prot · GS0946 · 2004-12-08 00:00:00 — Det finns även anledning att se över och utvärdera villkoren på arbetsmarknaden för dem som är verksamma inom kulturområdet. När det gäller myndighetsstruktur vill jag bara erinra om våra åsikter vad gäller Arbetsdomstolen som vi tycker ska tas bort. Vi tycker att är ett utmärkt exempel. Det är en partssammansatt domstol som ska döma där båda parter gärna vill vara konkurrensbegränsande. Det kan inte bli rätt. Jag vill också erinra om att vi tycker att de olika diskrimineringsombudsmännen ska slås ihop. Givetvis står jag bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag i likhet med min kollega endast bifall till reservation 1. 258 (): Med en dåres envishet kommer jag att börja detta anförande med samma frågor som jag ställde vid förra debatten . Varför ökar lönegapet mellan kvinnor och män i trots världens mest jämställda politik? Varför äger kvinnor bara hälften av sin rättmätiga del av kapitalet? Varför är det så vanligt att vara företagare om man är man än om man är kvinna? Och varför har vi en av världens mest segregerade arbetsmarknader? Jag ska göra det enkelt och själv svara på mina frågor. Därför att det finns ett strukturfel som innebär att de enormt stora organisationerna landstingen inte fungerar som arbetsgivare. Undersökning efter undersökning visar att det offentliga i mångt och mycket är en dålig arbetsgivare både ur karriär-, löne- och trivselsynpunkt. Därför att den socialdemokratiska regeringen tillsammans med av tradition och hävd stöder manligt dominerade verksamheter. Detta är inte bara en fråga om ROT-avdrag där män får bidrag för att lösa sina hemuppgifter, utan också att man konsekvent förnekar och förlöjligar debatten om RUT-avdrag. Det går som en röd tråd genom den politik man för. Riktigt arbete är inte tjänster. Riktigt arbete är produktion, och då helst i industrin, där män arbetar. Riktigt arbete är inte flexibelt. Riktigt arbete är fast på en arbetsplats där man vet vad folk är och vad de gör, så kallad heltidsanställning. När ledande politiker konsekvent uttalar sig föraktfullt om andra typer av arbeten blir det en tydlig förklaring till varför vi har de lönestrukturer vi har. Med regeringens bild av riktigt arbete kan man också i denna kammare få majoritet för det huvudlösa förslaget om medfinansiering av sjuklöner som vi såg klubbas igenom. Det kommer naturligtvis att slå hårdast mot den verksamhet som kräver många händer, alltså mot kvinnors arbetsmarknad, det vill säga tjänstesektorn. Ytterligare ett därför: Därför att arbetsmarknadens parter i mycket bygger på precis samma förgubbade traditioner och attityder som regeringen driver tillsammans med . Och en annan viktig byggsten därför att respekten för lagstiftningen inom detta område är mycket låg pinsamt låg. Arbetsgivare med fler än tio anställda ska ha en jämställdhetsplan. De ska aktivt bedriva ett jämställdhetsarbete sedan 1999 års lagstiftning. ska man dessutom ha en redovisning med handlingsplan för jämställda löner. Att kräva av arbetsgivare att de ska kartlägga och analysera löneskillnader är ett sätt att sätta fokus på sådana löneskillnader som eventuellt förekommer på grund av kön, att synliggöra problemet och att öka medvetenheten. Det är inte acceptabelt att lagstiftning nonchaleras av en stor del av arbetsgivarna och av fackförbunden. Det finns ingen anledning att ursäkta den som inte följer lagen. Som ett resultat av det motstånd som fanns från arbetsmarknadens parter vid lagens tillkomst präglas både förarbetena, lagen och JämO:s instruktioner av frivillighet och dialog. Vilken annan lag i präglas av frivillighet och dialog? Ta en annan jämställdhetslag: sexköpslagen. Hur ofta diskuterar vi frivillighet och dialog när en torsk köper sex på gatan av en kvinna? Där är det helt plötsligt en lag som ska gälla, men när det gäller jämställda löner har vi frivillighet och dialog. JämO måste ges en tydligare roll. Finns det en lag ska den följas. Trots att lönediskriminering på grund av kön har varit förbjuden finns det en uppenbar lönediskriminering kvar. Ser man till antalet domar i Arbetsdomstolen är det lätt att tro att är ett lönejämställt land. är resultaten för JämO i Arbetsdomstolen: en fällande dom, fem förlikningar och fyra förluster. En fällande dom, fem förlikningar och fyra förluster ! Det är helt uppenbart att ett organ som fack och arbetsgivare har avgörande inflytande över inte är rätt plats att avgöra diskrimineringsmål. Det är något som JämO själv har uttryckt. Lönediskrimineringsmål måste föras över till en vanlig domstol, inte en arbetsdomstol, så att vi får ett rättssäkert förfarande även där. Vi kan inte komma ifrån att enbart lagar inte kan rå på den diskriminering vi har. av löneskillnaderna kan förklaras med yrkestillhörighet, den könssegregerade arbetsmarknaden och det faktum att män arbetar i näringsgrenar med högre bärkraft. Vi kommer ständigt tillbaka till det faktum att män, genom att vara verksamma i den privata sektorn har flera arbetsgivare att välja på, medan många av de kvinnodominerade yrkena präglas av en monopolsituation eller en livegenskap, som min kollega moderaten tidigare tog upp det som. Det ger arbetsgivaren försvinnande små incitament till att verka för högre löner. av de anställda i kommuner och landsting är kvinnor. Det vet ni precis likaväl som jag. Ytterligare en orsak är att den offentliga sektorn är mer reglerad, både till innehåll och till lön, än den privata. Spridningen är helt enkelt för dålig för att man ska få ett genomslag i lönen. Trots att den individuella lönesättningen faktiskt gagnar kvinnor mest, vägrar man konsekvent att se kvinnor som individer i den här sektorn. Men det är just när kvinnor får lov att synas som individer, och inte som en klump, som det blir tydligt att de är mer värda i lön. , ordförande i säger i jag tror att det är veckans Dagens samhälle, under rubriken blev vinnare i lönekampen: Kombinationen av marknadskrafter och individuell lönesättning har gett en snabbare löneutveckling än väntat. Sjuksköterskor är alltså vinnare i lönekampen på grund av marknadskrafter och individuell lönesättning. Detta kan vi inte slå ifrån oss. Avslutningsvis vill jag säga att ett jämställt är ett bättre . För att nå dit krävs att man vågar se strukturer på den arbetsmarknad denna kammare till stor del är skyldig till. Det krävs att parterna tar sitt ansvar, att man arbetar för kvinnor inte bara för kollektivet män att lagstiftningen som finns följs och att man på så sätt ger individerna möjlighet att utvecklas till det de verkligen vill, och inte blir inlåsta i någon könsroll. 259 (): Fru talman och kolleger i kammaren denna sena timme! Varje fredagskväll när jag kommer hem till från brukar jag säga till min familj att är arbetets glädje. Det är bara de som har ett arbete som kan känna skillnaden på en arbetsdag och en avkopplande fritid. Det är många i som inte kan känna denna glädje. Det var närmare bestämt 353 197 svenskar som enligt AMS var arbetslösa ; det är svenskar som inte har något arbete att gå till där man kan känna sig behövd och sedd. Situationen är allvarligare än så. Enligt SCB fick 1,8 miljoner personer sjukpenning, förtidspension, arbetslöshetsersättning eller socialbidrag under delar av året. Svenskarna har blivit ett folk som är beroende av bidrag från staten för att överleva. Socialdemokraterna har skapat en klass som får stå med kepsen i hand och buga för den stora givmilda s-staten för att få pengar. Socialdemokrater i denna kammare! Det går inte bra för när så många står utanför möjligheten till egen försörjning. Vad är då ert recept? Jo, att skapa nya artificiella jobb. I budgeten lovas 20 000 nya jobb inom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är inga riktiga jobb, socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister. Det är konstgjord andning. Vi kristdemokrater tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom bland annat följande reformer: 1.Arbete ska alltid löna sig. vill införa en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Ersättningen ska grunda sig på de inkomster man faktiskt haft och betalat avgifter på , inte den inkomst man har när man blir arbetslös. Systemet ska ge den arbetslöse starka incitament att aktivt söka arbete. Allt arbete, oavsett anställningsform, ska löna sig. 2.Ge invandrare snabbare tillgång till arbetsmarknaden. Undersökningar visar att den som inte snabbt hamnar i arbetslivet ofta fastnar i ett långt bidragsberoende. Därför måste denna insats påbörjas redan vid asylansökan. vill införa en modell som innebär att svenskundervisningen kombineras med en praktik- eller lärlingsplats. vill också införa så kallade jobbguider. 