prot · GR09129 · 2004-06-16 00:00:00 — VTI:s granskning visar till exempel att beräkningarna byggde på mycket osäkra grunder och att det finns stora skillnader i hur man räknar. Jag har all respekt för underlaget, och vi kommer också att följa det arbetet, men det är svårt att vara tvärsäker eftersom förutsättningarna runtomkring ändras. Det kan ibland hända att politiker ändrar sig. Det händer faktiskt då och då, men inte den här gången, Rådhström. Jag har ingen annan uppfattning i frågan om Europavägarna än den jag haft tidigare. Jag tycker att det finns starka skäl att leva upp till de kriterier som vi knippar ihop med en Europavägsstandard. Om vi turistar i eller i något annat land och ser en Europavägsskylt förväntar vi oss en viss standard på den vägen. Med de pengar vi nu föreslagit för de kommande tolv åren kommer vi inte upp i en sådan standard på när det gäller hela sträckan. Därför tycker jag att vi först ska se till att vi kan leverera en sådan standard som vi förväntar oss när vi ser en dylik klassificering och därefter ansöka om den. Jag vill avslutningsvis gå tillbaka till det som ganska inlevelsefullt berättade om i sitt huvudanförande, nämligen hur stolta människorna i var 1959 när man presenterade infrastrukturinvesteringar. Jag kan försäkra att jag var oerhört stolt när vi fick chansen att, också i , presentera stora satsningar på infrastrukturen. 130 () replik: lever nästan, om än inte riktigt, upp till samma nivå som hennes företrädare på det här området. Jag tror att hon nämnde sju eller möjligen åtta gånger i sitt anförande. Det är lite riskfyllt att göra det när historien visar att man kanske bara klarar av av planerna. Dessutom, för att travestera , återkommer Särimner också här. I den tidigare planen, som överlappar den nu aktuella planen med , satsade man 190 miljarder, och säger man 381 nya miljarder. Men vi ska komma ihåg att det är fråga om pengar som delvis redan använts en gång tidigare i de här satsningarna. fattas det alltså . Regeringen redovisar öppet att där finns ett kvarstående finansieringsbehov. Det vore intressant att höra om har några tankar här och om hur dessa pengar ska tas fram för att klara alla de utfästelser man gör. I det sammanhanget skulle jag alltså vilja veta: Finns det någon öppning? När och jag var i var hon ganska positiv till alternativa finansieringsmöjligheter. Sedan har ni blivit pressade av och Vänstern att backa från den öppningen. Finns det någon öppning nu? Om bara Socialdemokraterna kommer loss finns det en majoritet i kammaren för att pröva alternativa möjligheter. Jag säger inte att det är en lösning, men pröva det på några projekt! Låt mig också säga några ord om järnvägar. Jag varnade i mitt inledningsanförande för att vi riskerar att få nya flaskhalsar om frågan inte hanteras framsynt. Jag tänker då på hur det kommer att se ut söder om med glappet mellan och . Jag hoppas att vi snart nog får de partiella dubbelspåren ända upp till . Men om man inte medvetet nu förbereder en satsning också på får vi kvar den som en flaskhals. Hur ser statsrådet på detta? Vi fick brev från . 1 ½ miljard skulle behövas för att ge en rejäl standardhöjning. Har regeringen några tankar om att ta i anspråk den kapacitet som denna stora pulsåder i inlandet kan ha? 131 Statsrådet () replik: Det låter på som om vi inte hade finansierat någonting av den plan som vi vill att nu ska ställa sig bakom. Det är inte sant. De kommande tre åren har vi finansierat ramarna med både anslag och lån, och vi lever upp till det på samma sätt som på de andra budgetområdena. Hur det ser ut har vi varit mindre tvärsäkra på, och jag tror att det också finns en folklig respekt för att vi är det. Ingen av oss kan sia exakt om framtiden. Men på samma sätt som vi skriver budget för de andra politikområdena har vi nu finansierat investeringarna i infrastrukturen. För de kommande tre åren finns alltså pengarna, och det är vårt förslag om anslag och lån, något som förhoppningsvis också ska ställa sig