prot · GS0935 · 2004-11-23 00:00:00 — och frågar mig vad jag avser att göra för att separationsbarriären på ockuperad palestinsk mark rivs. Mitt svar är att alla åtgärder som försvårar en tvåstatslösning måste upphöra. Den anser att måste följa Internationella domstolens rådgivande yttrande och FN:s generalförsamlings resolution ES-10/15. Vi kommer att fortsätta att kräva det av , såväl direkt i kontakter med israelerna som genom EU. , sedan den andra intifadan inleddes, har enligt vår uppfattning ofta använt övervåld mot civila och vidtagit andra folkrättsstridiga åtgärder. har tydligt kritiserat för det, senast i samband med den israeliska militäroffensiven i . Vi kommer att fortsätta att påtala eventuella framtida brott mot folkrätten. Det är särskilt beklagligt att agerande gör det allt svårare för de humanitära organisationerna att verka på de ockuperade områdena. har i egenskap av ockupationsmakt skyldighet att tillgodose civilbefolkningens grundläggande ekonomiska och sociala behov. I strävan att skapa en livskraftig palestinsk stat är det centralt att både palestinier och israeler erkänner mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt som överordnade principer. Jag delar syn på vikten av att det israeliska tillbakadragandet från kopplas till en politisk process. Tillbakadragandet får inte innebära ett starkare israeliskt grepp om . EU och har båda varit mycket tydliga med vad som förväntas av den israeliska sidan när det gäller ett tillbakadragande från . En hållbar lösning på konflikten mellan israeler och palestinier kan inte uppnås genom ensidiga åtgärder. Det argument som främst använt för att motivera unilaterala steg har försvunnit, i och med president bortgång. I denna situation är det av största vikt att det internationella samfundet lyckas förmå att stödja det palestinska interimsledarskapet på olika sätt. Det gäller såväl förberedelserna till presidentval som att nu koordinera tillbakadragandet från . Jag delar helt och uppfattning om vikten av att palestinska val genomförs på ett säkert och demokratiskt sätt. har länge drivit frågan om palestinska val på samtliga nivåer. Vi verkar också för att de palestinska valen ska genomföras i enlighet med internationellt etablerade kriterier. Därför fortsätter att vara pådrivande, inte minst inom EU, för att en internationell övervakning ska komma till stånd. Det gäller både lokal- och presidentval. Det är viktigt att hjälper den palestinska sidan att genomföra valen. är berett att aktivt delta i ett sådant uppdrag om det skulle bli aktuellt. Den förhoppning är att ett första steg mot ett nytt legitimt ledarskap kommer att tas genom det presidentval som är planerat till . Vår önskan är att detta ledarskap ska kunna fungera effektivt och demokratiskt och även aktivt bekämpa såväl korruption som terrorism. Även om konflikten inte kan lösas utan aktivt och konstruktivt engagemang från både israelisk och palestinsk sida, behöver parterna hjälp av det internationella samfundet. EU har en samstämmig och tydlig Mellanösternpolitik. Den gemensamt kritiska EU-hållningen mot barriärbygget på ockuperad mark är ett exempel på detta. Ett annat är, som jag nämnde, att vi enhälligt understryker att det planerade israeliska tillbakadragandet från måste utgöra en del av en politisk process och genomföras i samarbete och dialog med palestinierna. Inom EU pågår nu en diskussion om den situation som uppstått efter president bortgång och om hur parterna kan förmås att agera konstruktivt i riktning mot en återupptagen fredsprocess. Inom EU har det också tagits fram en plan för hur den palestinska reformprocessen kan stödjas . Det rör sig om konkreta åtgärder inom bland annat rättsväsendet och civilpolisen. Insatserna syftar till att stärka palestiniernas kapacitet inför och efter ett israeliskt tillbakadragande från . Som påpekar är det viktigt att det internationella samfundet spelar en aktiv roll för att bidra till ökad säkerhet och för att parterna ska kunna känna