3.Alla ungdomar mellan ska erbjudas jobb i det reguljära arbetslivet eller meningsfulla studier. Vidare ska ungdomar uppmuntras att starta eget företag. Ni kan läsa i våra reservationer vilka tankar och idéer vi har om detta. Om samhället inte lyckas ge ungdomar meningsfull utbildning eller möjlighet till sysselsättning riskeras ett utanförskap där ungdomar känner att de inte är en del av samhället, och att de inte fyller någon funktion i vardagen. Denna frustration leder lätt till förakt för vuxenvärlden och de normer och värderingar som är grundläggande för demokratin. Lärlingssystem kan utvecklas både inom den svenska gymnasieskolans ram och som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Skola och samhälle visar inte de praktiska färdigheterna den uppmärksamhet som är rimlig. Omkring 300 hantverksyrken är på väg att dö ut på grund av att det inte finns någon utbildning. menar att a-kassemedel ska kunna användas till arbetstagare som ersätts av en arbetslös person men att det ska ske inom befintlig ram inga extra pengar ska till. Det har visat sig att många av dem som utnyttjar möjligheten att ta ett friår är kvinnor mellan i den offentliga sektorn, en grupp med mycket höga ohälsotal. Friåret innebär också att den arbetstagare som utnyttjar friåret återkommer mer stimulerad till sin gamla arbetsplats, och många kan därmed undvika utbrändhet. Krav ska dock ställas på att friårsvikariatet ges till en person som är långtidsarbetslös. 6.Verkställ beslut om individuellt kompetenssparande. Där refererar jag till argumentation på grund av den sena timmen. 7.Använd den erfarna äldre arbetskraften. Trygghet och valfrihet ska prägla arbetsmarknaden. Därför ska äldre kunna anpassa sitt arbete för just sin unika situation. föreslår ett antal konkreta åtgärder för att underlätta för de äldre att vilja, orka och kunna arbeta så länge som de önskar och på de villkor som passar dem. Där ingår bland annat att diskrimineringslagstiftningen ska utökas till att omfatta förbud mot diskriminering av äldre, att uppmuntra eget företagande, en informationskampanj om äldre i arbetslivet, att påverka avtalspensionssystemet så att det inte blir dyrare att anställa äldre än yngre, lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid och, för dem som så önskar, en lagstadgad rätt att stanna kvar i arbetslivet tills man är . I utgiftsområde 14 ingår arbetsmiljön och även , som är till för att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetslivet. har granskat hur väl verket klarar sina ålagda uppgifter. I en nyligen framlagd framställan till från framkommer allvarliga brister när det gäller både styrningen, uppföljningen och återrapporteringen till . genomgång av forskar- och utredningsrapporter om sjukfrånvaro, arbetsmiljö och tillsyn visar att det inte finns tillräcklig kunskap om sambanden däremellan. Vidare skriver man att det inte är klarlagt i vad mån ohälsa och den ökade sjukfrånvaron beror på förhållanden i arbetslivet. anser det är viktigt att se på helheten runt en människa, att man får arbetsliv, familjeliv och fritid att gå ihop. Det är viktigt att få hela livspusslet att fungera. Går inte det skapar det en betydande del av ohälsan. Att skapa ett barnvänligt arbetsliv innebär för oss kristdemokrater att man sätter familjen i centrum, låter den avgöra sin barnomsorg och möjliggör flexiblare arbetstider. Här krävs en arbetsmiljö där det betraktas som en kompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift att vårda och fostra sina barn. Detta måste gälla både män och kvinnor. I utgiftsområde 14 ligger också jämställdhetspolitiken. Grunden för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete är insikten om alla människors lika värde. Den fasta övertygelsen att alla människor har samma värde och samma rättigheter har lett till en världsvid kamp mot rasdiskriminering, könsdiskriminering, åldersdiskriminering och social diskriminering. Varje generation måste på nytt vinnas för det i grunden okränkbara människovärdet och alla människors rätt att förverkliga sina rättigheter, och även skyldighet att respektera andras. Utgångspunkten för arbete för jämställdhet är de internationella fri- och rättighetsdeklarationerna och den människosyn med det universella människovärdet som bland annat förvaltas av den kristna traditionen. Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor och män ska ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. Det är därför viktigt att jämställdhetsarbetet genomsyrar alla arbetsplatser. har i sina reservationer och särskilda yttranden i betänkandet föreslagit ytterligare ett antal åtgärder som vi tror skulle reformera arbetsmarknadspolitiken, allt för att få en arbetsmarknadspolitik som sätter individen i centrum, som öppnar för mångfald och valfrihet och som ökar vår levnadsstandard. Jag ställer mig bakom alla kristdemokratiska reservationer och yttranden men yrkar här bifall endast till reservation 29. 260 (): Ingen säger väl emot beskrivningen att arbetslivet har förändrats. Politiska beslut har lett till att företag och kapital snabbt kan röra sig över gränserna. Konkurrensen ökar och därmed också kraven, tempot och riskerna för att slås ut. Arbetsgivarna har via avregleringar av kapitalflöden och en alltjämt hög arbetslöshet fått en stärkt makt gentemot löntagarna. Det har lett till en arbetsmarknad som alltmer ställer krav på att människor ska anpassa sig till produktionen i stället för att produktionen ska anpassa sig efter människor. Bland annat kan vi se det på att anställningar oftare och oftare sker med otrygga villkor. Som en naturlag blir följden att det är de grupper som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden som råkar mest illa ut. Sjukskrivningar, otrygga anställningsvillkor och dåligt inflytande slår hårt mot ungdomar, kvinnor i LO-kollektivet och invandrare. Från sida vill vi möta detta med en förstärkt arbetsrätt. Inte minst måste de otrygga visstidsanställningarna minskas. Det är inte rimligt att anställda, oftast kvinnor, kan gå på olika former av visstidsanställningar år ut och år in utan att få någon fast anställning. Det är inte rimligt att så många på arbetsmarknaden är otrygga, tvekar att bilda familj och har svårt att långsiktigt planera sina liv. Detta arbetas det med inom trepartisamarbetet. En departementspromemoria är snart ute på remiss. Visstidsanställningarna är en viktig fråga. Från vår sida hoppas vi att vi ska få en bred debatt och att många arbetsplatser deltar i diskussionen och kommer med synpunkter på det förslag som kommer att komma från regeringen. Vi hoppas också, och här vill jag fråga hur hon ser på den frågan, att man äntligen kommer till skott när det gäller att stärka arbetstagarnas inflytande över arbetstidens förläggning. Det finns ett färdigt förslag i den så kallade , det finns med i det så kallade 121-punktsprogrammet och det är angeläget att vi kommer i gång med detta arbete. Över huvud taget behöver vi stärka löntagarnas inflytande. När det gäller arbetstiden visar också forskning mycket tydligt att ett ökat inflytande minskar såväl stress som stressrelaterade sjukdomar. Jag vill till slut säga någonting om . Där har vi en reservation, nr 28, som jag också vill yrka bifall till. bildades under förra mandatperioden var det en stark debatt, inte minst inom fackföreningsrörelsen. Man var orolig. Protesterna riktade sig främst mot de befogenheter skulle få, exempelvis möjligheten att skjuta upp varslade stridsåtgärder , att kunna tillgripa tvångsmedling, att utse medlare utan parternas samtycke och så vidare. Det fanns också en oro för att regler om samordning av avtalsförhandlingar skulle försvåra låglönesatsningar och förbättringar för utsatta grupper. Det som har hänt är att fackföreningsrörelsens oro faktiskt har bekräftats. har fått kritik för att man protesterat när fack och arbetsgivare i kollektivavtal har kommit överens om att parterna själva ska kunna utse medlare i stället för att gör det. har också fått kritik för att man gick in i en förhandling inom bankområdet och bad parterna vänta med förhandlingarna till dess att industrin var klar med sina avtal. Ytterligare ett exempel var när på begäran av sköt på stridsåtgärd som varslat om. I de två sista exemplen är det mycket tydligt att agerande har påverkat styrkeförhållandena på arbetsmarknaden. I de här fallen är det arbetstagarsidan som har förlorat. är det för en utvärdering av . Vi tycker att det är viktigt att man i den utvärdering som görs tittar närmare på den hårfina gräns som finns mellan uppdrag och en kantring mot en statlig lönepolitik. Förutom att