prot · GR09112 · 2004-05-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att voteringen kl. 9.00 skulle utgå. Voteringen skulle äga rum enligt tidigare planering. 3 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Statsrådet , utrikesminister , utbildningsminister , miljöminister och statsrådet . 4 § Svar på interpellation 2003/04:430 om linje i 1 Statsrådet (): I en interpellation om linje i ställer en rad frågor med anknytning till några rapporter där delar av det civila samhället varit med och tagit fram rekommendationer för hur bland annat ska agera. har engagerat sig aktivt i dialog med det så kallade civila samhället, representerat genom olika organisationer från hela världen. har välkomnat och stött bankens ledning i detta, framför allt i länder där det funnits brister i hur demokratin fungerat. I denna dialog har också förekommit en avsevärd kritik gentemot , ibland rättmätig, ibland inte. har tagit till sig mycket av den kritik som riktats mot banken för att alltför ensidigt ha fokuserat på ekonomiska strukturreformer i fattiga länder, utan att analysera de sociala effekterna av dessa. I dialogen med det civila samhället har banken emellertid också i en rad avseenden tagit avstånd från den analys som görs och de policyrekommendationer som lämnas i de rapporter som nämns i interpellationen. av är en global institution som självfallet kan förbättras, men som i huvudsak fungerar effektivt och som utgör en viktig del av det globala multilaterala samarbetet. För att stimulera en aktiv debatt om Bretton Woods-institutionerna har bidragit finansiellt till olika projekt om bankens och fondens verksamhet, också sådana projekt där vi själva inte haft något inflytande på vare sig formerna för projektet eller rapporternas innehåll. Vi är angelägna om att ta del av olika synpunkter på bankens och fondens arbete, men detta betyder självklart inte att vi håller med om all kritik. I interpellationen nämns tre studier: Structural Adjustment Participatory ReviewInitiative (SAPRI), World Commission on Dams (WCD) och (). har i de styrelsediskussioner som hållits om dessa rapporter uppmanat banken att ta intryck av rapporterna och till styrelsen utförligt redovisa vilka av slutsatserna ledningen anser sig vilja och kunna ta fasta på. Denna linje har vi drivit tillsammans med övriga nordiska länder och de baltiska länderna. Vad gäller vår egen bedömning av de enskilda rapporterna kan jag först konstatera att lägger i det närmaste allt ansvar på IMF och för de misstag som begåtts i en analys som brister rejält i trovärdighet. har också under den nuvarande chefens, , ledning genomgått stora förändringar och arbetar aktivt med frågor rörande bland annat social utveckling. En del resonemang i rapporten är mot denna bakgrund direkt uppseendeväckande och långt ifrån invändningsfria. Således förespråkar man indirekt hög inflation och protektionism som lösningen på ekonomiska problem, i stället för exportorienterade strategier, ökad integration i världsekonomin och stabil makroekonomi. Rapporten om fossila bränslen () är generellt kritisk till att över huvud taget använda sig av kolkraft och olja i utvecklingsländerna. I rekommenderas att helt sluta finansiera projekt eller program i olje- och kolsektorerna. Detta kan ifrågasättas inte bara ur ett utvecklingsekonomiskt perspektiv utan också ur ett rättviseperspektiv. De fattiga länderna har, i , kraftigt protesterat mot dessa rekommendationer som upplevs som starkt begränsande för deras utvecklingsmöjligheter. vill jag understryka att vi har drivit att ska öka finansieringen av alternativa energikällor och aktivt diskutera rekommendationerna från i styrelsen. Vårt stöd ligger också i linje med de rekommendationer som gavs vid världstoppmötet om hållbar utveckling i . Rapporten om vattenförsörjning och dammbyggen (WCD) lyfter i sin kritik fram problem med processerna för hur stora dammprojekt beslutas och