prot · GS0918 · 2004-10-21 00:00:00 — 73 (): Även om vi kan glädjas åt dessa framsteg är det ju så att en fördubbling av alkoholskatterna inte kommer i närheten av vad som skulle behövas för att vi ska kunna behålla de skatter som är folkhälsopolitiskt motiverade. En sänkning till hälften av de så kallade indikativa nivåerna berör ju inte heller så länge man får ta med sig förbrukning. Min fråga kvarstår alltså: Är beredd att driva att varje land ska få bestämma själv över införseln av alkoholdrycker med hänvisning till folkhälsan? Det borde finnas utrymme till det enligt EG-rätten. 74 Statsrådet (): Vi får ta ett steg i taget. Vad vi nu inriktar oss på är att dels få upp minimiskatten, dels kraftigt sänka de indikativa nivåerna. Vi ska komma ihåg att vi ju emot oss har väldigt starka kommersiella krafter i , som naturligtvis domineras av inte minst jordbrukspolitikens starka ställning i EU. Bara den driver ju fram ett överskott på exempelvis vin, vilket innebär att man redan av det skälet ser med misstro på länder som har en mer ansvarstagande alkoholpolitik av den karaktär som vi har i . Så uppförsbacken är ganska rejäl redan med avseende på det. Jag tror att det ändå finns ett momentum här. När vi från svensk sida har drivit på för att få upp alkoholpolitiken på bordet i EU har det nu landat i en diskussion kring en handlingsplan för att få ned de alkoholrelaterade skadorna i , och den diskussionen kommer upp . Där kommer vi att driva förslag som syftar till att öka nationernas handlingsfrihet. Men jag ser inga möjligheter att med framgång driva det så långt som pekar på. Det tror jag ligger en ganska lång bit framåt i tiden. Miljöorganisationernas medverkan i skyddsarbetet för 75 (): Jag har en fråga till miljöministern, som glädjande nog får gymnastisera flitigt här ! Arbetet med att klassa som särskilt känsligt havsområde, PSSA, går vidare. Det är en mycket viktig miljöfråga där allianspartierna har drivit på. har ju fått i uppdrag att ta fram de svenska kraven på ökade skyddsåtgärder för som ska utgöra innehållet i PSSA. På vilket sätt anser miljöministern att miljöorganisationerna bör medverka i detta arbete och i denna process? 76 Miljöminister (): Låt mig säga att vi är eniga om att klassningen av som PSSA är mycket viktig. Det är en fråga som regeringen har drivit hårt och där har lett arbetet till framgång i IMO. pågår arbetet med att fylla detta med innehåll. Hur bör miljöorganisationerna medverka? Ja, i det uppdrag som nu har, att fylla detta med innehåll och föreslå åtgärder, finns också med att det ska ske i samråd med miljöorganisationer och att miljöorganisationerna ska vara med i den här processen. Såvitt jag känner till fullföljs också detta: Miljöorganisationerna har en roll och kommer att inbjudas i den här processen. 77 (): Det är precis så som miljöministern säger: I det direktiv som finns till sägs att man i arbetet ska samråda med bland annat miljöorganisationerna. Men enligt flera miljöorganisationer har inte något sådant samråd skett , utan man hänvisas till ett möte då ska presentera sina förslag till skärpningar av säkerheten. Vad tänker miljöministern göra för att miljöorganisationerna omedelbums kan komma in i den här processen? 78 Miljöminister (): Jag överlåter detta till , som faktiskt är ansvarig för processen rent formellt i regeringen. 79 Statsrådet (): Då vill jag säga alldeles kort att om inte bjuder in dem som regeringen har pekat ut i direktivet ska jag påtala det för dem. Det är oerhört viktigt att vi har en bred förankring i arbetet, inte minst bland miljöorganisationerna. Vi är väldigt glada, både och jag, över att vi i de möten som nu leder inte bara bjuder in de länder som har skrivit under ansökan, utan med en dåres envishet också bestämmer oss för att ständigt försöka förankra och få med även i det viktiga arbetet. Utbetalning av EU-bidrag till jordbrukare 80 (): har som ligger färdiga att ta hem från . har vi en mängd småföretag som väntar på de här pengarna, pengar som ofta är en förutsättning för att de här företagen ska kunna överleva. Men regeringen vägrar ta hem pengarna. I stället får EU tillgodogöra sig räntan av dem ytterligare några månader. Då är min första fråga till finansministern: det här förenligt med god företagspolitik? Den andra frågan är: Har regeringen någon förståelse för småjordbruksföretagarna och deras utsatta situation? 81 Finansminister (): Självfallet har regeringen förståelse för både jordbruksföretagens och de övriga småföretagens ekonomiska situation. Vi har via vår medlemsavgift till Europeiska unionen möjlighet att få tillbaka en del, drygt två tredjedelar, av den medlemsavgift vi lämnar till EU i form av olika stöd, exempelvis till vårt jordbruk. Enligt det regelverk som Europeiska unionen har kan de pengarna betalas ut , månad. har de betalats ut ibland och ibland . Det statliga stöd man får via den europeiska unionen är ju en väldigt stor del av jordbrukets ekonomi. Jag tror att och jag är överens om att vi ska se till både att jordbruket får bra förutsättningar och att klara våra utgifter, det vill säga att utgiftstaket i fortsättningen. Det har den socialdemokratiska regeringen gjort . Jag tror att det ligger i också jordbrukets intresse att vi klarar det i fortsättningen. 82 (): är det så att jordbrukets kostnader till stor del ligger , så man har behov av de här pengarna. Man har en svår situation för tillfället. Små och medelstora företag har en nyckelposition för välfärden i . De flyttar inte från landet, som de stora företagen gör. framstår det spel som sker mera som en form av Monopolspel för att klara budgettaket. Jag uppfattar det mera som en budgetteknisk finess att man inte går de här företagarna till mötes och verkligen ger dem pengarna när de behöver dem. 83 Finansminister (): Det är inget budgettekniskt spel. Det handlar om att vi följer det regelverk som Europeiska unionen har. När vi betalar avgifter till EU och har möjlighet att få tillbaka en del av pengarna till jordbruket kan vi betala ut pengarna månad. Det har vi följt , och det kommer vi att följa i fortsättningen också. Jag vill gärna påminna frågeställaren och kammaren om att vi dessutom har lagt fram ett förslag, som jag hoppas att kammaren kommer att ta ställning till , som sänker jordbrukets kostnader med . Det blir alltså lägre kostnader för jordbruket med när vi sänker dieselskatten med per liter för just jordbruket och skogsbruket. Det är ett kraftigt stöd till just jordbruket i fortsättningen. 84 (): Jag har en fråga till finansminister . I ett stort antal motioner har man krävt avdrag för köp av hushållstjänster, och dessa motioner har regelmässigt avslagits med argumentet att sådana avdrag skulle innebära ett avsteg från principerna om en likformig och neutral beskattning. I går tog ett beslut om att man skulle medge avdrag för köp av tjänster relaterade till byggnad och ombyggnadstjänster. Jag undrar varför ROT-avdrag inte anses strida mot principerna för neutral och likformig beskattning, när avdrag för köp av hushållstjänster anses göra det. 85 Finansminister (): Svaret är mycket enkelt. Vi ska ha ett skattesystem som är neutralt mot näringslivet och företagssektorn. Vi ska också se verkligheten. Om vi på byggarbetsmarknaden har en arbetslöshet som är två högre än på andra områden på hushållssektorn har vi ingen arbetslöshet att tala om ska regeringen naturligtvis reagera. Det har regeringen också gjort genom att föreslå ROT-avdrag, som kammaren beslutade om i går. Det ger möjlighet för många tusentals nya byggnadsarbetare att få jobb. Regeringen föreslog att ge många tusentals kvinnor möjlighet att få jobb, exempelvis i förskolan som barnskötare och förskollärare. Det gäller såväl kvinnor som män, men det är ju en bransch som är dominerad av kvinnor. Regeringen har definitivt ett jämställdhetsperspektiv när man lägger de här båda förslagen. 86 (): Hänvisning till skatteregler är tydligen en godtycklig argumentation i den här typen av frågor. Jag skulle uppskatta om man vore mer konsekvent i sin analys. Finansminister påpekar att skälet till att man inför ROT-avdrag är att stävja en form av arbetslöshet. Det är ganska enkelt. Det kan inte finnas någon arbetslöshet i en sektor för hushållstjänster, eftersom det inte finns någon sådan sektor på grund av skattereglerna. Min fråga till finansminister är: Skulle finansministern vara beredd att verka för att en sådan sektor för hushållstjänster skapas? 87 Finansminister (): Grundprincipen är att vi inte ska subventionera enskilda näringsgrenar och enskilda branscher. Näringslivet ska leva på sina egna villkor. Det är den grundläggande regeln. Dessutom har vi inom Europeiska unionen förbundit oss att respektera att vi inte ska ha ett statssubventionerat näringsliv. Det är en realitet att om vi har hög arbetslöshet på vissa områden, som byggarbetsmarknaden, har regeringen skäl att se vad man kan göra som tillfälliga insatser. Det är det som är avgörande. Det är en tillfällig insats på byggnadsmarknaden till sista . Vi ska inte ha några permanenta subventionerade näringsgrenar. Vi har ett så bra näringsliv i att man inte behöver den här typen av permanenta långsiktiga subventioner. Det gäller såväl byggbranschen som hushållssektorn och andra branscher. Vi ska ha ett näringsliv som lever av egen kraft. Det är det mest framgångsrika. 88 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed var dagens frågestund slut. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 11 § Information från regeringen om resultatet av miljögranskning av 89 Miljöminister (): inledde sin andra granskning av svensk miljöpolitik. Som ett led i det årslånga arbetet har jag valt att komma hit och presentera delar av rapporten och höra era synpunkter på hur vi i vårt miljöarbete kan ta vara på . ger genom sitt grundliga arbete en analys av svensk miljöpolitik; vad vi har lyckats med och vad vi bör utveckla. Det är viktigt att ibland ifrågasätta om det vi har gjort och gör är rätt och att få goda råd från andra. gör vi självklart en självständig värdering av de råd vi får. och svensk miljöpolitik får på det stora hela ett gott betyg. Det är förstås tacksamt och inspirerande. Vi är på rätt väg och vi ses internationellt som föregångare. Först några ord om två områden av särskilt intresse: för det första om sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöpåverkan, frikoppling eller decoupling, för det om andra ekonomiska styrmedel. Vår framgång i att frikoppla miljöpåfrestningarna från den ekonomiska tillväxten ses av som anmärkningsvärd. växte vår BNP , medan ökningen av energitillförseln var som vi lyckades stabilisera utsläppen av växthusgaser. Det är tydliga tecken på att det går att frikoppla vår tillväxt från ytterligare miljöpåfrestning. ger oss beröm för att vi har en uppfinningsrik miljöpolitik, inte minst när det gäller ekonomiska instrument. Man påpekar att vi det senaste årtiondet har utökat vår användning av ekonomiska styrmedel. Vi ses som världsledande på det här området. Det är viktig information, inte minst mot bakgrund av den debatt som vi ofta har här i kammaren kring styrmedel och den gröna skatteväxlingen. ger oss stöd för den skatteväxling vi driver. Men man tycker att flera av skatterna är för låga för att ha tillräcklig effekt. Jag ser skatteväxlingen som ett av våra viktigaste ekonomiska styrmedel, och jag är glad att vi i budgeten fortsätter politiken. Vi har bevis på att de ekonomiska styrmedlen har haft effekt. Ett exempel är svavelskatten, som har lett till en minskning av utsläppen på . Vi vet också att koldioxidskatten varit effektiv för att minska utsläppen. Det visar också att vi har ett brett och kraftfullt stöd bland politiker, men också hos allmänheten. Det andra område som jag vill nämna gäller biologisk mångfald. noterar att vi har gjort framsteg sedan den förra granskningen. Vi har till exempel fördubblat anslaget till biologisk mångfald . anser att havsmiljön har uppmärksammats alltför lite i . Man påpekar att det bara finns åtta renodlat naturreservat och att vi tycks sakna en sammanhållen politik om frågor. Vi håller med om rekommendationerna, och förändringar är på gång. Det är helt klart att vi måste ta ytterligare krafttag när det gäller miljön i våra hav. Det är ett av regeringens högst prioriterade miljöområden. Vi ligger sent när det gäller arbetet med att ta fram reservat, men vi är fast beslutna att försöka klara av de mål som är uppsatta och utveckla nya mål och höja våra ambitioner. Ett första steg tar vi nu i miljömålspropositionen med åtgärder på havsmiljöområdet. planerar vi att presentera en samlad strategi för havsmiljön. som det finns tydliga behov av ytterligare åtgärder konstaterar att det finns tecken på stora framsteg. hade vi till exempel en lista på sju så kallade hot spots kring . Alla dessa är åtgärdade. Vi har minskat våra fosforutsläpp , och kvävegödningen har minskat med . Ett tredje område gäller kopplingen mellan miljö och hälsa. Kopplingen mellan miljö och hälsa blir allt tydligare. Jag tror att hälsoskälen kommer att spela en allt större roll i miljöpolitiken framöver. Vi har gjort mycket på området, men arbetet måste fortsätta. Det gäller inte minst barns hälsa. En viktig hälsofråga för barn gäller tillgången på grönområden och tätortsnära natur. Nästan alla barn växer upp i städer. gjorde regeringen en storsatsning genom att bistå kommuner med arbete med den tätortsnära naturen. En annan viktig hälsofråga för våra barn handlar om luftkvalitet. Det är ett område som vi måste prioritera högre. Det gäller särskilt i våra storstäder. Den alltmer ökande trafiken gör luften ohälsosam, och flera av våra storstäder når inte upp till de riktvärden som har fastställts. presenterades nya undersökningar kring barn som får skador för livet av den dåliga luften i våra storstäder. anser att vi har gjort en hel del insatser på området, men ger även rekommendationer. Man föreslår bland annat att försöket med trängselavgifter i utvidgas till fler områden. Det känns som ett viktigt principiellt stöd i frågan. handlar kampen mot luftföroreningarna mycket om hur vi utvecklar våra städer. Här finns, som jag ser det, en inbyggd konflikt. Antalet grönområden får inte minska. Parallellt med den insikten vet vi att vi kan behöva förtäta våra städer för att ge människor möjlighet till arbete och bostad. God samhällsplanering är avgörande för att vi ska lyckas här. Det fjärde område jag vill ta upp handlar om det lokala och det globala miljöarbetet. Vårt miljöarbete spänner ju från det lokala till det globala. påpekar att av kommuner har antagit lokala Agenda 21-program eller -planer. ser man en tendens till minskade anslag och minskat engagemang när det gäller dessa program i flera kommuner. För att bryta denna trend rekommenderar att vi fortsätter att utveckla allmänhetens deltagande och uppmuntrar medborgarinitiativ på regional och lokal nivå. Här svarar vi från regeringen bland annat genom att vi nu satsar 10 miljoner för att starta ett nationellt forum för hållbar utveckling. Forumet ska vara en självständig plattform för idédebatt och goda exempel, för att utveckla samarbetet mellan samhällets aktörer och för att stödja nytänkande, forskning och utveckling. Jag är oerhört glad att vi kan göra den här satsningen. Det är kunskap och idéer som kan lyfta det här arbetet men också ansvar och delaktighet. Samarbetet mellan lokal och nationell nivå måste utformas på ett sätt som främjar bredd och engagemang. Det globala arbetet är minst lika viktigt. menar att står för ett offensivt internationellt arbete och ses som en föregångare av andra. Vi får uppmaningen att fortsätta gå före och vara aktiva. Det är naturligtvis uppmuntrande, och det förpliktar. ger oss också rekommendationen att systematiskt integrera miljöhänsyn i utvecklingsbiståndet och upprätthålla eller öka de totala biståndsnivåerna. Även här innebär årets budget en nysatsning. Biståndet ska öka upp till enprocentsnivån, och 1 miljard av detta ökade bistånd avsätts särskilt för miljöinsatser. Detta tror jag att vi är många som är särskilt nöjda med. Det sista område jag valt att ta upp gäller vår miljötillsyn. pekar på en risk för olika bedömningar i olika delar av landet. Man pekar också på att kommunerna prioriterar ekonomisk utveckling och att de brister i sin uppföljning i vissa fall. Tillsynsfrågan är oerhört central i den svenska miljölagstiftningen. Utgångspunkten är att ska implementeras på likartat sätt i hela landet. är en av de fundamentala idéerna att tillsynsmyndigheterna kan och bör differentiera tillsynen och kontrollen efter lokala och regionala omständigheter. Den decentraliserade modell vi har för tillsyn av kommuner måste ses som en framgångsfaktor det är min utgångspunkt. Den bygger också på en svensk förvaltningsmodell där vi på många områden ger ett stort inflytande åt den lokala nivån. är vi självklart medvetna om att vårt system också har sina svaga punkter. Vissa förändringar har redan genomförts i syfte att göra lagtillämpningen mer likvärdig. Omkring räknar och länsstyrelserna med att kunna föreslå en modell för en mer operativ tillsynsvägledning. Arbetet utvecklas dock ständigt, och vi har med oss synpunkter i det fortsatta arbetet. granskning kommer precis för de två viktigaste politiska propositionerna detta år miljömålspropositionen, där vi går igenom samtliga miljömål och vilka åtgärder vi ska vidta, och klimatpropositionen, som vi också kommer att presentera. Denna granskning från ger oss värdefulla rekommendationer till de här centrala politikområdena. Jag hoppas att rapporten ska ge er, liksom den gav mig, inspiration i vårt gemensamma arbete mot en hållbar utveckling och för en bättre miljö. 90 (): Om det skulle visa sig att det finns anledning att lägga fram skarpa förslag även i det sammanhanget får vi återkomma och överväga om det blir en proposition, sade miljöministern när hon och jag debatterade havsmiljön i allmänpolitiska debatten. har länge drivit frågan att det finns anledning att lägga fram skarpa förslag, en nationell marin strategi, i form av en proposition. har mycket tydligt, förvisso bland många lovord, pekat på detta. Och det är inte enbart som har gjort det; också har lagt fram en rad förslag. Jag vill alltså uppmana miljöministern att återkomma, kanske , och tala om ifall det är en ändrad inriktning. 91 Miljöminister (): Jag tror att det kanske är en missuppfattning här. Vi kommer självklart att lägga fram skarpa förslag när det gäller havsmiljön. Vad jag talade om sist var att många av dem kan ha sin plats i miljömålspropositionen. Vi kommer dock också att lägga fram en strategi, och den närmare avvägningen av vad som ligger i miljömålspropositionen, som har viktiga delar som just berör den miljön, och havsmiljöstrategin kan det vara något tidigt att tala om . Vi är dock helt eniga om att vi på basis av utomordentliga utredning och förslag kommer att återkomma till med skarpa förslag. Härom har det aldrig rått något tvivel. 92 (): Som en ytterligare uppmuntran i arbetet med att lägga en proposition på bord så snabbt som möjligt vill jag peka på den allmänna uppslutningen i samhället just . Det förs diskussioner kring fiske mellan forskare, fiskare och lokalbefolkning som det inte har gjorts . Vi har redarnäringen med oss vad gäller havsmiljöfrågorna. Det finns också en stor uppslutning, både i kammaren och utanför, bakom snabba och konkreta beslut. Vi hoppas alltså att detta ska stimulera till en proposition. 93 Miljöminister (): Jag är helt enig om att detta är ett mycket gott läge. Vi har utomordentliga underlag från . Vi har också ett viktigt arbete som pågår inom EU när det gäller EU:s strategi. Här vill jag peka på att har drivit att vi ska ha det vi kallar en ekosystemansats när det gäller arbetet med havet, det vill säga vi ska utgå från ekosystemen och vad ekosystemen tål i vårt arbete. Detta är nu också inriktningen på EU:s strategi. Vi har anledning att vara mycket tydliga när vi samarbetar för att se till att vi också får en EU-nivå i det här arbetet. 94 (): tar upp det beröm som får när det gäller frikoppling mellan miljöpåverkan och ekonomisk tillväxt. Det beskrivs i rapporten som betydande minskningar av utsläppen, energianvändningen och materialanvändningen per producerad enhet. Här har vi ett problem. När vi lyckas med denna frikoppling och påverkan minskar per producerad enhet ökar vi i stället produktion och konsumtion så att utsläppen och energianvändningen i absoluta tal inte minskar. Vi får effektivare energiteknik, och då ökar vi våra uppvärmda ytor. Vi får bättre förbränningsmotorer, och i stället för att minska bränsleförbrukningen ökar vi accelerationen och så vidare. Det är ett klassiskt miljöpolitiskt dilemma. Hur ser miljöministern på den utmaningen? Hur ska vi jobba vidare? Ska vi till exempel jobba mer aktivt med ekonomiska styrmedel än vad vi gör ? Vore det inte också bra att införa ett nationellt mål för att minska energianvändningen? Det har vi nämligen inte . 95 Miljöminister (): Låt mig säga att jag håller med om detta. När vi talar om decoupling eller frikoppling är det ju relativt, i förhållande till BNP. Vi kan ha ännu högre ambitionsnivå. Detta är en viktig fråga att ha med oss, och det på många områden, både energi och inte minst avfall, där vi inte ens klarar den här frikopplingen i förhållande till BNP. Vi kommer i miljömålspropositionen att återkomma till målsättningar. Vi har sett det som problematiskt att sätta sådana absoluta nivåer när vi inte har en bild av hur tillväxtförutsättningarna kommer att se ut. Det är alltså inte aktuellt att gå in med sådana mål. Jag tror dock att vi måste arbeta mer här. Det handlar helt enkelt om ambitionsnivå. Vi har möjligheter att jobba mer när det gäller att se på fördelningen och ekonomiska instrument för att exempelvis gynna service i förhållande till materialproduktion. Det finns en övergripande ekonomisk dimension i detta också. 96 (): Jag undrar om miljöministern inte tycker att det vore ett väldigt bra läge, när nu energifrågorna förs till och blir en naturlig del av miljöpolitiken, att införa ett nytt sådant här mål och också att jobba mer aktivt med de skarpa styrmedlen för att få ned energianvändningen och därmed både utsläpp och produktion av radioaktivt avfall. 97 Miljöminister (): Låt mig säga att jag tycker att det är oerhört bra och roligt att vi nu får energifrågorna inom ramen för ett nytt miljö- och samhällsbyggnadsdepartement. Vi har redan ett omfattande arbete när det gäller till exempel energieffektivisering som just syftar till att radikalt minska energikonsumtionen. Jag tror att det viktigaste nu är att vi jobbar med hur vi ska göra, hur vi verkligen ska arbeta med våra styrmedel för att nå så långt som möjligt. Det kan vara viktigare än att jobba med ytterligare mål. Vi vet att vi har en fantastisk potential, till exempel när det gäller energieffektivisering. Vi vet att vi har ett omfattande arbete framför oss när det gäller omställningen. Det viktigaste för mig när vi nu går in i miljömålspropositionen är att titta på verktygen och hur de ska fungera riktigt skarpt snarare än att hålla på med ytterligare mål i det här läget. 98 (): Först och främst vill jag tacka för en intressant föredragning. Rapporten var också en mycket intressant läsning. Vi har, precis som miljöministern säger, fått beröm på flera områden. Men vi får också ta emot en del kritik där vi måste skärpa oss. Jag har några frågor i samband med det. Under rubriken det lite kryptiskt att man avser att intensifiera åtgärderna. Då är jag intresserad av på vilket sätt ministern och regeringen avser att intensifiera dessa åtgärder. Det finns också ett avsnitt där den samiska befolkningens situation kommer in. Där finns kritik, men jag kan inte läsa in några förslag till åtgärder för att lösa de problem som rör den samiska befolkningens mark- och vattenanvändning liksom deras jaktsituation.