trygghet utan att ta till våldshandlingar. Detta kan självfallet i förlängningen även inkludera möjligheten till internationell militär närvaro. Att ska fortsätta att vara aktivt engagerat i de fortsatta fredsansträngningarna kan jag försäkra. Det är inte omöjligt att förutsättningarna för fred och försoning i nu kan öka. Om valen leder till ett palestinskt ledarskap med ett klart folkligt förtroende bakom sig, och om detta nya ledarskap får det gensvar det förtjänar från israelisk sida, då kan fredsprocessen få en ny styrka. roll är att aktivt och konstruktivt, och ofta i samverkan med övriga inom EU, driva på för just en sådan utveckling. Som utrikesminister har jag genomfört ett flertal resor till regionen och då bland annat haft möjlighet att besöka såväl som de palestinska områdena. Jag vet även att flertalet av interpellanterna i denna debatt tidigare genomförde ett gemensamt besök i och i de palestinska områdena. Det är viktigt att på detta sätt skaffa sig kunskap och insikt om situationen och föra samtal med båda parter. Den svenska Mellanösternpolitiken ligger fast, och den har ett brett stöd hos svenska folket. Då , som framställt interpellation 2004/05:122, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i debatten. 13 (): Jag tänker börja med den fråga som den tidigaste interpellationen handlar om men som inte fick svar av utrikesministern här. Den handlar om huruvida den svenska politiken i förhållande till konflikten mellan och är under förändring. I regeringsförklaringen sade statsministern: är ett inom säkra gränser och ett som byggs med demokrati och frihet. I beskrivningar av den här typen av konflikter har varje ord sin särskilda innebörd, varje meningsbyggnad sin egen logik och varje uttalande kan ha djupare betydelser. I den socialdemokratiska dagstidningen uppfattade ledarskribenten meningen från regeringsförklaringen som en omsvängning av politiken. I ledaren kunde man läsa: Med en enda mening i regeringsförklaringen aviseras en drastisk förändring av svensk Mellanösternpolitik. Uttalandet är befriat från krav på och svalt till palestiniernas rätt till nationsbyggande. Jag kan konstatera att uttalandet i utrikesministerns svar är bättre. Men jag kan också konstatera att det inte är lika bra som det ibland har varit. Varför säger inte utrikesministern att gränser ska baseras på folkrätten och följa FN-resolutionerna 242, 338 och 1397? Det borde vara det självklara. Det har sagts tidigare i svensk politik av utrikesminister . Här pratar man inte om att gränserna ska baseras på folkrätten och de här FN-resolutionerna. Man pratar lite mer svajigt och säger i enlighet med. Sedan finns det också en annan förskjutning som jag tycker är intressant att notera. Man betonar att den palestinska framtida staten ska vara fredlig, men man säger ingenting sådant om den israeliska staten. Det här är inte uttalanden som känns igen från tidigare. En tredje reflexion är varför man inte säger som och har sagt, nämligen att , som den starkaste parten och som den ockuperande parten, har ett särskilt ansvar. Jag vill ha en kommentar från utrikesministern kring detta. Vad betyder de här förändringarna? Betyder de en omsvängning av politiken? Är det en omvärdering? Handlar det om att man vill uttala sig på ett sätt som man har kommit överens om med andra EU-länder? Jag vill ha en kommentar till detta. Sedan vill jag ta upp sakfrågan. Det argument som främst har använt för att motivera unilaterala steg har försvunnit i och med president bortgång, säger utrikesminister . Men tror inte utrikesministern att kommer att använda nya argument? , som är närmaste rådgivare till , har i den israeliska tidningen sagt att planen för att utrymma inte är någon fredsplan. Det avgörande med planen är att frysa fredsprocessen. Visar inte det vilka intentioner den israeliska staten har? Den israeliska fredsorganisationen anklagar regering för att lura världen genom att lova att avlägsna utposter på ockuperad mark men i smyg hjälpa och stödja dem. De har kommit fram till att planerar att satsa på bosättningarna på ockuperad mark . Vad kommer den göra för att ändra denna israeliska politik? 