ifrågasätter delvis de positiva effekter som dammar har medfört. En del av de rekommendationer som lämnas i har tagits i beaktande, inte minst genom att de juridiska systemen i många utvecklingsländer förändrats till det bättre. Analysen som gör är emellertid inte helt oproblematisk; rapporten undviker att diskutera dammars roll i strävandena att främja ekonomisk tillväxt, bekämpa fattigdom och vattenbrist. Rapporten diskuterar inte heller några realistiska alternativ till dammar. har, trots att det finns vissa analytiska brister i rapporten, drivit ståndpunkten att denna rapport är en god utgångspunkt för att diskutera frågan om el- och vattenförsörjning och dammbyggen. var även pådrivande för att skulle lägga fram sina ståndpunkter till i institutionens vattenresursstrategi som antogs 2003. En annan god utgångspunkt för en sådan diskussion är rapporten från World Panel on Financing Water Infrastructure. I interpellationen ställs också frågan om jag gör en koppling mellan den senare rapporten och det pågående WTO/GATS-arbetet. Någon direkt koppling mellan dessa två processer ser jag inte. Vad gäller sakfrågan om den infrastruktur som behövs för vattenförsörjningen har World Panel on Financing Water Infrastructure kritiserats för att alltför ensidigt förespråka privatisering av vattenförsörjningen. Förhandlingarna i WTO/GATS gäller bland annat driften av den infrastruktur som är nödvändig för att distribuera vatten och kunskapen om hur vatten renas och distribueras. EU driver i denna förhandling att utländska tjänsteleverantörer ska få konkurrera på lika villkor i länder som har privatiserat vissa vattentjänster. görs klart att dessa krav inte syftar till en privatisering eller nedmontering av offentliga tjänster och att det är viktigt att tjänstemarknader, inte minst i , är adekvat reglerade nationellt. De fattiga länderna behöver ekonomisk utveckling för att kunna bekämpa fattigdom. Som ett led i detta behöver dessa länder vår hjälp att på ett så miljövänligt och hållbart sätt som möjligt kunna utnyttja sina naturtillgångar. En annan fråga rör tillgång till grundläggande samhällsservice som el och vatten. Vi kan inte bortse från vattenkraftens betydelse när det handlar om att leverera vatten och el till fattiga människor och dessa länders industrier. Banken, med sina väl utvecklade policyer på miljöområdet, vad gäller till exempel miljökonsekvensanalyser, är en viktig garant för att detta sker på ett så miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart sätt som möjligt. ställer också frågan hur jag avser att kommunicera med inför ställningstaganden i dessa frågor när de aktualiseras. Regeringen har tagit en rad initiativ för att förbättra informationsutbytet med . Som ett första steg organiserade vi en konferens där ledamöter kunde lyssna till representanter för IMF och samt diskutera svensk politik i dessa institutioner med ansvariga statsråd. Vidare har jag tillsammans med biståndsministern inför finans- och utrikesutskotten redovisat regeringens ståndpunkter i aktuella frågor inför och vårmöten. Sådana redovisningar avser vi att göra regelbundet inför viktigare möten i Valutafonden och . Slutligen vill jag nämna att vi regelbundet offentliggör tal och årsrapporter med nordisk-baltiska ståndpunkter, samt att vi kommer att leverera en årlig skrivelse till , där svenska ståndpunkter och prioriteringar redovisas. Sammantaget är detta uttryck för regeringens höjda ambitioner vad gäller att stärka dialogen med i dessa frågor. 