mig på en gissning varför belastningsskadorna har minskat tror jag inte att det har att göra med att arbetsmiljön blivit radikalt förbättrad. Det har snarare att göra med att flera av de äldre kvinnor som har arbetat i den typen av yrken nu har fått sjukersättning och förtidspension och är kvar på arbetsmarknaden. Det är också en sorglig utveckling. Vi kan konstatera att den faktiska pensionsåldern har sänkts. För de offentliga arbetsgivarna, för många kommuner, kommer det här systemet att ha tydliga effekter. Det är precis som påpekar. För kommunerna i som jag kommer ifrån är inte detta någon stor pålaga eftersom de har ett väl fungerande arbete med sjukskrivningar. De ser till att människor får goda möjligheter att komma tillbaka. För vissa kommuner kommer detta att bli kännbart. Jag tycker att det vore en väldigt defensiv linje att tro att man löser det genom att anställa några fler. Det är väl ungefär detsamma som att strunta i de människor som är anställda i kommunen och som är sjukskrivna. Det vettigaste sättet borde väl vara att göra bådadera, dels skjuta till resurser till kommunen, vilket vi gör i budgeten, dels se till att kommunen, precis som alla andra arbetsgivare, tar sitt ansvar och inte accepterar att undersköterska efter undersköterska får gå från arbetet utsliten. Jag tycker att det är ett av de viktigaste förslagen vi kan genomföra. Men hur var det med anställningstryggheten för människor som är funktionshindrade, ? 13 () replik: Jag tycker fortfarande, trots utläggning om hur det här slår, att det bästa sättet att stödja kommuner och landsting är att se till att de slipper betala tillbaka en del av statsbidragen i form av på sjukskrivningarna. När det gäller frågor om vår politik konstaterar jag att han inte har läst våra motioner. I så fall skulle han inte vara okunnig om att vi inte föreslår sänkt ersättningsnivå i sjukförsäkringen. Vi har inte heller sagt nej till Finsam. Är det något vi säger ja till är det väl Finsam, men det ska vara ett Finsam som är till nytta. Vi skriver också i våra motioner att vi vill ha ett utvecklat Finsam. Vi tycker att finansiell samordning också är den form som har diskuterats bland annat av om att ge sjukvården drivkrafter. Där skulle det vara till nytta med drivkrafter för att tillsammans med sjukförsäkringen hålla tillbaka sjukskrivningarna eller sänka antalet sjukskrivningar. Vi är för ett Finsam värt namnet, och vi är för en sjukförsäkringsnivå på . 14 () replik: Jag är mycket väl medveten om att vill ha en sjukpenningnivå på . Det jag frågade, med tanke på opinionsställning och relationen till , som ändå är större än de övriga tre borgerliga partierna gemensamt, var om det kommer att innebära att ni sedan viker er när det gäller att skapa en samlad högerallianspolitik och gå med på sänkta ersättningsnivåer. Svaret är intressant. har vi fått svar från att han inte tänker vika sig. Det innebär automatiskt att finansieringen av moderata skattesänkningar försvinner. Om det är så att håller på att ändra sig och börjar ge efter för att, inom ramen för högeralliansens arbetsgrupper, kunna acceptera sänkta ersättningsnivåer, uppstår ju ett nytt politiskt läge. Det var därför jag ställde frågan. Jag noterade att har varit positiv till förslaget om Finsam. Men jag noterade också att man ändå inte tyckte att förslaget var bra när vi debatterade frågan i kammaren. Man vill ha en annan modell eller i en annan riktning. Det har jag respekt för. Låt oss återkomma till debatten om finansiell samordning. Jag tycker att det är angeläget att de nästan 2 miljarder i sjukpenningsanslaget som vi har avsatt för samordningsinsatser ska användas. Jag tycker att det är viktigt att kommuner, landsting, försäkringskassor och länsarbetsnämnder antar den utmaningen. Låt oss gemensamt se till att de gör det. Avslutningsvis vill jag återigen säga: Låt inte de kommunanställda som är sjukskrivna fortsätta att vara sjukskrivna länge utan att någon insats görs med argumentet från att man i stället ska skjuta till resurser. Vi måste se till att även kommunerna tar det ansvar man förväntas göra som arbetsgivare, nämligen att erbjuda de sjukskrivna rehabilitering och en möjlighet att komma tillbaka. Då slipper man också sin medfinansiering på . 