prot · GS0949 · 2004-12-13 00:00:00 — Men det är klart att även den här gruppen personer finns med när man nu ska göra en stor översyn av våra socialförsäkringssystem. Jag tror att det är där man hör hemma även som post doc. Särlösningar brukar inte vara några bra lösningar, utan kan man väva in det i den totala översynen av socialförsäkringssystemen tror jag att det är det bästa. 50 () replik: I fanns det en artikel som beskrev den problematik som finns vid i när det gäller att få fram platser till verksamhetsförlagd utbildning, i dagligt tal praktik. Det här är en problematik som vi kristdemokrater har uppmärksammat till knapp och ingen nytta i den här kammaren. visar det sig alltså att studenterna själva får gå ut med mössan i hand och tigga fram praktikplatser, just därför att systemet är utformat på det sätt det är utformat så att det inte finns tillräckligt med morötter för att få fram . Min fråga till är kort och gott: Vad har för besked till de lärarstudenter i , men också på en hel del andra håll i som undrar vad som hände med deras utbildning? 51 () replik: Förutsättningen för en god lärarutbildning i det nya lärarutbildningssystemet är att man har goda relationer till kommunerna. När vi genomförde den nya lärarutbildningsreformen gjorde vi det under starkt motstånd som vanligt från de partier som ska ingå i den borgerliga maktalliansen. Ett av de hårdaste motståndsnästena upplevde vi att vi hade i . Jag kan inte beskriva dåvarande borgerliga styrelse som positiv till att inleda ett samarbete för att göra den nya lärarutbildningsreformen så lyckosam som möjligt. Jag skulle snarare vilja beskriva situationen, som jag upplevde den, tvärtom. Det sorgliga är dock att våra medier finns koncentrerade till . Allt som händer i översätter man därför till en generell situation för hela landet. Jag vill å det kraftigaste dementera att vi generellt i landet har dessa stora problem att hitta praktikplatser. Jag föreslår därför att lite grann läser den lokalpress som finns kring andra högskolor som bedriver lärarutbildning med alla trevliga reportage om nya lärarkandidater som är ute i skolan, trevliga bilder med glada barn och nöjda studenter. Då får han lite mer perspektiv på och balans i tillvaron. 52 () replik: Jag hoppas att jag inte ska uppfatta som att hon uppriktigt beklagar att medierna är koncentrerade till . Det skulle leda till tanken att medierna på något sätt ska decentraliseras ut i landet bara därför att ska få sin vilja igenom. Det vore en ny typ av socialisering som jag inte tror låg riktigt bakom det som hon sade, lika lite som det går att ta talet om borgerlig maktallians som särskilt seriöst. Vad vi har här är en mycket tydlig skillnad, en tydlig kontrast, mellan den vänsterkartell som sitter och rullar tummarna och låtsas som om det inte finns några problem och oss som vill lösa problemen. När vi tittar på genomförandet av den nya lärarutbildningen, som vi kristdemokrater i stora delar var väldigt positiva till, har det varit och finns problem med VFU:n just därför att den socialdemokratiska regeringen lät det gå så innan frågan om reglering mellan kommunerna och staten blev löst. Det tog år in och år ut och så vidare, och priset för detta betalas av de lärarstudenter som faktiskt känner sig lurade på sin utbildning därför att socialdemokratiska skolministrar förnekat problemet och underlåtit att se till att det har funnits goda förutsättningar för att bygga upp bra relationer mellan skolorna och högskolan. Jag måste ställa också en helt annan fråga till för att se om hon kan reda ut den. har vi kunnat se hur antalet byråkrater, på ren svenska, på utbildningsområdet har blivit alltfler. Det har kommit till fler och fler myndigheter. Senast var det Valideringsdelegationen. En stor del av den budgeten går till just byråkrati och administration. Finns det någon förståelse hos för att se över myndighetsstrukturen så att vi kanske kan satsa mer energi och resurser på verksamhet och lite mindre på administration? 