14 (): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret och inte minst för möjligheten att ha en gemensam debatt. Det är särskilt värdefullt för oss som har deltagit i den här studieresan. Utifrån mina utgångspunkter tycker jag att det är ett väldigt bra svar som vi har fått. Det är ett svar som ger en ganska klar bild av regeringens politik när det gäller de frågor som är ställda. Jag tycker att det uttrycker en väldigt stor samsyn, åtminstone mellan oss interpellanter och regeringen. Det är klart att man uppskattar detta. Jag tycker också att den artikel som jag läste och som statsminister har skrivit i dagens uttrycker precis samma sak som interpellationssvaret. Det är en bra utgångspunkt. Det innebär att vi i allt väsentligt och i grova drag drar åt samma håll. Det är nödvändigt för att ska kunna ge ett kraftfullt bidrag till vad vi hoppas blir en fredsprocess. Jag tycker också att det var väldigt positivt att det på slutet i interpellationssvaret talades om att det är viktigt att man på plats kan ta del av hur verkligheten ser ut. Det är vad vi har gjort, och det har jag gjort tidigare. kan man bli ganska less på alla kommentarer som ges i debatten av människor som, åtminstone som man uppfattar det, aldrig har varit på båda sidorna. De har inte varit både i staten och i de ockuperade områdena. Ofta har människor varit i , för dit är det lätt att ta sig, men få har varit i de ockuperade områdena och sett hur det ser ut. Många har bara tagit del av de här dramatiska TV-inslagen som vi får på olika kanaler om det väldigt grova våld som finns. Få har sett vardagslivet. Det handlar om att lite känna av hur en kan uppleva känslan och oron inför att det finns bomber som cirkulerar i det israeliska samhället i form av självmordsbombare. Det är klart att det skapar en väldig rädsla hos en människa. På den palestinska sidan handlar det om att kunna ta del av den vardagliga förnedring som de möter när de ska ta sig till arbetet eller någon annanstans. Det finns en massa checkpoints. Om man ska till sjukhus eller vart man än ska hän möter man en förfärlig massa hinder utöver att man också på den palestinska sidan möter risken att bli nedskjuten, antingen av de militära styrkorna eller av israeliska bosättare. Vi hade möjlighet att röra oss en del på palestinska områden och kunde då själva uppleva hur det är att ta sig igenom en checkpoint som vi gjorde mellan och . Vi stod som boskap i väntan på att ta oss igenom två snurror för att komma in på den östra . Man förstår den förnedring människor måste känna när de ska uppleva det här, också när man kommer ut och ser hur muren ser ut, det är faktiskt en mur runtom hur den skiljer människor åt och vad det innebär. Jag var exempelvis i utanför den här gruppens resa. var därifrån, men vi fick åka med bil, en stor omväg. Man upplever de här påtagliga skillnaderna. Det finns många ögonvittnesbilder som man kan återge. Det är många andra som har berättat om sina bilder av den här negativa spiralen. Senast läste jag en artikel i som beskrev det israeliska övervåldet, där man till och med skändar döda människor. Jag får väl chans att återkomma. Tiden rinner i väg väldigt fort här. Jag vill ändå avslutningsvis säga att jag är nöjd med svaret när det gäller min interpellation om . Jag tycker att vi har total samsyn när det gäller hur man ska hantera Gazafrågan. 