parterna så klart ska ha ett stort inflytande menar vi att det är viktigt att utvärderingen görs förutsättningslöst och att man faktiskt också provar tanken att vi inte ska ha något medlingsinstitut med uppgift att gå in i avtalsrörelsen på detta sätt. (forts. prot. 15 § Beslut om uppskjuten ärendebehandling Kammaren beslutade att ärendebehandlingen skulle fortsättas vid arbetsplenum . Anmäldes och bordlades Proposition 2004/05:35 Herrelösa fastigheter samt ansvar för konkurskostnader 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:245 av ()till statsrådet längs Uven 2004/05:246 av ()till utbildnings- och kulturminister på heltid för unga collegestuderande 2004/05:247 av ()till statsrådet till elever i Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:546 av ()till försvarsminister av nya byggnader /05:547 av ()till statsrådet att stanna i /05:548 av ()till näringsminister tjänsteerbjudanden /05:549 av ()till statsminister sysselsättning 2004/05:550 av ()till statsrådet 2004/05:551 av ()till statsrådet av och husbilar 2004/05:552 av ()till statsrådet 2004/05:553 av ()till statsrådet ökning av klamydia Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:438 av ()till statsrådet 2004/05:444 av ()till utrikesminister regimens terror mot assyrier/syrianer 2004/05:469 av ()till statsrådet myndigheter och politisk opinionsbildning 2004/05:470 av ()till justitieminister mot vardagsbrottsligheten 2004/05:471 av ()till statsrådet vid tandvård 2004/05:472 av ()till utbildnings- och kulturminister av 2004/05:475 av ()till statsrådet mot kvinnor 2004/05:476 av ()till justitieminister som privatspanare 2004/05:478 av ()till jordbruksminister giftiga reptiler i /05:479 av ()till utrikesminister för mänskliga rättigheter 2004/05:480 av ()till utrikesminister rättigheter i /05:481 av ()till försvarsminister om Nato 2004/05:482 av ()till näringsminister på godstransporter på järnväg i /05:483 av ()till statsrådet /05:484 av ()till statsrådet särskilda behov av asyl 2004/05:485 av ()till statsrådet inom omsorgsverksamhet 2004/05:486 av ()till näringsminister 2004/05:487 av ()till statsrådet inför lagen 2004/05:488 av ()till jordbruksminister kostnader för tävlingsveterinärer 2004/05:490 av ()till jordbruksminister utredning av veterinärernas verksamhet 2004/05:491 av ()till statsrådet länder 2004/05:492 av ()till statsrådet standard för asylprocessen i EU 2004/05:494 av ()till statsrådet tillgänglighet för asylsökande 2004/05:496 av ()till statsminister för fackföreningsrörelsen /05:497 av ()till statsrådet samtal för sjukskrivna 2004/05:498 av ()till statsrådet svenska vägar 2004/05:499 av ()till justitieminister domstolsprocesser 2004/05:500 av ()till finansminister av bilar med alkolås 2004/05:501 av ()till socialminister anmälningsplikt av patienter med alkoholproblem 2004/05:502 av ()till utbildnings- och kulturminister om demens 2004/05:503 av ()till utrikesminister för snabbinsatsgrupper 2004/05:504 av ()till utrikesminister av civila snabbinsatsgrupper 2004/05:505 av ()till statsrådet kommunala bolag som huvudmän för 2004/05:507 av ()till utbildnings- och kulturminister av högskolan 2004/05:508 av ()till statsrådet i förskolan 2004/05:509 av ()till utbildnings- och kulturminister möjlighet att delta i utbildning /05:510 av ()till näringsminister miljöansvar 2004/05:512 av ()till justitieminister på fängelse 2004/05:513 av ()till försvarsminister barnsoldater 2004/05:514 av ()till finansminister till fusionsforskning 2004/05:515 av ()till statsrådet svenska smärtvården /05:516 av ()till statsrådet droger 2004/05:517 av ()till utrikesminister grannskapspolitik 2004/05:518 av ()till försvarsminister på 2004/05:519 av ()till statsrådet 2004/05:520 av ()till samhällsbyggnadsminister för byggande och boende 2004/05:521 av ()till justitieminister 2004/05:522 av ()till samhällsbyggnadsminister 2004/05:523 av ()till näringsminister för tillväxt Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 22 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 59 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med anf. 101 (delvis), av talmannen därefter till och med 12 § anf. 146 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 183 (delvis), av talmannen därefter till och med 14 § anf. 221 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.