2 (): Tack, statsrådet, för ett tämligen fylligt svar. Vad den här diskussionen handlar om för det är ju litet väl mycket initierat prat är möjligheten för att påverka de stora finansiella institutionerna att arbeta i de fattigas tjänst och med ett hållbarhetsideal framför ögonen. Det handlar om tre viktiga rapporter som faktiskt är beställda, som man mer eller mindre har förkastat. Vad jag förstår håller och den i allt väsentligt med om kritiken mot rapporterna och att man i princip inte beaktar dem. Vi kan börja med den rapport som behandlar hur man har arbetat med att reformera ekonomierna i utvecklingsländerna under de gångna 20 åren, den rapport som heter SAPRI, Structural Adjustment Participatory ReviewInitiative ett långt namn. Jag ser att för det första inte har besvarat min konkreta fråga om man är nöjd med den rapportering som har givits om rapporten. Som helhet misstror man rapporten och dess inriktning på lokal närvaro och lokalt deltagande. Det gör också . I stället vill man ha en handelsliberal linje. har man övergivit SAP, Structural Adjustment Program, och pratar i stället mycket om så kallade PRSP, Poverty Reduction StrategyPapers, som i allt väsentligt är en förlängning av SAP. Dessa PRSP måste nå ut till, ledas av och ta hänsyn just till lokalsamhällets representanter. Därför är min fråga till hur regeringen arbetar för att påverka och de finansiella institutionerna för att få en förankring av PRSP och därmed kunna tillämpa så kallade fattigdoms- och sociala konsekvensbedömningar, PSIAS. Det finns nog ingen värld som är så full av förkortningar som den här. När det gäller miljökonsekvensanalyser har jag ett vackert citat från ett nätverk som arbetar med just Bretton Woods-institutionerna. Där sägs: PRSP från vitt skilda länder uppvisar en betydande uniform stil i ordval, process, form, innehåll och även i råden och föreskrifterna. Med några undantag erbjuder PRSP betydande bevis för att makroperspektivet styr det nationella perspektivet, det globala styr det lokala, det teoribaserade styr det praktiska, och slutligen det tekniska styr det politisk-ekonomiska. Det här är alltså en förlängning av SAP. Hur vill ni arbeta med PRSP så att det blir bättre än vad SAP var? 3 Statsrådet (): Till att börja med håller jag verkligen med om att den värld vi nu talar om är lite speciell, vilket den inte borde vara. Bretton Woods-institutionerna, Valutafonden och , sysslar med mycket viktiga förhållanden, nämligen världsekonomin och inte minst världsfattigdomen. Att vi då alla begravs i en enormt krånglig terminologi med många förkortningar och så vidare är i sig bedrövligt, och jag tycker att vi gemensamt ska anstränga oss och vägra finna oss i den situationen. Jag var i mitt svar angelägen om att vara rätt utförlig och gå in i detalj även i fråga om de rapporter som tar upp i sin interpellation just för att visa att vi från regeringens sida tagit dem på stort allvar och noggrant studerat dem. Men som framgår av svaret har vi kommit fram till att de är av mycket varierande kvalitet och värde för den politik som vi ska bidra med för att utforma Valutafonden och . Den första rapport som jag berörde, om strukturanpassning, kan svårligen betraktas som ett seriöst arbete. Jag noterade att den, för omkring , fick en hel del uppmärksamhet i genom en stort uppslagen artikel i . Det visade sig senare att artikeln kommit till genom att en praktikant på DN, som satt i , hade intervjuat en annan styrelsemedlem i ATTAC och låtit detta utgöra beskrivningen av rapporten. Men det kan vi lämna därhän. Jag tror emellertid att rapporten därmed fick en något felaktig lansering i vår debatt, och DN:s övriga journalister tog också avstånd från den. Andra av dessa rapporter är dock klart seriöst inriktade, och vi har konsekvent uppmanat i det här fallet styrelsen i där vi ju själva sitter som företrädande de nordiska och baltiska länderna att ta rapporterna på större allvar än vad som skett och att tillgodogöra sig rapporternas slutsatser. Och framför allt har vi uppmanat dem att föda tillbaka till oss som sitter i styrelserna som medlemsregeringar, som ägare av banken, en reaktion från bankens ledning om vad man kan ta fasta på och vad som måste ratas. En fullgod sådan redovisning har vi ännu inte fått, men vi eftersträvar detta. Låt mig slutligen säga att jag ingalunda tror att är någon perfekt institution. Den har, liksom de flesta regeringar och internationella organisationer, då och då klampat fel genom historien. I huvudsak menar jag dock att den är en mycket effektiv och väldigt viktig institution. Den har också visat stor förmåga att lära av sina erfarenheter, till exempel genom att man nu alltmer styr in de senaste fattigdomsbekämpande programmen på en för varje enskilt land anpassad analys där man bland annat mycket seriöst analyserar konsekvenserna av programmen miljömässigt, socialt och ekonomiskt. 4 (): Vad gäller utvärderingen av SAP kan vi lämna den därhän eftersom rapporten ju bara var en ingång till diskussionen om framtida strategier. Jag antar att ministern återkommer till just hur man vill arbeta med Poverty Reduction Strategy Papers. Om du anser att de andra två rapporterna har lite större karat kan vi i stället titta på dem. , som handlar om finansiering av fossila bränslen, är bekymmersam. har en egen, snarlik utvärdering som heter Operations Evaluation Department Report, som i princip säger detsamma. Det gör också en resolution från där man påpekar att i de fattiga länder där förekomsten av olja och gas är som störst det handlar om 60 fattiga länder har man helt enkelt misslyckats med att lyfta bort fattigdomen. Man har från sida inte kunnat hjälpa dessa fattiga länder att få tillbaka pengarna när man plockat ut olja och gas. Det här är det stora problemet. Hur ska se till att dessa fattiga länder, där det finns olja, gas och kol, dels får ett bättre resursutnyttjande för energi, dels får tillbaka pengarna? Så sent som för beviljade man till exempel till gasledningen TbilisiBakuTjetjenien utan att göra någon miljökonsekvensanalys där. Det förekommer kraftiga protester från folk, och dessutom pågår ett krig i . Dagens och gårdagens rapporter om vad som hänt i är förskräckande. Vi menar att det helt enkelt är fel att stödja ett stort projekt som en sådan gasledning. Vi skulle önska att den gjorde mer genom att kritisera detta och säga att det inte är hållbart att ha de fossila bränslena som förstahandsstrategier, utan att man tillsammans med de fattiga länderna och det är det som är poängen måste göra hållbarhetsstrategier för förnybar energi. Besvara gärna detta beträffande . Den andra rapporten, World Commission on Dams, är ju ett långvarigt, mångårigt, arbete där man arbetat mycket seriöst och tillsammans med lokala aktörer gjort en strategi just för hur man ska förankra beslut i fråga om dammar och vattenförsörjning. har inte gått med på den rapportens slutsatser, utan i svaret står det lite allmänt att man har beaktat detta. Jag vill ha ett rakt svar från dig. Varför anser den fortfarande att megaprojekt och privatiseringar av vatten är bra, och varför kan ni inte hjälpa till att påverka de stora finansiella institutionerna i en riktning mot hållbarhet och småskalig vattenförsörjning? 5 Statsrådet (): När det gäller den rapport som behandlar fossila bränslen är det intressant att diskutera den för . Det är ju inte så att det finns en automatisk länk mellan å ena sidan det faktum att ett land har kol- eller oljefyndigheter och å andra sidan att man därmed tar sig ur fattigdom. Detta har jag aldrig påstått, och inte någon annan heller, tror jag ingalunda. Dessvärre har vi sett exempel just på att så inte är fallet. Däremot skapar dessa naturtillgångar viktiga förutsättningar för i flera fall utpräglat fattiga länder att ta sig ur sin fattigdom. Den här rapporten kom dessvärre väldigt nära att kritisera för att de över huvud taget använder sig av kolkraft och olja, och den tycks bäras upp av någon, åtminstone indirekt, övertygelse om att det bör förhindras. Detta har med viss rätt väckt mycket starka reaktioner i en rad som befinner sig just i den situationen. De betraktar rapporten som ett mer eller mindre nykolonialistiskt sätt att behandla dessa länder och se på deras ekonomiska