bakom. Sedan är jag positiv till att i olika sammanhang pröva alternativ finansiering, men jag vill också vara tydlig och säga att man inte ska ha en övertro på att kunna trolla fram nya pengar eftersom allt förr eller senare också ska finansieras och betalas. Därför finns det anledning för oss att vara försiktiga och inte skjuta investeringar på nästa generation. Vi har emellertid öppnat dörren för att titta på olika former av alternativ finansiering, och den överenskommelse som vi nu gjort, som innebär att vi lånar upp pengar i Riksgälden, är den billigaste formen av alternativ finansiering som vi kunnat hitta. Det kan hända att framtiden ges oss anledning att titta också på andra former av alternativ finansiering, men det här är det som vi nu är överens om och som vi tycker är en viktig prioritering. När det gäller har nu ett uppdrag att tillsammans med lokala och regionala aktörer titta på om man som alternativ ett kanske ska föreslå en helt ny sträckning eller som alternativ två dela upp den sträckning som man har tittat på . kommer tillsammans med politiker, lokalt och regionalt, att sätta sig ned och diskutera de olika alternativ till dragningar som man har kommit fram till. 132 () replik: Vad jag lite ödmjukt ville säga är att det är lite riskfyllt att ta munnen så full som framför allt gjorde men som också möjligen snuddar vid när hon åtta gånger tror jag det var nämner 381 miljarder som om pengarna ligger på bordet och det bara är att dela ut dem. Det är inte riktigt så. Precis som jag sade är 66 miljarder ett kvarstående finansieringsbehov för perioden, även om möjligen i bästa fall är tryggade. Jag välkomnar verkligen att upprepar sin positiva attityd till alternativ finansiering. Men låt oss då också komma loss med konkreta förslag för att pröva att inte bara låna i Riksgälden utan även pröva PPP-modeller, som man har gjort i , i och på en del andra ställen, så att vi får erfarenhet av det på hemmaplan här i ! När det slutligen gäller och så visar det här att det är lite svårt med planeringen. Här får vi nu en Botniabana med fullödig standard och kapacitet, och så får vi kvar en liten flaskhals. ger man då i uppdrag att se över . Det kanske finns anledning att ta saker och ting i rätt ordning så att man får sammanhängande, bra kommunikationer i stället för att bygga en bit här och en där och sedan upptäcka att det fattas någonting mittemellan. hann inte med att nämna i sitt tidigare inlägg. Säg någonting bra om den också! Som jag sade har påpekat att en och en halv miljard skulle räcka för att rusta denna pulsåder som går genom så många kommuner och län i inlandet till en högre standard. Inte minst för godstransporter och turisttrafik vore det värdefullt att få den injektionen. 133 Statsrådet () replik: Jag har precis samma uppfattning som när han beskriver att det handlar om att bygga bort flaskhalsar. Det är viktigt, så att vi får jämna flöden och full effekt av investeringarna. Därför är uppdraget för viktigt. Det hela ska också hänga ihop med och de stora investeringar som vi gör där. Därför var det oerhört viktiga förändringar som vi tre samarbetspartier kom överens om av till exempel ursprungliga förslag. Det gällde att också bygga bort den flaskhals som skulle finnas kvar på Ostkustbanan upp mot . Vi har medvetet tittat på var det finns flaskhalsar för att verkligen få nytta av de investeringar som vi har gjort. Det arbetet kommer att fortsätta också när ska revidera planerna. För har vi valt att stödja underhåll så att man kan ha trafik på banan. Jag är medveten om att det också finns behov av att göra större förändringar, men har vi inte pengar för det. Framtiden får utvisa vad som är möjligt . Jag har inga positiva besked i just den frågan. Som politiker får vi fatta många svåra beslut. Både och jag vet att det inte alltid handlar om att bara säga ja till folkliga opinioner och att ställa sig bakom dem. tänker jag ändå förbehålla mig rätten att vara både glad och stolt över de planer som vi nu debatterar här i . Jag säger en gång till: Jag har aldrig förut haft möjligheten att vara med och fördela i viktiga investeringar som har en tydlig regional profil men som också innebär en tydlig storstadssatsning. Stad och land hänger ihop, och med en bra infrastruktur kortar vi avstånden i vårt land och ger oss alla de förutsättningar för utveckling och tillväxt som vi så väl behöver. 381 miljarder jag är både stolt och glad! 134 () replik: Vi får ta några ord om proppen, ministern. Jag är i alla fall tacksam för att ministern är här. Det är en viktig dag för oss alla, och det finns positiva saker. Om vi låter lite griniga så är vi nog från de borgerliga partierna griniga för att vi inte har fått vara med vid bordet och forma infrastrukturproppen på ett annat sätt. Vi tror att den hade sett annorlunda ut då. Först och främst skulle vi då naturligtvis ha velat göra den själva. Men om vi hade kunnat få göra den tillsammans och om vi hade varit samarbetspartier på just infrastruktursidan som flera har sagt här så är jag övertygad om att proppen inte hade sett ut precis som den gör . Den hade varit företagsvänligare och vänligare för hela landet. Det var det jag försökte säga i mitt inlägg. Jag blir lite orolig, för jag har läst talet eller något som nästan var talet förut, , i . har också skrivit under där, såg jag. Han sitter ju här i bänken. Det ska bli roligt att se artikeln i om den ser likadan ut. På de sista raderna står det någonting om att de 381 miljarderna också gäller för övriga , men annars kan man få uppfattningen att det bara gäller . Jag hoppas att det är en felskrivning och en journalistisk historia. Vad är det då som vi vill göra annorlunda? Jo, precis som jag sade i diskussionen med Roxbergh så tror vi att vi nu är vid puckeln och att vi borde ha gjort satsningar snabbare, eftersom det har tagit så att få fram proppen. Vi hade helt säkert kommit överens om alternativa finansieringar och tillsammans trott på företagsamheten och att dess kronor också hade betytt snabbare utbyggnader, billigare utbyggnader och troligen även en bättre och enklare skötsel av de vägar som hade hamnat under alternativ finansiering. 135 Statsrådet () replik: Jag börjar med att tacka för det som sade i sitt inlägg från talarstolen, nämligen vikten av att färdas väl på infrastrukturen. Jag hoppas att vi kan samarbeta i när det gäller trafiksäkerhetsåtgärder också framöver. Trots de stora investeringar som vi nu gör får vi aldrig blunda för att var och en har ett ansvar i trafiken. Vi kommer aldrig att kunna bygga så säkra vägar eller järnvägar att var och en av oss kan bete sig som vi vill. Jag uppskattar alltså den inledning som hade om att just färdas väl. Rubriken i är lite rolig, för man kan tolka den som om det är 381 miljarder till . Det är det inte, utan det är till landet. Men det är klart att får en stor andel av pengarna med anledning av att här bor flest människor. Satsningarna är regionalt balanserade, och det var en viktig ambition för oss att inte låta storstadssatsningarna ställas mot satsningar i övriga landet. Vi kunde ha gjort mer och tidigare, säger . Det kunde vi ha gjort om vi hade haft mer pengar tidigare. Det är klart att också investeringarna i infrastrukturen har påverkats av den lågkonjunktur som vi hade . Jag och många andra politiker har varit ute och försvarat både sänkningar i studiebidragen och i ersättningar i form av barnbidrag och mycket annat. Det har varit tuffa beslut att försvara, men vi har kunnat göra det därför att vi har sagt att vi har sparat på alla områden. Vi har alltså sparat också på asfalt och betong under lågkonjunkturen och inte bara på barn och gamla. Det är en viktig signal, och den måste vi kunna behålla också . När lågkonjunkturer kommer måste alla regeringar ha en möjlighet att skruva också när det gäller infrastrukturen och inte bara i de transfereringar som så direkt slår mot enskilda människors förutsättningar att planera för sin vardag. 136 () replik: Då tar vi ett sista drev kring E 45:an också! Jag måste starta med nordiska triangeln. Jag kan inte stå med statsrådet för kommunikationer och vägar bredvid mig utan att ha nämnt nordiska triangeln, eftersom jag också jobbar ganska mycket med och de frågor som har med infrastruktur i hela att göra. Vägarna mot huvudstäderna nordiska triangeln är ett begrepp i hela . Jag har träffat kommissionärer som anser att vi satsar för dåligt på dessa vägar. Jag vill fråga statsrådet: det nu så att regeringen och statsrådets kommunikationsavdelning har orden nordiska triangeln i minnet och att motorvägsbegreppet finns kvar? Det är så oerhört viktigt. Det är därför vi är lite oroliga för samarbetspartierna; inte hör vi och nämna ordet motorväg. Dessa pulsådror som går från till och till är så oerhört viktiga för landets utveckling. Väg 45 borde få bli en europaväg. Med den standard som den har finns det andra med E-beteckning som är av minst samma kvalitet. Därför tror jag att det vore en uppryckning av systemet med Europavägar i att låta från till få E-status och att nordiska triangeln får prioritering i regeringens syn på vägnätet i . 137 Statsrådet () replik: har alldeles rätt när han beskriver att det finns vägar som har en E-beteckning som med de regler som gäller egentligen inte lever upp till det. Det är alldeles rätt. Jag möter ofta kravet att eftersom vägen nu har en E-beteckning måste man också få mer pengar för att rusta upp den. Den här gången vill jag göra precis tvärtom. Jag vill först se till att vägen har en standard som lever upp till de krav som vi borde ställa på vägar som har E-beteckning och sedan ansöka om att få en sådan. Eftersom vi inte föreslår pengar som lever upp till de kraven vill jag heller inte föreslå det. Vi har gjort en tydlig prioritering i infrastrukturplanerna på just nordiska triangeln. Det är ett viktigt område för oss gentemot EU. Den utpekas som en viktig infrastruktur för hela unionen. De investeringar och de objekt som unionen har ställt sig bakom och sagt är av gemensamt intresse i de olika nationerna har vi också prioriterat i vårt eget arbete i infrastrukturplanerna. De ligger långt framme. Det är en viktig signal. Sedan kan vi fortsätta att jobba ännu närmare inte minst våra nordiska grannländer och driva frågor gemensamt. Vi har ett konstruktivt samarbete med om förbindelsen över bält, till exempel. ska jag själv vara med i på en transportkonferens med min norska kollega. Där ska vi tala om investeringar i infrastruktur mellan våra olika grannländer. Diskussionen får fortsätta. Det är klart att infrastrukturen för svenska företag och för svenska medborgare inte bara är viktig i . Här gäller det också att kunna färdas väl och snabbt när man kommer till andra länder. 138 () replik: Jag välkomnar också att ministern är i kammaren i den här debatten. Det är välkommet. Visst var det en fin utflykt som ministern tog med oss på i början om infrastrukturen i hela . Vi vill alla att den ska bli så bra som möjligt. Jag tänkte ta upp en brist som jag ser det. Det gäller det nya som växer fram runt och de förändringar som sker. Vi måste i planerna också tänka förbi våra egna gränser och de stråk som går. Längst uppe i norr satsar man till exempel på Haparandabanan. Det tycker jag är mycket bra med tanke på utbytet men , och så vidare. har en färja till . Regeringen ha lovat att satsa på . Det tycker jag är jättebra både för pendlingen och för trafiken utomlands. Går man längre ned i brukar man säga att län är en vit fläck när det gäller järnvägen till exempel. Det är väldigt jobbigt att pendla med järnväg i den delen av . Via och går väldigt mycket lastbilstrafik över havet. Om lastbilarna kommer ifrån eller ska vidare över och som många ska är det knepigt att färdas diagonalt genom på det hållet. Jag vill höra lite grann om hur regeringen tänker när det gäller de förändringar som sker runt . Jag kan inte riktigt se att det återspeglas i planerna . Statsministern nämnde det som en väldigt viktig fråga i regeringsdeklarationen att den nya måste stärkas. 139 Statsrådet () replik: Jag har precis samma uppfattning om att det är viktigt att se det i ett större perspektiv. Då måste vi också börja här hemma. En viktig signal när vi hade uppvaktningar från näringsliv, kommuner och regioner var just att lyfta blicken lite och inte alltid bara peka på viktiga investeringar och objekt i sin egen kommun. Det gäller att fundera över hur människor i olika kommuner rör sig och hur företagen lever och växer. Man måste fundera över hur infrastrukturen måste se ut för att möta det. Där tycker jag att vi har kommit en bit på väg. Många län och regioner pekade på investeringar som låg utanför deras länsgräns som de allra viktigaste. Det har nog inte hänt tidigare vid liknande uppvaktningar. Om vi har börjat här hemma måste vi också fortsätta över nationsgränserna. I arbetet med infrastrukturplanerna har vi prioriterat just arbetet med nordiska triangeln och försökt titta på ett större europeiskt arbete. Vår hemmamarknad växer nu när EU har utvidgats. Det ger oss fantastiska möjligheter när det gäller och också runtomkring . När det gäller arbetet runtomkring har vi också tagit ett helhetsgrepp över alla former av möjligheter till utveckling vi har med den satsning som vi presenterade för någon vecka sedan på . Det handlar om att verkligen kliva fram i Östersjösamarbetet och knyta de band vi kan knyta mellan våra olika länder. Det är säkert också till nytta för oss alla. Det handlar om de tankarna, att hålla ihop infrastrukturen och se hur transportslagen kompletterar varandra. Det gäller att verkligen gå in på logistiken i sin helhet. De tankarna blir oerhört viktiga i den transportpolitiska propositionen. Där finns också sjöfarten, luftfarten, kollektivtrafiken och andra viktiga transportslag som inte har varit med i arbetet nu med infrastrukturplanerna. 140 () replik: Det verkar som att vi har samma syn på att man måste lyfta blicken när man planerar infrastruktur. Trots allt har jag lite svårt att se detta avspeglas konkret i den plan som ligger när det gäller vissa områden. Det gäller till exempel väg E 22 genom , , och . Den blir alltmer viktig för den tunga lastbilstrafiken som ökar ganska dramatiskt. Detta är något som jag tror att vi får återkomma till. Jag har en annan fråga som gäller sjöfartens infrastruktur. Ministern var inne på att man måste jobba för att kunna knyta ihop transportslagen. De ska inte bara kunna konkurrera med varandra utan samarbeta. Det finns en del flaskhalsar runtom i där det behövs knutpunkter. Det är kanske inte alltid möjligt för andra aktörer att bygga upp sådana knutpunkter där man effektivt kan lasta om gods, och så vidare. De farleder som behöver förbättras i bekostas av avgifter som sjöfarten drabbas av. De flesta partier vill uppmuntra sjöfarten särskilt i så att den förbättras och utvecklas. Mitt parti, , har lagt fram ett förslag om att man även ska ta en del av infrastrukturpengarna till att förbättra just sjöfartens infrastruktur. Det kan vara knutpunkter eller farledsförbättringar. Hur ser ministern på det? 141 Statsrådet () replik: Jag är inte beredd att vara alldeles tvärsäker i den frågan. Jag är lite skeptisk till att det är önskvärt. Men det betyder inte att jag inte tycker att vi måste ha en tydlig politik för sjöfarten och våra viktiga hamnar. har vi skrivit under EG-direktiv som skärper kraven på hamnarna avsevärt. Vi har ett uppdrag till att titta på hur man kan höja lotsavgifterna för att sänka farledsavgifterna så att man för varje tjänst betalar det man själv använder. Det arbetet är angeläget. har vi ansökningar från många kommuner där man vill att ska gå in och ta ett större ansvar för investeringar i hamnarna. Allt detta måste man se i sin helhet. har bara gått in och gjort investeringar i en hamn, och det är . Det har man gjort av det enkla skälet att det är norra största hamn. Men det finns också andra kommunala hamnar som önskar sig hjälp med investeringarna. Det är en svår avvägning. Hamnarna är oftast kommunala. Ändå är de så viktiga när det handlar om att transportslagen ska komplettera varandra. Hur vi kan hålla ihop det, vad som krävs i form av investeringar från statens sida och hur mycket som kan fortsätta att investeras från självt som affärsverk som tar in avgifter får vi återkomma till i den transportpolitiska propositionen. 142 (): Om vi försöker korta oss lite grann kanske vi hinner få med det här till voteringen om . Men jag vill göra några korta reflexioner över betänkandet och vissa inlägg. Transportanvändare ska ha stor valfrihet att själva kunna avgöra hur de ska ordna sina transporter. En transportpolitik som bygger på ökad konkurrens mellan företag och operatörer och mellan olika transportslag är en förutsättning för att kunna uppnå detta. Goda förutsättningar måste skapas som medverkar till en ökad och sund konkurrens på lika villkor. Bland annat är SJ:s dominerande ställning på godstrafikområdet en hämsko för möjligheterna till konkurrens som måste brytas upp. Om vi har syftet att stimulera till ett ökat företagande som i sin tur leder till ökad tillväxt krävs incitament och möjlighet till ett sunt konkurrensförhållande. Tillgängligheten är en annan viktig fråga för . Handikappanpassning av kollektivtrafik måste intensifieras. Alltför många stängs fortfarande ute från möjligheten att resa kollektivt. Stimulans i form av bidrag till påskyndande av denna anpassning är en nödvändighet. Transportsystemen ska vara tillgängliga för alla. Angående bilismen så sker åtta av tio persontransporter med privatbil. För flertalet av dessa transporter i glesbygd finns inga alternativ. Kollektivtrafik kan inte byggas ut i tillräcklig omfattning då underlaget är för litet i många delar av vårt avlånga och glesbefolkade land. Människor måste kunna ta sig till och från arbetet, utöva fritidssysselsättningar och göra nödvändiga ärenden med hjälp av bil även i glest befolkade delar av vårt land. Som ministern, som precis gick , sade får man med bättre kommunikationer mer tid att göra annat. Man försöker då göra rundare. Glest befolkade delar av vårt land behöver inte vara uppe i eller i västra . Även runtom knuten i norra , ute i skärgården och vid kusten har vi mycket glesbygd som också har behov av bättre vägar. För att belysa bilens roll i samhället i ett bredare perspektiv anser vi att en bilsocial utredning bör tillsättas. Jag vill säga några ord om planeringsramarna som de ser ut. De samhällsekonomiska bedömningarna ska vara avgörande för beslut om investeringar. Med tanke på alla de mil av vägar i stort behov av upprustning som behöver förbättras för att tätorter av och deras omgivningar ska ha fungerande kommunikationer, både med privatbil och kollektivtrafik, kan jag finna vissa nysatsningar på andra dyrare trafikslag förvånande. Det krävs att de vägar som finns hålls i god standard för att underlätta transporter och undvika olyckor. Vi har nämnt Norrbotniabanan . tar som intäkt för att bygga den att alternativet skulle vara att man då behövde rusta upp och satsa på andra järnvägar som ligger lite längre in i landet. Men vi ska komma ihåg att den upprustningen av bärighet och mötesplats med mera bara är en bråkdel av kostnaden för att bryta ny mark och lägga ny räls enligt de uppgifter jag har fått. Jag sade att det är viktigt att man också rustar upp vägar för att undvika olyckor. Statsrådet, som tyvärr inte finns kvar här i kammaren, talade tidigare om de förväntningar man har när man åker förbi en skylt som det står på. Jag vill bara nämna en , nämligen E 20. Statsrådet presenterade stolt en plan för som för E 20:s del endast innehöll ett stort snöre från upp till . Tyvärr visade det sig sedan när propositionen kom att det snöret inte ens var helt. Det var brutet på många ställen. Detta är vad man satsar på den dåliga väg som E 20 är under . Det uppfyller inte alls de förväntningar som man kan hoppas på och tycka man ska ha krav på när man ser den gröna skylten . Trafikens betydelse för välfärd och tillväxt är stor.