53 () replik: När det gäller den diskussion som gled in på medierna var det inte en kritik mot att medierna är koncentrerade till . Det var kanske mer kritik riktad mot att man som läsare koncentrerar sig endast till de medier som finns i och då bygger upp sin världsbild generellt om med utgångspunkt i det. Så förhåller det sig inte riktigt. När det gäller lärarutbildningen år måste jag säga att den första nyutexaminerade läraren från den nya lärarutbildningen har faktiskt inte lämnat . Det kanske är viktigt att tänka på det i samband med att man kritiserar dessa nya lärare för allt som de inte kan. De har inte ens kommit ut från . Vi kan väl i alla fall vänta tills de har lämnat den för att kunna göra bedömningen. Annars tycker jag att det är lite orättfärdigt och orättvist gentemot alla på lärarutbildningarna som har lagt ned ett fantastiskt arbete på att få en bra struktur på denna utbildning och som ute i landet också har väldigt goda relationer med avnämarna, det vill säga kommunerna som ska ta emot de nya lärarna när de kommer ut från lärarutbildningen. Jag tycker att vi lite grann måste lyfta fram dem och inte bara de negativa resultat och problem som man har svårt att tackla här i . 54 () replik: Jag ska börja med att korrigera en uppgift inte från utan från tidigare. Jag har hos mig budget också . Våra 600 miljoner finns med också . Vi tar inte bort dem. 56 () replik: Jag ska gå tillbaka till budgetdiskussionen. 100 miljoner för forskning täcker inte kostnadsökningarna. Hur ska man lösa den svåra ekvationen? 57 () replik: Jag ser vår forskningssatsning som den satsning den är. Det är 2,3 miljarder . utfaller 100 miljoner, 500 miljoner och det tredje året 500 miljoner och så vidare. Det är väl så som vi ska resonera när det gäller den här satsningen, inte avgränsa där det är väldigt tydligt profilerat var någonstans de 100 miljonerna kommer att hamna. De övriga miljarder som sedan utfaller får vi möjlighet att diskutera här i kammaren när forskningspropositionen i detalj är klar och kan värderas. Det är i det sammanhanget som jag och de allra flesta, tror jag, gärna skulle vilja se ett samlat borgerligt motförslag så att man vet vad det är som finns i stället för det förslag som vi tillsammans med och lägger fram. 58 () replik: Tack för svaret. Vi ska alla med passion diskutera den nya forskningspropositionen när den kommer. Det kommer att bli väldigt intressant. Den stora frågan då är inte hur mycket vi kommer överens om inom de olika grupperna, utan det är framför allt vilket resultat vårt arbete här ger ute i verkligheten. Och just i samband med det vill jag informera om att klagomål om praktik för lärare inte enbart handlar om . Våra kamrater som kommer från har mycket ofta berättat för oss om situationen i . Jag minns från den tid då vi gjorde ett utskottsbesök i att det också där var ett stort problem att hitta praktikplatser för de nya studenterna på den nya lärarutbildningen. Jag tror därför inte att det är en storstadssvårighet. Jag tror att det är en strukturell brist i den nya lärarutbildningen som har lett till dessa komplikationer. 59 () replik: Det är klart att det finns utmaningar i kommunerna . Men jag vill inte utmåla det så svart som det görs i diskussionen. Och det enda exempel som man lyfter fram är situationen på i . Sedan blir hela lärarutbildningen svartmålad på grund av detta specifika problem. Det är den svartmålningen som jag vänder mig mot. I sammanhanget måste jag nu när står här mittemot mig säga att jag tycker att svartmålningen i anförande definitivt passerade gränsen, alltså att hon jämförde demokratin med enpartistaten . Då tycker jag faktiskt, , att man har passerat anständighetens gräns när det gäller att beskriva sin egen politiska demokratiska verklighet i det här landet! 60 (): Det börjar bli ont om förskollärare i . Alltfler kommuner saknar nu behöriga lärare till sina lediga platser. Hoppet står naturligtvis till de 6 000 nya förskollärare som regeringen har utlovat alltsedan valrörelsen . har vi hört om dem om och om igen i partiledardebatter, vid frågestunder och i vårbudgeten, men har samma satsning presenterats som om det vore nya pengar. Crescendot kom när statsrådet uttalade sig i och sade: Jag har en glad nyhet. Kommunerna får 1 miljard till barnomsorgen och ytterligare 2 miljarder . får de också 2 miljarder. undrade om det var en nyhet. Man hade ju hört det . Men statsrådet vidhöll att om man uppfyller ett vallöfte är det en nyhet. Nåja, fru talman, nyhet eller inte nyhet, tjänsterna behövs. Frågan är bara om de blir verklighet. har ca 1 200 förskollärare utexaminerats. Men sade att antalet kommer att sjunka . Andelen lärarexamina har visserligen ökat rätt så kraftigt. Men inom den gruppen är det nu färre förskollärare . Den förlängda studietiden med ökade studiekostnader borde ha följts av högre löner. När det inte skett minskar antalet studerande. Dessutom har man inte när man räknat tagit hänsyn till att många kommer att gå i pension. En del kommer att sluta av andra orsaker. Vidare sägs det att alla 6 000 inte behöver vara förskollärare, utan de kan till exempel vara grundskollärare. Men hur många grundskollärare tror ni kommer att jobba långsiktigt i förskolan när de får mindre i lön än de skulle ha fått om de var anställda i ? tror också på anställning av dietister och genuspedagoger. Det skulle säkert vara bra, men inte lär den gruppen personal uppgå till ca 1 000 . Att syftet är gott räcker inte. Också konsekvenserna måste vara goda. Sedan har vi den stora personalgruppen barnskötare som vi tycker oförskyllt har blivit diskriminerad i förskolan. Vi moderater tycker att de har en given plats. Det är ju mycket omsorg i förskolan. Barn ska matas, kläs på, kläs av, tröstas och bytas blöjor på. För det behövs inte alltid högskoleutbildning. Under en har det varit skottpengar på barnskötare. Många kommuner, däribland min hemkommun, har med socialdemokratisk majoritet fattat beslut om att det inte ska anställas några barnskötare utan endast förskollärare. Därför har barnskötarutbildningen nästan försvunnit. Men tack vare kritik från har Socialdemokraterna nu tagit in dem i värmen igen. Det tycker jag är bra. Jag har haft synpunkter på den nya lärarutbildningen. Det hade redan när den beslutades här i kammaren. Dels har jag synpunkter på innehållet, för det saknas en del grundläggande bitar. Dels har jag synpunkter på utbildningens längd relaterad till den ingångslön som nya lärare får. Mellan en förskollärare och en grundskollärare för de tidigare åren skiljer det, som sagts, . Människor är inte dumma. De väljer naturligtvis det yrke som betalas så mycket bättre, det vill säga: Antingen måste alltså förskollärarnas lön upp eller också måste deras utbildningstid ned. Vi moderater vill ha en barnskola för barn i åldrarna . Dit riktar vi i stället de här miljarderna, alltså 1+2+2 miljarder. Vår tanke är att tillvarata barnens förmåga till inlärning när de är som mest receptiva. Tänk vad många elever som skulle ha kommit ut från med bättre kunskaper i läsning, skrivning och räkning om de hade fått förskoleåren på sig för att grundlägga färdigheterna på ett metodiskt och lekfullt sätt! Dessutom anslår vi mer pengar till förskolan, totalt 700 miljoner mer än regeringen . Det kan bli mycket av de pengarna. Att pengar behövs i verksamheten är tydligt. Tydligt är också att kvaliteten skiljer väldigt mellan olika kommuner. Inte minst i personaltäthet skiljer det väsentligt, från 6,7 barn till 3,9 barn per årsarbetare. Detta speglar väl skillnaden i prioritering och ekonomi mellan kommuner. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 men står givetvis också bakom alla de andra moderata reservationerna. 