15 (): Tack utrikesministern för svaret. har gett en bakgrundsinformation där han på ett förtjänstfullt sätt har beskrivit en del av det som vi tillsammans fick uppleva på båda sidor. Bakgrunden till den interpellation som jag själv har skrivit är det akuta läge som råder i och på de palestinska områdena. Situationen har förvärrats genom den förda bosättningspolitiken, barriärbygget och den andra intifadan. Efter död kommer ett presidentval att hållas, förmodligen . Det är med anknytning till det kommande presidentvalet som jag interpellerar utrikesministern. För att kunna fortsätta arbetet med att uppnå en fredlig tvåstatslösning är det helt avgörande att de palestinska valen, där presidentvalet kommer först, kan genomföras på ett säkert och demokratiskt sätt för att ge legitimitet åt det framtida palestinska ledarskapet. skriver och säger i sitt svar att ska vara pådrivande för att en internationell valövervakningsstyrka ska komma till stånd och öppnar också upp för ett svenskt deltagande. Det är bra. Min fråga till är på vad sätt regeringen är pådrivande internationellt. Har den tagit initiativ eller har man avsikt att ta initiativ för att tillräckligt stor styrka av internationellt valövervakningsskydd från EU och FN kommer att finnas på plats under hela valprocessen? Min andra fråga till handlar om registrering och valrörelse. har palestinier förhindrats att registrera sig i östra . hindrar en mängd checkpoints och israeliska soldater valarbetare och funktionärer att bedriva sin valrörelse. Det är helt i strid med demokratiska principer. lär enligt TT ha fått löfte från premiärminister att ska göra allt för att underlätta valet, vilket, också enligt TT, skulle innebära rörelsefrihet och registrering i östra . Är beredd att här ta initiativ så att EU och FN får dessa garantier samt klarhet i vad premiärminister löften innebär på denna punkt? 16 (): Tack för svar på interpellation om säkerheten i området IsraelPalestina. När man besöker området är det lätt att drabbas av depression över de till synes alltmer fastkörda positionerna. När jag var där med parlamentarikergruppen var det för mig jag sist besökte området. Konflikten var då, , av gammalt datum och har likväl fått pågå decennium efter decennium till denna dag utan att vi har en lösning i sikte. Människornas armod växer, i synnerhet på den palestinska sidan, på grund av ockupationen och på grund av den pågående intifadan. Ekonomin är lamslagen på den palestinska sidan, men fattigdomen växer även på den israeliska sidan av konflikten. Ockupationen är förstörande och förtryckande för palestinierna, men den är också förstörande för det israeliska samhället. Det går inte att bevara sin demokrati och sin själ frisk och vara herre över ett annat folk. Konflikten måste lösas. Våldet ligger under ytan och exploderar titt som tätt, som vi vet. Det är inte bara förhandlingarna som ligger nere. Det har även blivit mycket mindre av kontakt mellan befolkningsgrupperna jämfört med när jag var där sist. Med ökat främlingskap för varandra, när befolkningsgrupperna inte möts, vet vi att möjligheterna växer att de demoniserar varandra och faktiskt också dödar varandra. Det finns även mycket hopp i området som vi har tagit del av under resan och som jag känner till från andra sammanhang. Det finns naturligtvis också en oerhörd känsla av otålighet: måste det internationella samfundet på alla sätt hjälpa till. Som det ser ut tycks parterna inte förmögna att klara av fredsprocessen på egen hand. Det fordras ett väldigt starkt internationellt engagemang i form av ett nytt fredsinitiativ. måste naturligtvis gå i täten och EU. Men även ett enskilt land som , utan att vi ska överskatta oss själva, kan säkert göra mycket för att det ska gå åt rätt håll. En avgörande faktor för att parterna ska övervinna sin rädsla och våga ge sig in i eftergifter är att de upplever säkerhet till liv och lem till att börja med, att de i trygghet kan bo, leva, gå till skolan och så vidare. En förutsättning för det tycks vara att man hjälper till. Vi får inte överge parterna i detta. Min fråga till statsrådet är: Vad avser utrikesministern att göra för att ska bidra till säkerhet i konflikten? För att ska känna säkerhet krävs det garantier att terrorismen upphör. Det går inte att begära ensidigt av att man ska ge upp och dra sig tillbaka utan att det blir mycket bestämda motprestationer, att terrorismen upphör. Och den palestinska sidan måste få den lindring som vi har hört meddela att de ska få. Ockupationen måste i förlängningen också upphöra. Helst behöver det här ske . Varför inte en internationell fredsstyrka? Vår utrikesminister säger sig i svaret vara villig att medverka till en sådan, i förlängningen, kanske. Det är klart att detta inte kan ske , men jag skulle vilja ha mer av konkretion. Kan det ske? Har beredskap att aktivt delta tämligen omgående om det internationella samfundet skulle begära det av ? 17 (): Tack för svaret, utrikesministern. Som du förstår var det en mycket intressant resa. Jag vet att även du har varit där nere och sett på plats hur det ser ut. Du avslutar svaret med att vi behöver föra samtal med båda parter. Det var en del av programmet som hade lagt upp. Vi skulle möta representanter för både det israeliska och det palestinska parlamentet. När vi informerade de parter vi skulle möta om att vi hade träffar inplanerade med båda sidor drog sig flera av de israeliska parlamentarikerna ur. Kvar fanns en representant för shinoy-partiet. Visst gav det en bild av hur svårt det är att föra ett samtal med båda parter när man inte ens är villig att träffa oss. I den situation som råder just nu skulle jag vilja beskriva känslan som jag hade när jag kom hem som att det känns som om det är ett vägskäl. Beroende på vilken väg man väljer kan det bli mörkare eller ljusare. För att man i detta vägskäl ska välja rätt väg tror jag att det är viktigt med den internationella pressen från tillsammans med EU och förhoppningsvis även FN och med på samma spår. Då tror jag att det finns goda förutsättningar och möjligheter. Under resan gjorde vi bland annat ett studiebesök till . Vi fick givetvis åka på de fina vägarna så att vi kunde ta oss fram, inte på de palestinska vägarna. TIPH, den organisation som övervakar situationen utan att egentligen ha möjlighet att gå in i några som helst konflikter, visade oss runt i , visade oss gränserna och visade hur de israeliska bosättarna mitt inne i har tagit över tidigare palestinska hus, något man kan göra med israeliskt beskydd. När vi gick längs affärsgatan i , där inte många affärer finns kvar utan de allra flesta är stängda, kunde vi se att denna gata gränsar just till en israelisk bosättning där man, med stöd av israeliska soldater, använder gågatan till skräpuppsamling. Det var där man slängde ut skräpet. Hela den här biten, hur man använder sig av bosättningspolitiken, tror jag är väldigt svår att få fram i svensk debatt. I svaret avger utrikesministern en försäkran om att vi kommer att fortsätta att kräva ett stopp. kan vi dock se att inflyttningstakten har ökat. Bara under juliaugusti beviljades ytterligare 2 300 tillstånd. Antalet bosättare på och i har kunnat fördubblas sedan Osloprocessen och är nu uppe i över 400 000. Det är inte heller vilken mark som helst de ockuperar. Det handlar om de bördigaste markerna och de största vattentillgångarna. Vi fick en liknelse som jag tycker väl beskriver situationen där nere. Man sade att det ser ut som en schweizerost, och de palestinska samhällena är hålen i osten. Det är vad som lämnas kvar. Vad gör mer konkret för att kräva detta stopp och också ett tillbakadragande av bosättningarna? 18 (): Jag vill tacka för svaret men tillhör nog dem som inte är helt nöjda med det. Det är lite svårt när man kommer så här efter många andra interpellanter. Frågorna går ju i varandra. Det jag har koncentrerat mig på i min interpellation har varit internationell rätt. Bosättningarna, en av de frågor som varit uppe här tidigare och där vi har sett ökningstakten, strider mot fjärde , den internationella rätt som säger att en ockupationsmakt inte får flytta sin egen befolkning till ockupationsområdena. Detta har dock pågått . uppgår bosättningarna, som sagts här, till 400 000 personer på de ockuperade områdena. En annan fråga jag tagit upp handlar om de utomrättsliga avrättningarna, ett tecken som vi tyvärr ser mer och mer i världen . Vi vet att israeliska styrkor dödade 97 personer i utomrättsliga avrättningar. Det var personer som man hade kunnat belägga med terrorism. Men ytterligare 500 personer skadades i de här attackerna, och mer än hälften av de döda utgjordes av civilpersoner som råkade befinna sig i närheten. Detta är också ett brott mot internationell rätt. I artikel 33 finns också ett förbud mot kollektiva bestraffningar. Vi ser att husrivningar har varit ett viktigt led i politik gentemot palestinierna. hade denna politik gjort mer än 13 000 palestinier hemlösa. Man sade att man gjorde detta av säkerhetsskäl, men det kunde också gälla anhöriga till någon man gripit eller vara ganska löst grundat. Detta strider också mot internationell rätt. När det gäller den humanitära krisen har man också enligt som ockupationsmakt en skyldighet att svara för befolkningens välfärd. är det faktiskt det internationella biståndet, där är en stor och viktig part, som har stått för välståndet för palestinierna. börjar vi dock få en situation där till och med hjälporganisationer får svårt att verka och där vi ser att fattigdomen ökar, men där heller inte behöver ta det ansvar man enligt internationell rätt har när det gäller människornas välfärd på de områden man ockuperar. När det gäller frihetsberövanden vet vi att det var 5 900 palestinier som var frihetsberövade på säkerhetsrelaterade grunder. Vi vet också att det finns brister, och det har kommit fram att det förekommer tortyr och olagliga frihetsberövanden. Det är också brott mot internationell rätt. Den sista frågan handlar om muren, eller barriären det är olika beteckningar. I den internationella domstolens yttrande här var en viktig part för att se till att detta kom fram påpekar man att på flera punkter bryter mot internationell rätt. Sedan får vi inte glömma att även palestinierna bryter mot internationell rätt när självmordsbombare vänder sig mot civila israeler och låter dem betala priset. Men tittar man på den här uppräkningen måste man ändå se att är den part som gång på gång bryter mot internationell rätt och som heller inte får ta konsekvenserna av sitt handlande. Frågan till utrikesministern är: Vad ska vi göra mer än att säga att man inte ska bryta mot denna rätt? När ska få ta konsekvenserna av sina brott? 19 (): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för ett genomarbetat, välavvägt, nyanserat och klokt svar. Det gläder mig att utrikesministern har denna syn och denna hållning i denna världens mest komplicerade fråga. Dagens interpellanter har varit på en gemensam studieresa, fru talman. De har låtit sig bjudas av på denna studieresa, och agerar man i kammaren utifrån de erfarenheter man gjort på denna resa. Kammaren har blivit ett slags legitim arena för en demonisering av . Detta beklagar jag. skrev : har blivit nationernas jude. Det är ett direkt citat. Den kontext som fick honom att skriva så var att utsattes för en tilltagande demonisering. har detta eskalerat. Jag och mitt parti kan se tillbaka av ställningstagande för en tvåstatslösning där och ska kunna leva i fred med varandra, sida vid sida. Vi sade detta vid ett landsmöte och myntade i och med det begreppet tvåstatslösning. Det var första gången i ett politiskt parti sade så. Vi fortsätter självfallet att se detta som ett mål, och vi kommer att verka för det på olika sätt. måste vi säga att freden skulle ha haft en chans om hade varit den statsman som målar upp honom som. Statsministern har sagt: har lämnat scenen, men hans dröm om rättvisa och palestinskt självbestämmande lever kvar. Den drömmen gav upp först i och sedan i Taba. Det är väldigt tråkigt. Det talar sitt tydliga språk. I Taba 2001 var erbjudandet till den palestinska myndigheten från sida oerhört generöst: hela , av , av israeliskt område, till exempel Negev, korridor VästbankenGaza samt, inte minst, östra arabiska delar och , en symbolisk och religiöst betydelsebärande och viktig plats. Detta var budet. Och sade nej till det. Vem och vilka har vunnit på hans nej till detta erbjudande?