15 () replik: Jag vill fråga hur arbetsgivare ska kunna påverka sjukskrivningsprocessen. Hur ska det gå till? I sitt anförande hänvisade han till och avstämningsmöten och rehabiliteringsarbete i försäkringskassorna. Vid vår hearing sade att han såg det som ett stort problem att nu ska bestämma när rehabiliteringen ska genomföras och hur den ska gå till. Åtminstone i hans fall riskerar detta tvärtom att fördröja rehabiliteringen ordentligt. Arbetsgivarna behöver verktyg för att kunna vara med i sjukskrivningsprocessen. Hur anser att det ska gå till? 16 () replik: sade väldigt mycket. Han visade på direkta erfarenheter av hur det går till och hur man faktiskt gör. Han visade hur och andra företag lyckas trots att det uppenbarligen enligt ska vara så väldigt svårt att ha ett fungerande samarbete med . Där lyckas man. Där når man goda resultat. Min egen erfarenhet av att ha lett precis ett sådant projekt är också att vi nådde goda resultat eftersom vi hade ett väl fungerande samarbete med såväl som fackliga organisationer och företagshälsovård. Jag är inte så oroad på den punkten. Det som oroar mig är att vi skulle acceptera en utveckling där arbetsgivare kan röja i sjukskrivningssekretessen. Den utvecklingen vill jag inte ha. Jag tycker att genom sina exempel gav en god beskrivning av hur väl det skulle kunna fungera. Eftersom är de som hårdast av alla har talat för att vi inte ska ha några drivkrafter för arbetsgivarna utan snarare ha drivkrafter enbart för den enskilde vill jag ställa en fråga tillbaka: Hur tror att människor som får ytterligare sänkt sjukersättning ned till reagerar? Blir de friskare? Ökar incitamenten att komma tillbaka? Vad är det som gör att en människa som har en svår sjukdom eller behöver genomgå rehabilitering känner: får jag sänkt ersättning. vill jag verkligen komma tillbaka i arbetet. När kommer listan på vilka diagnoser det i så fall är som ska undantas? har talat om cancer och stroke, men det lät på uttalande som om fler diagnoser ska med på listan. Vilka mer är det som ska undantas från kraftiga besparingar i sjukpenningen? 17 () replik: Jag vill naturligtvis återupprepa frågan till : Vilka verktyg har arbetsgivare att påverka sjukskrivning? och , som är en utmärkt företagsläkare med god övertalningsförmåga, övertalar faktiskt många av dem som har sjukskrivit sig till exempel för att de har en alltför stor konflikt mellan arbetet och de fritidsåtaganden de har att komma tillbaka till jobbet. Så jobbar han. Hur kan en vanlig arbetsgivare som kanske inte har som redskap få veta hur han ska rehabilitera när han inte vet vilken sjukdom den anställde har? Hur ska vi ge arbetsgivarna redskap? Det är en seriös och grundläggande fråga. Om de inte har några redskap faller ju hela förslaget. Det är därför arbetsgivarna känner sig så övergivna av regeringen, som jag ser det. De kan inte påverka. Jag återkommer till frågan om den enskildes drivkrafter, något som också påpekade är väldigt viktigt. Jag vill först få ytterligare ett svar av på frågan: Hur ska arbetsgivare kunna påverka sjukskrivningen och få tillbaka den sjukskrivne till jobbet om man inte har tillgång till utmärkta retoriska förmåga? 18 () replik: Det är ju inte så att retorik är det enda verktyg man använt på . Det är rutiner som har att göra med dels en fungerande företagshälsovård, vilket vi tyvärr kan notera att många företag ännu inte har, dels att man erbjuder människor möjlighet att komma tillbaka på deltid. Man ser vikten av att upprätthålla relationen med arbetsplatsen, det vill säga att man inte accepterar att människor är borta länge utan att man ska komma tillbaka om det till en början så bara är för att fika och sedan kunna komma tillbaka. Det är viktigt att man har avstämningssamtal. Det är därifrån vi har fått inspirationen till att mer reglera möjligheten till avstämningssamtal. Det är också viktigt att man gör ordentliga rehabiliteringsutredningar och tittar på arbetsförmågan. Verktygen finns där. Det säger också i utfrågningen i . Det finns goda möjligheter att göra det. Jag tror att också en moderat har respekt för att vi inte tycker att det är alldeles okomplicerat att lätta på sjukskrivningssekretessen med hänvisning till människors integritet. Min direkta erfarenhet är inte att det är det stora bekymret. Kom ihåg att det stora bekymret är belastningsskador och människor med stress. Det är där den stora volymen arbetsrelaterad ohälsa ligger. Det är där det finns goda möjligheter att göra något. Jag noterar att inte svarar på frågan om vilka diagnoser som undantas. Vi kommer att fortsätta att ställa den frågan vid väldigt många tillfällen eftersom det är angeläget att folk får besked om vad som kommer att bli högeralliansens politik framöver. är ju det dominerande partiet i det borgerliga blocket. 19 () replik: