prot · GS0941 · 2004-12-01 00:00:00 — 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU1 Utgiftsområde 1 Punkt 2 (Mål för politikområdet Demokrati) 1. utskottet 2. res. 2 (kd) Votering: 269 för utskottet 28 för res. 2 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 45 m, 41 fp, 1 kd, 24 v, 18 c, 14 mp För res. 2: 27 kd, 1 c Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 3 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 7 (Taltidningar i DAISY-format) 1. utskottet 2. res. 3 (fp) Votering: 256 för utskottet 42 för res. 3 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 45 m, 28 kd, 25 v, 19 c, 13 mp För res. 3: 41 fp, 1 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Punkt 8 (Avveckling av presstödet m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (m) Votering: 231 för utskottet 45 för res. 4 22 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 19 fp, 28 kd, 25 v, 19 c, 14 mp För res. 4: 45 m Avstod: 22 fp Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp , och (alla fp) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 11 (Demokratikonvent) 1. utskottet 2. res. 5 (c) Votering: 280 för utskottet 18 för res. 5 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 45 m, 41 fp, 28 kd, 25 v, 1 c, 14 mp För res. 5: 18 c Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Punkt 18 (Statsrådens inkomstgaranti) 1. utskottet 2. res. 8 (mp) Votering: 282 för utskottet 15 för res. 8 1 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 45 m, 41 fp, 27 kd, 25 v, 18 c För res. 8: 1 kd, 14 mp Avstod: 1 c Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU3 Internationell redovisning i svenska företag biföll utskottets förslag. NU7 Program för energieffektivisering, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Punkt 3 (Anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan) 1. utskottet 2. res. 2 (c) Votering: 200 för utskottet 19 för res. 2 75 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 6 m, 31 fp, 25 v, 14 mp För res. 2: 19 c Avstod: 39 m, 9 fp, 27 kd Frånvarande: 20 s, 10 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 3 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Det internationella samarbetet och dess arbetsformer) 1. utskottet 2. res. 5 (kd) Votering: 269 för utskottet 28 för res. 5 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 44 m, 41 fp, 25 v, 19 c, 14 mp För res. 5: 28 kd Frånvarande: 18 s, 11 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Punkt 1 (Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (c) Votering: 173 för utskottet 19 för res. 1 105 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 2 m, 1 fp, 5 kd, 25 v, 14 mp För res. 1: 19 c Avstod: 42 m, 40 fp, 23 kd Frånvarande: 18 s, 11 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp () samt och (båda kd) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 7 (Ökad insyn i beslutsprocesser) 1. utskottet 2. res. 4 (fp, m, kd, c) Votering: 165 för utskottet 133 för res. 4 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 25 v, 14 mp För res. 4: 45 m, 41 fp, 28 kd, 19 c Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Punkt 8 (Biståndsmålen, avbindningen av biståndet m.m.) 1. utskottet 2. res. 8 (mp) Votering: 189 för utskottet 14 för res. 8 93 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 40 fp, 5 v, 19 c För res. 8: 14 mp Avstod: 45 m, 1 fp, 28 kd, 19 v Frånvarande: 19 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 3 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Sermin Özürküt (v) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 11 (Ökning av de hiv/aids-relaterade insatserna i biståndsbudgeten) 1. utskottet 2. res. 11 (kd) Votering: 266 för utskottet 30 för res. 11 2 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:126 s, 43 m, 41 fp, 25 v, 19 c, 12 mp För res. 11: 28 kd, 2 mp Avstod: 2 m Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Punkt 15 (Beräkning av bistånd enligt /DAC) 1. utskottet 2. res. 17 (mp) Votering: 283 för utskottet 14 för res. 17 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 45 m, 41 fp, 27 kd, 25 v, 19 c För res. 17: 14 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Punkt 16 (Demokrati och mänskliga rättigheter) 1. utskottet 2. res. 19 (fp) Votering: 213 för utskottet 41 för res. 19 44 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 1 m, 28 kd, 25 v, 19 c, 14 mp För res. 19: 41 fp Avstod: 44 m Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Punkt 17 (Bistånd till diktaturstater) 1. utskottet 2. res. 20 (fp) Votering: 256 för utskottet 41 för res. 20 1 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 45 m, 27 kd, 25 v, 19 c, 14 mp För res. 20: 41 fp Avstod: 1 kd Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Punkt 19 (Hälsofrågor, hiv/aids och funktionshindrades situation) 1. utskottet 2. res. 23 (c) Votering: 203 för utskottet 19 för res. 23 76 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 39 fp, 25 v, 14 mp För res. 23: 19 c Avstod: 1 s, 45 m, 2 fp, 28 kd Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 20 (Handel, skuldavskrivningar och de internationella finansieringsinstitutionerna) 1. utskottet 2. res. 26 (mp, v) Votering: 145 för utskottet 39 för res. 26 114 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 19 c För res. 26: 25 v, 14 mp Avstod: 45 m, 41 fp, 28 kd Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Punkt 21 (Internationella vattenfrågor) 1. utskottet 2. res. 28 (kd, c) Votering: 251 för utskottet 47 för res. 28 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 45 m, 41 fp, 1 kd, 24 v, 14 mp För res. 28: 27 kd, 1 v, 19 c Frånvarande: 18 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 22 (Internationella miljöfrågor) 1. utskottet 2. res. 30 (mp) Votering: 259 för utskottet 13 för res. 30 27 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 45 m, 41 fp, 1 kd, 25 v, 19 c, 1 mp För res. 30: 13 mp Avstod: 27 kd Frånvarande:17 s, 10 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § (forts. från 13 §) Makt att bestämma rätt till välfärd. Ungdomspolitiska frågor (forts. KrU2) 125 (): Vi i de gröna anser att våra barns och ungdomars livssituation är en av vår tids viktigaste frågor. KASAM, känsla av sammanhang, är ett begrepp som ofta används i folkhälsosammanhang. Känsla av sammanhang kan man få om man har makt att bestämma. Propositionens två nya övergripande mål är bra. Ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och verklig tillgång till makt. Att ha verklig makt är en viktig förutsättning för att ha hälsa och kunna få ett gott liv. I dagens samhälle lever vi allt längre och är allt friskare högre upp i åldrarna. Men hos ungdomar finns tyvärr signaler som pekar på en ökad ohälsa. I Elevhälsa, en enkätundersökning som gjordes av med flera, framkommer att eleverna mår allt sämre. Den psykiska ohälsan ökar både bland flickor och pojkar. De tillstånd som har ökat mest är depressioner, ätstörningar, övervikt, ångeststörningar, tinnitus, allergier och astma. Flickor i alla åldrar mår generellt sämre än pojkar. Ojämställdhet genom de patriarkala strukturer som finns i vårt samhälle bidrar till ökad ohälsa bland tjejer. Många tjejer upplever stor stress, vilket också bidrar till ökad ohälsa. En stressande faktor är dagens betygssystem. Självmord är den vanligaste dödsorsaken bland pojkar och unga män i åldern . Det är vanligare än trafikolyckor. Trots det har samhället satt upp en nollvision i trafiken men inte för självmord. Bland flickor och unga kvinnor i motsvarande åldrar är det mindre vanligt, men även för dem utgör självmord en av de vanligaste dödsorsakerna. Barns och ungdomars psykiska problem måste ses i ett folkhälsoperspektiv. kan aldrig acceptera att ungdomar hamnar i utanförskap och påbörjar sitt vuxenliv med att inte känna sig behövda i samhället. Precis som för vuxna är tempot alltför högt för dagens unga. Stressen och pressen ökar. Varken ungdomar eller vuxna orkar fortsätta på detta sätt. Vi behöver hinna med oss själva. Att ha tid till reflexion och eftertanke ger kraft att växa och att utveckla nya idéer för framtiden. Vi har ingen rätt att ta utrymme av kommande generationer. Därför kan vi inte tänka kortsiktigt. Ett samhälle måste vara långsiktigt hållbart, både socialt, ekonomiskt och miljömässigt. Det tycker vi att det finns gehör för nu när regeringen ska stimulera utbildning för hållbar utveckling i skolan. Ungdomars hela livssituation och arbetsmiljö behöver förbättras. Annars kommer inte ungdomar att orka ta in kunskap eller växa och mogna som människor. De vuxnas arbetsmiljö anses vara viktig, men elevernas arbetsmiljö ses på ett annat sätt. I de vuxnas arbetsmiljö är det en självklarhet att det inte finns störande buller, att det finns möjlighet till lugn och ro och att ta en paus emellanåt. Men elevernas arbetsdag är ofta fylld av oväsen och buller. Ofta finns det ingen plats där det är lugn och ro utan i stället stressiga matraster och paus endast på bestämda tider, bestämda av andra än eleverna. menar att även staten aktivt bör vidta åtgärder för att förbättra skolans arbetsmiljö. Ett viktigt steg i det är att stärka elevskyddsombudens roll. Elevinflytande är grundläggande för att ha makt att bestämma. Elevinflytande är en fråga som har drivit , och tas viktiga steg på vägen för ökat inflytande. Ovan nämnda elevskyddsombud är ett steg. Andra är inflytanderåd, att i de samhällsorienterade ämnena betona vikten av att eleverna får kunskaper i lokal demokrati, att elever som företräder andra elever bör ha rätt enligt lag till kompletterande undervisning för att kompensera den tid de har varit frånvarande från den ordinarie undervisningen och att försöksverksamheten med lokala styrelser i gymnasieskolor permanentas. accepterar inte att ungas skydd mot diskriminering och kränkande behandling är svagt. Det behöver förbättras. Den lärlingsutbildning som beslutats i gymnasiepropositionen är en angelägen reform som har verkat . I alla gymnasieprogram ska man kunna välja lärlingsprogram som ger både praktik och studier i kärnämnen. Att få utbildning och lärande som passar för just dig är en del i din möjlighet att få makt att bestämma. Förutom myndigheter och kommuner kan den ideella sektorn och näringslivet göra mycket för att motivera, vägleda och stötta arbetslösa ungdomar. Flera goda exempel finns. Försöksverksamhet med så kallade Navigatorcentrum som föreslås är bra, även att man ger möjligheter till ideella och personliga mentorer för unga. Att stärka entreprenörskap hos ungdomar bland annat genom tydligare perspektiv på entreprenörskap i gymnasieskolan och fortsatt stöd till organisationer som främjar ungdomars entreprenörskap är andra viktiga delar. Makt över sitt liv handlar också om makt över sitt boende. Att inte kunna få välja när man ska flytta hemifrån utan tvingas bli kvar hemma på grund av bostadsbrist är ett allvarligt ingrepp i den enskildes självbestämmande. Att tillsätta en nationell bostadssamordnare med uppgift att underlätta ungdomars tillträde till bostadsmarknaden är en åtgärd som är positiv. I uppdraget ingår också att kartlägga och sprida kunskap om framgångsrika initiativ på nivå. Det kan vara allt från särskilda projekt till bostadsförmedlingars sätt att arbeta. anser även att de hemlösas situation bör beaktas. En annan ytterligare åtgärd för att förbättra bostadssituationen är att underlätta andrahandsboende. I budgeten finns skrivningar om en utredning kring detta. Kultur- och fritidsutövande ges ökat stöd. satsas på barns och ungdomars kultur. Det tycker vi är mycket angeläget. För att detta ska fungera är det viktigt att man också följer upp med en analys och samordning i de fem huvudområdena som vart och ett är mycket viktigt. Hälsa och inflytande är centralt. Jag yrkar bifall till propositionen. 126 () replik: Jag vill börja med att säga att det är trevligt att se delta i en debatt inom området kultur. Det är vi inte så vana vid. Det känns bra att någon från ert parti är med. Jag vill passa på att ta upp en, för oss kristdemokrater, central och viktig fråga. Den handlar om generationsövergripande verksamhet. har vi ett statligt stöd som omöjliggör stöd när flera generationer är engagerade i samma verksamhet. Om man till exempel är med i en orkester där både äldre och yngre deltar blir det svårt att få stöd med dagens stödsystem. Det tycker vi inte om. har länge drivit frågan att det ska vara möjligt att få stöd till ungdomsverksamhet även när den bedrivs tillsammans med äldre. Min fråga till är: Vad anser och om detta? 127 () replik: Generellt är det viktigt att över huvud taget främja aktiviteter där alla får plats, oavsett ålder och bakgrund. Det är också viktigt att prioritera på vilket sätt statens resurser ska användas. Där ser vi att det är viktigt att man främjar dem som behöver det mest. Det är ungdomarna. 128 () replik: Det skulle då betyda att och stöder . Det jag läser ut av ert svar är att ni prioriterar det som stöder ungdomarna. Det betyder att ni diskriminerar de ungdomar som har sin orkesteraktivitet tillsammans med någon som är äldre. Den ungdomen diskrimineras i förslaget. Jag tolkar det som att vi har ett stöd för vårt förslag. Det är just ungdomarna vi vill prioritera. 129 () replik: gör det enkelt för sig. Jag sade också att det handlar om attityder och förhållningssätt genom hela samhället. Där har vi mycket att göra. Det kan inte bara styras via bidragsgivningen. Jag får tyvärr göra dig besviken. 130 Statsrådet (): Det väcker fortfarande viss provokation när vi talar om ungdomspolitik. Är ungdomspolitik verkligen nödvändig? Varför är ungdomar så speciella att de ska ha en egen politik? Jag upplever ett starkt stöd hos för ungdomsorganisationer, bland enskilda ungdomsorganisationer och bland enskilda ungdomar för en nationell och sammanhållen politik för och med ungdomar. utförde ett projekt som fick namnet Tyck till. Syftet var att få in synpunkter på och åsikter om ungdomars levnadsvillkor, men också på regeringens ungdomspolitik. Med hjälp av en webbplats, med hjälp av en vykortsserie som spreds i gymnasieskolor, ungdomsråd i kommunerna, ungdomsorganisationer, universitet och högskolor fick vi in över 500 enskilda bidrag. Det visar med all tydlighet att ungdomar förväntar sig att det offentliga också ser deras behov utifrån ett helhetsperspektiv. Jag är övertygad om att staten behöver en nationell ungdomspolitik. Ungdomar i står alla inför liknande utmaningar som flera av talarna, oavsett politisk färg, så förtjänstfullt har talat om. Man går igenom en process mot en större självständighet. Man ska ägna sig åt studier. Man ska etablera sig på arbetsmarknaden. Man ska skaffa sig en egen bostad. Man ska på allehanda sätt leva självständiga och oberoende liv. Det betyder inte att man lever självständiga oberoende liv i en egen liten värld skild från vuxna. Man lever naturligtvis tillsammans med alla andra. Men att kunna leva ett självständigt och oberoende liv är vi nog alla måna om för oss själva och för ungdomar. Ungdomspolitiken är ett verktyg för att se till att den processen fungerar. Därför är också den nya ungdomspolitiken väldigt angelägen. Den läggs också fram i som präglas av omvälvningar och utveckling. De flesta ungdomar mår bra. Det har vi också talat om . De har en god hälsa. De är positiva och förhoppningsfulla . De upplever att de kan påverka sina liv. En liten grupp har tyvärr fått det allt svårare. Vi brukar tala om den tiondel som har svårare att hävda sina intressen, som har svårare att gå igenom en utbildning och som har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Ofta är det sammankopplat med att man inte hyser samma förhoppning . De saknar utbildning, och de riskerar att hamna i kriminalitet och missbruk. Det är med andra ord en mycket utsatt grupp. Det är något som regeringen har valt att uppmärksamma. sade ja till regeringens förslag om en förbättrad och utvecklad gymnasieskola. Det var förslag som handlade om att förbättra stödet för dem som har svårt att ta sig igenom ett nationellt program. Det är en debatt som förvisso redan har förts, och där jag inte på något sätt tror att vi kommer att bli mer ense än vad vi blev under gymnasiepropositionsdebatten tidigare . såg vi en markant ökning av långtidsarbetslösa ungdomar. Regeringen gav då AMS i uppdrag att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar fram till . Målet nåddes, men vi har fortfarande alltför många ungdomar som står utanför arbetsmarknaden. genomförde utredningen utanför. Han visade att det fanns ungefär 30 000 ungdomar mellan som varit utan arbete, utan studier, utan annan sysselsättning och som haft en årsinkomst på . Mot den bakgrunden diskuterar vi här en nationell ungdomspolitik. Trots 67 reservationer, och trots två avslag på propositionen kan jag utläsa att det finns ett mer eller mindre uttalat stöd för en mer strukturerad och integrerad ungdomspolitik bland alla partier. Ungdomspolitiken ska fokusera på de politikområden som påverkar kärnan i unga människors liv. Det handlar om arbete, bostad, utbildning, hälsa och fritid. Det gör också den ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd. Propositionen har, som sagts, arbetats fram tillsammans med och och redovisar en ny ungdomspolitik som är både effektiv, tydlig och kraftfull. Förutom ett nytt system för styrning, som jag ska återkomma till, lägger majoriteten fram ett samlat handlingsprogram som innehåller åtgärder till en kostnad av . Att vi här i kammaren inte är överens om de konkreta åtgärderna är väl knappast någon överraskning. Det har varit intressant att lyssna till oppositionens spridda förslag. Den högerstyrda maktalliansen är ju inte så mycket allians, däremot är den högerstyrd. Det kan vi nog alla höra. Det är tydligt hur och skiljer ut sig i den här debatten. Det är också tydligt att de fyra motionerna på den ungdomspolitiska propositionen visar vitt skilda synsätt. Regeringen är klar över vilka målsättningar vi ska ha och vad som behöver göras. ställde sig lite frågande till strukturen. Jag vill klargöra det i de fall det finns fler frågor. Ungdomar ska ha verklig tillgång till makt. Ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd. Det är två nya övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken som vi vill att beslutar om. Det är naturligtvis inte dessa två mål som vi ska utvärdera och konstatera om vi har nått eller inte, men mot detta syftar all politik. Jag tycker att det är rimliga mål att sätta upp. Huruvida andra övergripande mål som har lagts fast är mer utvärderingsbara kan vi naturligtvis diskutera. För att kunna hålla ihop politiken och nå dessa övergripande mål har vi ett sektorsövergripande arbete. Vi kan inte anpassa den nationella ungdomspolitiken efter hur staten har arrangerat sina utgiftsområden, sina myndigheter eller sina politikområden. I stället måste vi utgå från unga människors liv och vardag. Vi måste använda den nationella ungdomspolitiken som ett verktyg för att koordinera politiken. Ungdomspolitikens ansvar är att se helheten. Med hjälp av de fem föreslagna huvudområden som vi tidigare fick föredragna får vi nu möjlighet att inom ramen för budgetprocessen enklare följa upp ungdomars levnadsvillkor och även ungdomspolitikens utfall, inte bara följa upp och konstatera om det gick bra eller dåligt utan följa upp under arbetets gång för att kunna vidta åtgärder. Det har varit en av bristerna i det tidigare systemet. Som ansvarig minister för ungdomspolitiken är jag mycket mån om att ungdomar ska få komma till tals om såväl inriktning som struktur och utfall. Så har det också varit i arbetet med propositionen. Vi genomförde fyra dialogforum med de nationella ungdomsorganisationerna. De behandlade arbetsmarknad, fritid, hälsa och internationellt samarbete. På varje sådant dialogforum deltog 2030 ungdomsorganisationer, vilka i sig inrymmer många unga människor som varit engagerade. Dessa diskussioner och de synpunkter som kommit fram i Tyck till-projektet har hjälpt regeringen i dess arbete att prioritera. Det är också nytt. anger regeringen prioriteringarna inom ungdomspolitiken. Vissa prioriteringar kommer att fortgå , andra kanske bara pågår för att sedan ersättas av nya. Vi har ett tydligt fokus på att minska skillnaderna i levnadsvillkor i ungdomsgruppen och också stärka möjligheterna för de ungdomar som har det allra svårast att värna de mest utsatta. En diskussion som också förekom tidigare är: Vilka är då de mest utsatta? Jag tror att det är en ständig debatt i politiken: vilka grupper vi som partier och folkrörelser värnar om. Framför allt vill regeringen öka sysselsättningen, stärka tillgången till utbildning och få fler bostäder tillgängliga för ungdomar. Att satsa på just dessa områden handlar om att unga människor kan få ett både tryggt och utvecklande arbete med en lön att leva på. Genom en egen inkomst och genom tillkomsten av fler billiga bostäder kan också de som vill flytta hemifrån, bilda familj och leva självständiga, oberoende liv. Handlingsprogrammet är heltäckande och innehåller ett stort antal åtgärder som visar på den socialdemokratiska regeringens höga ambitioner inom ungdomspolitiken. Vi vet att utbildning är någonting som utjämnar olikheter i fördelning av både välfärd och inflytande. Trots stora satsningar har fortfarande många elever i socialt utsatta och segregerade områden svårt att nå målen i skolan. Regeringen skjuter därför till för att genomföra strategiska utvecklingsinsatser i syfte att stärka skolor i segregerade områden. Det är svårt att få fäste på arbetsmarknaden utan gymnasieutbildning. För dem som har svårt att fullfölja de nationella programmen ska de individuella programmen, som håller en bra kvalitet, kunna vara ett alternativ. Genom att vi där skjuter till 450 miljoner får det individuella programmet mer resurser så att studier och praktik i en kombination som passar individen ska kunna bedrivas på heltid. Så är inte fallet . Full sysselsättning är högsta prioritet för regeringen. Regeringens ambition är också att alla ungdomar fullföljer gymnasieskolan. är det ungefär 7 000 ungdomar mellan som står utanför såväl arbetsmarknaden som utbildningsväsendet. Vi riskerar att förlora dessa ungdomar till ett både ofrivilligt och permanent utanförskap. Jag tänker inte bidra till det. Var och en får svara för sig. Därför är också regeringens förslag att kommunerna får ett ansvar att hålla sig informerade om hur de ungdomar som inte har fyllt 20 men som har fullgjort skolplikten, dock ej gymnasieutbildning, är sysselsatta.