utveckling utifrån mer utvecklade länder. Det går igen i några av rapporterna. Det är ett problem vi måste ta itu med. Vi kan inte insistera på en ordning i en lång rad som vi inte själva är beredda att leva upp till i i-länderna. Det är ytterst en fråga om jämlikhet och demokrati. Jag tycker att det är positivt att tar upp en diskussion om i det här fallet politik. Jag är ansvarig för det i regeringen. Jag märker tyvärr ett magert intresse i och ute i den allmänna debatten. Det var bland annat därför som vi ordnade det särskilda seminarium vi hade som vände sig direkt till riksdagsledamöter med beklagligt litet deltagande, måste jag säga. Jag hoppas att vi har inlett en ny tradition nu och är i en situation där fler engagerar sig i dessa frågor. Vi lever i då vi framför allt måste se som en uppgift för svensk och europeisk del att skydda, värna och utveckla de viktiga institutionerna för multilateralt samarbete. Vad vi ser i rapporterna och i vår egen debatt är angrepp på våra multilaterala institutioner. Det sker ömsom från höger från nyliberalt håll, där man anser att det är orimlig statlig interventionism på internationellt plan, och ömsom från vänster, som väl är mer infallsvinkel. Det gäller också rapporterna, som i något slags globaliseringsmotstånd siktar in sig inte minst på institutionerna som särskilt kritikvärdiga eller förhatliga. Det intrycket kan man få i debatten, vilket är mycket olyckligt. Gemensamt kan dessa krafter komma att ingå en ohelig allians och underminera det väldigt viktiga multilaterala samarbete som vi traditionellt har stått upp för i . 6 (): Det är bra att vi kom in på den ideologiska diskussionen. De som kritiserar IMF och är i princip väldigt mycket för globalisering. Det är viktigt att förstå det. Men det är en globalisering på icke-nykolonialistiska premisser. Det handlar om delaktighet. Alla dessa tre rapporter har det gemensamt att man vill mer lyfta fram strategier för delaktighet hos och och dessutom för sociala konsekvensanalyser och miljöanalyser. Där är inte tillräckligt bra. Det är vad kritiken går ut på. Min roll som parlamentariker är att knuffa på dig och regeringen. Jag känner mig lite som pionjär i frågan. Det gör jag. Jag tror nog att det säkert blir bättre framöver. Det handlar om att vi vill att den ska pusha på i våra regionala baltisk-nordiska råd för att få en politik som i grunden gör upp med nykolonialismen även på de ekonomiska områdena. Vad gäller det du sade om de fossila bränslena har vi en klimatsituation att ta hand om. Det blir en fälla för de fattiga länderna att de tvingas kvar i kol-olja-gas-beroende i stället för att det blir ett kraftfullt stöd för förnybara strategier och en överföring av tekniker. Det är vad vi vill åt. Vad gäller kommunikationen med håller någonting på att hända. Det är jag väldigt glad för, och det noteras väl. Mina små preciserade frågor om det är: Är regeringen beredd att redovisa just fördelningen mellan fossilt och förnybart i energifördelningen från ? Är ni beredda att mer involvera oss parlamentariker och inte bara informera? Jag har massor att säga, helst utan mikrofoner och tidspress. Jag har massor av bra saker att tillföra för en god dialog i stället för en konfrontation. Är ni beredda att verka för att man ska offentliggöra protokoll? 7 Statsrådet (): Jag ser gärna att vi ägnar de frågorna mer uppmärksamhet här i och i den allmänna debatten och vill gärna medverka till det. Jag är glad om vi kan göra gemensam sak för att se i grunden positivt på det nätverk av internationella institutioner som står till vårt förfogande för att i dagens värld kämpa för samarbetslösningar och spjärna emot när enskilda länder och regeringar hellre litar till den egna styrkan och inte till det multilaterala samarbetet. Jag tror att man då måste vara lite försiktig och inte göra dessa internationella institutioner till sin främsta måltavla för kritik. Det är alltför