61 () replik: Först vill jag be titta i budgeten. Den kraftiga satsning på förskolan som Socialdemokraterna gör tillsammans med och avser . Det är alltså fråga om nya pengar för , 1 miljard, och sedan ytterligare en miljard för . Sålunda kan vi räkna med att få ytterligare 3 000 förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan , och sedan blir det en ökning med ytterligare 3 000 för . Detta är, som sagt, nya pengar. Det är ingen hemlighet att det här är ett av Socialdemokraternas vallöften. Före ett val går ju vi i de politiska partierna ut och talar om vad vi har för ambitioner. Jag antar att också Moderata samlingspartiet före ett val brukar gå ut och tala om vad man har för ambitioner inför valet. Jag har ett par frågor till . Först gäller det förskollärarnas löner. Jag blev väldigt förvånad över påståendet om att vi i ska slå fast att lönerna för förskollärare ska ligga under grundskollärarnas löner. Det är väl ingenting som vi ska lagstifta om. Ska inte lönebildningen ske på marknaden? Och är inte vi som kvinnor, , väldigt angelägna om att det sker en positiv löneutveckling på de områden där det finns många kvinnor? Sedan undrar jag om skulle vilja tala lite grann med om värdet av barnskötare och förskollärare. Ni ska ju samarbeta med som i andra sammanhang mer eller mindre tar avstånd från barnskötare i förskolan. 62 () replik: Jag är väl medveten om att det är fråga om nya pengar. Det tycker jag är jättebra. Vi ställer oss helt och fullt bakom de här pengarna. Vad jag ville debattera är detta med att risken föreligger att det finns pengar men inga utbildade lärare. Sedan har jag aldrig sagt att vi här i ska besluta om löner. Men jag är väl fri att kommentera och ifrågasätta det som jag tycker är felaktigt i er politik, och det är just att utbildningen görs längre och att personalen sedan ändå får samma löner som . Därför kommer det att bli problem med att få fram detta. Jag tänker inte föreslå lagstiftning om det här. Jag kan tala om för Socialdemokraterna att mina manliga kolleger är också angelägna om att de som jobbar inom de angelägna områdena vård och utbildning ska ha bra betalt. Slutligen vill jag säga att jag pratar mycket och gärna med . Vi har tillsatt en arbetsgrupp som ska ta fram en plan för hur vi ska kunna regera ihop och hur vi ska sköta utbildningen. Var inte oroliga för om vi ska kunna prata oss samman. Det kommer vi att klara alldeles utmärkt. 63 () replik: Det är som sade 40 olika reservationer i det här betänkandet som spretar åt de mest olika håll. Så nog kommer det att finnas utrymme för samtal och ganska långa samtal. Hoppas att ni kommer fram i frågan om värdet av att det finns både barnskötare och förskollärare. Där finns också en stark uppslutning från socialdemokratin. Det känns väldigt fint att från Moderata samlingspartiet nu höra hur värdefulla förskollärare är. Jag tror inte att det är så där förfärligt länge sedan som de grupper som fanns i den gemensamma sektorn betecknades som tärande grupper från sida. Men det är ett annat tonläge , och det är bra. Det är bara synd att det har tagit . 64 () replik: Det är 40 olika reservationer, och visst finns det lite olika inriktningar. Det är inte heller vårt mål att vi ska utplåna de särarter som finns i de fyra olika partierna. Jag kan inte se att regeringspartiet har gjort det med sina kamrater i vänsterkartellen. När ni uppmanar oss att prata skulle jag vilja säga att vi hade varit glada om ni hade pratat lite mer. Det är ni som har regeringsinnehavet. Det är ni som ska besluta om de svåra frågorna, till exempel om försvaret . Samtalen borde hasta snarare hos er än hos oss. 65 (): Jag har tidigare motionerat om att inrätta så kallat Svenskt köldcentrum. Den motionen har rönt den framgång som enskilda motioner brukar ha. Men den behandlas i just detta betänkande. Jag har inget yrkande, men jag vill på något sätt förklara för kammaren vad tanken är. Jag kommer från en valkrets som heter , högst upp. har ett antal fördelar som andra inte har. Det finns kyla, det finns ytor och det finns framför allt en oerhört stor kunskap om hur man beter sig i kallt kärvt klimat. Det betecknas som en nackdel, men det är de facto också en fördel, en komparativ fördel, som jag anser att borde ta till vara mycket bättre. Det handlar om en framtidsbransch. I har det bedrivits testverksamhet och övningsverksamhet . Mest känd är biltestverksamheten, där samtliga etablerade bilmärken som finns i testas. Det är en verksamhet som växer ständigt. Inte minst i norra är man lite irriterad över att den testverksamhet som finns på den finska sidan nu är på väg över till den svenska sidan. Det finns en kompetens på det här området som är värdefull. Men det handlar inte bara om biltest. Mindre känt är exempelvis att den största testbänken vad gäller mobiltelefoni finns i med 5 000 vana användare. diskuteras en annan del av testverksamheten. Euro Fighter, stora satsning på ett nytt stridsflygplan, testas i . Det är inte första gången man testar militär utrustning i . Helicopters har testat sina robotar där. Vi har ett bolag som heter och som har testat där. Tyskarna har testat något som heter Heonix, en rymdfärja. Det finns en lång rad av exempel, och det finns en stor erfarenhet. Den här verksamheten växer. Det finns fler och fler områden. Anledningen till att många företag väljer att satsa stora pengar på detta det är stora investeringar är att det som fungerar i sträng kyla också fungerar i värme. Precis på samma sätt fungerar det när det gäller övningsverksamhet. Det har visat sig i olika typer av FN-uppdrag att den som har en vinterutbildning, nordiska soldater, klarar sig betydligt bättre än soldater från annat håll. När det blir sträng kyla och det har hänt både på och i är andra förband helt enkelt tvungna att försöka klara sin egen överlevnad, medan svenska förband också klarar av att sköta sin uppgift. Det handlar om vilken träning man har. Det här är högaktuellt. Det finns inte minst en utredning som gjorts av utredaren , som lagt fram ett förslag om att man ska titta vidare på möjligheter för både civil och militär test- och övningsverksamhet. Tyvärr har regeringen valt att inte behandla frågan innan försvarspropositionen lades fram. Vid debatten kommer man inte att ta någon hänsyn till detta alls när det gäller att fastställa grundorganisationen för försvaret. Det förband som har flest internationella besök och mesta testverksamheten, K 4, föreslås läggas ned. Helikopterverksamheten i försvinner, vilket till stor del redan på förhand omöjliggör en del av denna verksamhet. Det är synd. Man säger sig i fortsättningen vilja bedriva en stor del av denna övningsverksamhet, denna utbildning, . Det säger sig självt, fru talman, att man inte kan förfrysa sig till vinterförmåga. Utbildningen måste ske på plats. Jag skulle vilja se att vi går vidare. Det gäller att få forskarkompetens. Det gäller att föra den här möjligheten till nischverksamhet i . Jag skulle vilja se ett center of excellence. Det finns en mängd olika förutsättningar, framför allt kring Luleåregionen. Där ligger utvecklingsenheten Vinter. Där finns robotbasen . Där finns som har en mycket lång erfarenhet av testverksamheten. Det finns en militär infrastruktur som är unik. Det har gjorts teletekniska investeringar, vilket innebär att man kan bedriva testverksamhet i realtid, vilket inte minst bilbranschen har insett. Där finns en hamnanläggning som används året runt och har gjorts så . Där finns hög kompetens om isbrytarverksamhet. Där ligger isbrytarna . Det finns ett sjukhus som har en mycket stor erfarenhet av att jobba med människor i kyla. Allt detta skulle kunna bilda ett kluster och en möjlighet just för . Jag vill hävda, med respekt för riksdag, att det nog vore dumt av oss att låta någon annan stat ta den högteknologi och sysselsättning där vi själva har komparativa fördelar. Jag tror, fru talman, att det efter onsdagens beslut finns anledning att återkomma och debattera denna fråga. Om det sedan sker i form av en debatt om ett betänkande från utbildningsutskottet eller från något annat utskott vet jag inte, men det finns definitivt anledning att ta till vara den här möjligheten, just för . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2004/05:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2004/05:1 delvis). 66 (): Jag ska börja med att yrka bifall till den moderata reservationen 6. För tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till de övriga reservationerna även om vi självfallet stöder samtliga. Den avgjort viktigaste satsningen är utbildningen. Den goda utbildningens främsta förutsättningar är tillgången på resurser och upprätthållandet av en hög kvalitet. De här går hand i hand. En av de viktigaste frågorna är emellertid de villkor som gäller för de enskilda studenternas ekonomiska situation. Vi moderater vill ha en samordning av studenternas ekonomiska och sociala situation under den samlade studietiden. Det behövs en kartläggning av samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem som bostadsbidraget, socialförsäkringssystemet, socialbidraget och arbetslöshetsförsäkringen. Studenternas situation har fallit mellan stolarna. Det tydligaste exemplet på detta är den roll som , , spelar. Många av de problem som finns har uppstått på grund av en rigid syn på studiefinansieringen som ytterst har sin grund i CSN:s dubbla monopol dels som beslutande myndighet, dels som ansvarig utbetalare. Varför ska utbetalningen av studiemedlen och myndighetsansvaret vara oupplösligt förenade? Det finns flera möjligheter till konkurrens och alternativ som inte tillvaratas. Studenters möjlighet att betala tillbaka lånen har hamnat lite vid sidan av fokus i debatten efter den senaste studiemedelsreformen. Men faktum är att det inte finns någon hållbarhet i det nuvarande systemet, särskilt inte när det gäller skuldsättningsproblematiken. I takt med att antalet studenter ökar kommer dessa problem att bli tydligare och accentueras. Av flera anledningar behövs det därför politisk enighet kring ett långsiktigt hållbart och överblickbart studiefinansieringssystem. är inriktade på att konstruktivt söka lösningar på ett heltäckande studiefinansieringssystem som bygger på bredast möjliga politiska förankring och som uppfyller följande avgörande principer. För det första ska ett framtida studiefinansieringssystem vara ekonomiskt hållbart och överblickbart, både för den enskilde studenten och för samhället. För det andra ska högre utbildning löna sig även ekonomiskt. Ett sätt att bidra till högre lönsamhet är att på olika sätt försöka att minska studenternas skuldsättning. Vi vill bland annat ta bort fribeloppet som förhindrar att människor tjänar mer pengar än upp till ett visst tak som staten bestämmer godtyckligt. Vi vill göra det möjligt för studenterna att arbeta utan att få minskade studiemedel. För det tredje ska systemet bidra till att motverka social snedrekrytering. Många vågar av olika skäl inte ta steget in i den akademiska världen. Men det avgörande är att högre studier ska löna sig. Exempelvis ska inte studier utomlands missgynnas, vilket sker . Det skulle ge mer av spetskunnande och nödvändiga ekonomiska och internationella kontakter. För det fjärde ska skulderna betalas tillbaka. Men både det nuvarande och de föreslagna systemen bidrar snarare till det motsatta, till ökad skuldsättning eftersom sannolikheten att den enskilde ska kunna betala tillbaka studielånet innan det avskrivs är obefintlig för många individer. Vidare ska systemet skilja på sådan finansiering som är relaterad till studierna och som har med studierna att göra och sådant som inte direkt kan hänföras till det området, exempelvis kostnader som avser bostad . För sådana kostnader måste särskilda låneformer tillskapas. Dessutom tycker vi att alla studenter ska ha rätt till såväl privatekonomisk rådgivning som information om vilken kvalitet som olika utbildningar har innan man fattar ett av de kanske viktigaste investeringsbesluten i hela sitt liv. Självfallet måste det också finnas ett större mått av flexibilitet. Även längre studier bör kunna finansieras via studiemedel. De som så vill ska också kunna erbjudas studiemedel .