ofta fallet. Den här debatten är delvis ett symtom på detsamma. Jag tror också att man ska vara väldigt försiktig på en annan punkt. Det gäller att inte gå i den fällan att man ägnar sig åt vad som nog med rätta av en del kan uppfattas som just förmynderi och neokolonialistiska attityder. Man vill gå till rätta med saker och ting hos dem och förhindra att de utvecklas ekonomiskt med samma medel och på samma sätt som vi själva gör och har unnat oss att göra. Vi kan inte förmena dem något som vi har unnat oss själva. Det menar jag måste vara en viktig utgångspunkt. Sedan är det solklart att vi genomgående intar en klart granskande och kritisk hållning i institutionerna. Vi engagerar oss aktivt i det styrelsearbetet. Det tänker vi fortsätta att göra . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2003/04:So18So25 till socialutskottet /04:Fi32 till finansutskottet /04:MJ60 till miljö- och jordbruksutskottet Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2003/04:127 Ett stärkt för hållbara transportlösningar 2003/04:N15 av m.fl. (v) 2003/04:N16 av Per m.fl. (m) 2003/04:N17 av och (kd, c) 2003/04:N18 av m.fl. (fp) med anledning av skr. 2003/04:129 En svensk strategi för hållbar utveckling /04:MJ61 av () 2003/04:MJ62 av Per () 2003/04:MJ63 av m.fl. (kd) 2003/04:MJ64 av m.fl. (mp) 2003/04:MJ65 av m.fl. (m) 2003/04:MJ66 av m.fl. (fp) 2003/04:MJ67 av m.fl. (c) betänkanden /04:SfU11 Åtgärder för att klarlägga asylsökandes identitet /04:SfU12 Migration och asylpolitik betänkande 2003/04:SoU8 Rökfria serveringsmiljöer m.m. betänkande 2003/04:FiU15 Reformerade regler för bank- och finansieringsrörelse betänkande 2003/04:JuU24 Förlängning av tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning betänkanden /04:UU13 Strategisk exportkontroll 2003 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden /04:UU15 2003/04:UU17 samarbete inom () och Partnerskap för fred (PFF) betänkande 2003/04:NU13 Moderniserad konkurrensövervakning 7 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:477 av ()till justitieminister för människohandel /04:478 av ()till justitieminister befruktning för lesbiska kvinnor 2003/04:479 av ()till statsrådet styrning av kommunala bostadsbolag 2003/04:480 av ()till socialminister för äldreboenden /04:481 av ()till statsrådet av ensamma barn 2003/04:482 av ()till miljöminister för elektroniska kommunikationsnät Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 8 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:1163 av ()till utbildningsminister med 2003/04:1164 av ()till statsrådet planeringsmiss 2003/04:1165 av ()till statsrådet överprissättning 2003/04:1166 av ()till försvarsminister nätverksbaserade försvaret 2003/04:1167 av ()till statsrådet på förskolepedagoger 2003/04:1168 av ()till justitieminister 2003/04:1169 av ()till justitieminister riktlinjer för polisen 2003/04:1170 av ()till kulturminister och trygghetssystemen 2003/04:1171 av ()till utrikesminister mot vitryska 2003/04:1172 av ()till utrikesminister av romerna i /04:1173 av ()till justitieminister och partistöd 2003/04:1174 av ()till statsrådet för bilar och bussar 2003/04:1175 av ()till statsrådet storstadsregionen 2003/04:1176 av ()till näringsminister av fordon till affärsverket 2003/04:1177 av ()till näringsminister för statliga bolag 2003/04:1178 av ()till försvarsminister för försvarsbeslutet /04:1179 av ()till statsrådet hos 2003/04:1180 av ()till statsminister insatser för 2003/04:1181 av ()till utbildningsminister för studenter /04:1182 av ()till utrikesminister medborgerliga rättigheter 2003/04:1183 av ()till statsrådet i trygghetssystemet 2003/04:1184 av ()till statsrådet mot social fobi 2003/04:1185 av ()till statsrådet i Frågorna 2003/04:11631180 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Frågorna 2003/04:11811185 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 9 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.