prot · GS0924 · 2004-11-08 00:00:00 — Jag kan inte se att jag , efter att har behandlat frågan, har underlag för att göra en annan bedömning än vad man då gjorde, men jag delar uppfattningen att det rimligen borde gå att skaffa sig ett underlag som gör att det kan finnas anledning att ompröva denna fråga. Jag är beredd att ta initiativ för att skaffa ett sådant underlag för en eventuell omprövning av frågan, men jag är inte beredd att göra den omprövningen med det underlag jag har . 25 (): Det är naturligtvis välkommet om statsrådet är beredd att ta initiativ för att skaffa sig ett underlag för att titta på frågan. Då är naturligtvis min första följdfråga: På vilket sätt kommer dessa initiativ att tas? Det finns några ytterligare aspekter på de här frågorna som jag tycker att det är angeläget att statsrådet har med sig i arbetet eftersom hon nu öppnar för att skaffa sig ett underlag för att ta upp frågan till förnyad bedömning. En av de aspekterna är att regeringen just nu förbereder en lagändring som ska göra det möjligt för kvinnor som lever i samkönade relationer att få tillgång till givarinsemination eller assisterad befruktning. Där finns det en departementspromemoria. Det finns ingen proposition färdig, men frågan bereds. Departementspromemorian, vars förslag på den här punkten naturligtvis kan diskuteras, och det gör jag gärna men inte just i den här debatten, föreslår att givarinsemination för kvinnor i samkönade relationer ska vara en verksamhet som faller i prioriteringsgrupp 4, det vill säga sådant som inte räknas som hälso- och sjukvård i egentlig mening och där landstingen således inte blir skyldiga att tillhandahålla dessa åtgärder. Om man inför en lagändring på dessa grunder, där kvinnor i samkönade relationer inte har någon given möjlighet att vända sig till sitt landsting för att få tillgång till dessa inseminationer och man har ett förbud mot givarinsemination på privata kliniker, riskerar man ju att den här lagändringen för kvinnor i stora delar av landet kommer att bli en ren kuliss. Den kommer inte att påverka någonting i praktiken när det gäller deras möjligheter att få tillgång till assisterad befruktning. Det är en fråga som jag gärna skulle vilja att statsrådet tog med sig och som jag välkomnar att statsrådet också kan kommentera i denna debatt. Det finns, herr talman, ytterligare en fråga som jag tycker att statsrådet gärna får kommentera. Det gäller återigen möjligheten till uppföljning av de givarinseminationer som utförs. Vi vet att det är färre och färre givarinseminationer som utförs i . Den senaste statistiken som jag har är , och där var det ett 60-tal barn som föddes till följd av givarinsemination på kliniker i . vet vi att det är många svenska kvinnor som väljer att söka sig till andra länder och få tillgång till assisterad befruktning på kliniker där. Man behöver inte åka längre än till eller för den delen för att finna kliniker som har behandlat fler svenska kvinnor än det sammanlagda antal kvinnor som fick behandling inom svensk sjukvård . Detta är naturligtvis inget skäl i sig att ändra det svenska regelverket om vi kommer fram till att det svenska regelverket är ändamålsenligt. Men vi måste i alla fall vara medvetna om att om kvinnor väljer att söka sig till andra länder för att få tillgång till insemination där minskar ju i allra högsta grad möjligheten till forskning och uppföljning på svensk mark av vad som händer i dessa familjer. Det, herr talman, vill jag också gärna att statsrådet kommenterar. 26 Statsrådet (): Assisterad befruktning är en mycket viktig möjlighet som har öppnat fantastiska nya vägar för många individer att äntligen, efter lång väntan och många sorger och bedrövelser, få uppleva glädjen i att bli förälder. Det är naturligtvis oerhört viktigt att det är en verksamhet som kan fortsätta utvecklas. Det ska vi försöka ge goda förutsättningar för. Assisterad befruktning för lesbiska är en fråga som vi just nu håller på att bereda. Det kommer att komma en proposition. Jag är inte beredd att diskutera en enskild promemoria. Det kommer förslag från , och då tar vi den diskussionen. 27 (): Jag fick inte svar på min fråga om vilka konkreta initiativ som statsrådet är beredd att vidta när hon nu säger att hon vill skaffa sig ett underlag för att på nytt titta på frågan om på vilka kliniker som assisterad befruktning ska kunna utföras eller inte utföras. Jag skulle välkomna om statsrådet använde sitt sista inlägg till att besvara den frågan. För mig, herr talman, handlar detta som sagt om att assisterad befruktning är en verksamhet som är viktig att kunna erbjuda i under trygga former och med all den medicinska kompetens som är nödvändig för att verksamheten ska ske på ett bra sätt. Detta är en fråga som å ena sidan handlar om att den enskilda kvinnan, eller den enskilda familjen, ska ha möjligheten att vända sig till den vårdgivare, den klinik, där man känner sig tryggast i en av de viktigaste situationer som man sannolikt ställs inför i livet, nämligen att bli förälder. Å andra sidan gäller det också att klargöra att den medicinska kompetensen, möjligheten att erbjuda assisterad befruktning under trygga och kontrollerade former med bevarad möjlighet till uppföljning och kontroll efteråt, naturligtvis inte handlar om ifall verksamheten sker i offentlig eller privat regi. Därför handlar det här också om synen på privata alternativ inom hälso- och sjukvården. 28 Statsrådet (): Jag tror inte att frågeställningen så mycket gäller skillnaden mellan offentligt och privat organiserad vård i det här fallet. Vad det handlar om är ju att det som bakgrund för den proposition som behandlade fanns väldigt starka remissinstanser, bland annat, som menade att det var nödvändigt med den långsiktighet och den blandning av expertis som, menade man, bara kunde finnas inledningsvis, som man formulerade sig på universitetssjukhusen. Och det är klart att i fråga om donerade könsceller finns det en annan långsiktighet än om man enbart använder de blivande föräldrarnas egna könsceller. Det är klart att man måste titta noggrannare på frågan innan man kan göra en omprövning. I den proposition som regeringen lämnade till sade man inledningsvis. Det pekar också på att man kan göra en omprövning, och jag kommer att ta initiativ för att få underlag för att göra en sådan omprövning. Det blir naturligtvis uppdrag till statliga myndigheter, där ligger nära till hands. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellationerna 2004/05:60 om skäl för att avskaffa reklamskatten och 61 om reklamskatt från ideella organisationer 29 Finansminister (): har frågat finansminister när han avser att ta första steget mot att tillgodose begäran att avskaffa reklamskatten och hur han ser på att Europeiska kommissionens generaldirektorat för konkurrens börjat intressera sig för den bristande rättvisan i den svenska reklamskatten. har vidare frågat finansminister vilka åtgärder han avser att vidta för att förhindra att ideella organisationer hamnar i beråd om den är reklamskatteskyldig eller ej till följd av att den lyckats erhålla sponsorintäkter till sin verksamhet och vilka åtgärder han avser att vidta för att ideella organisationer av typ idrottsföreningar och kulturorganisationer slipper från besväret att redovisa reklamskatt för stöd som uppenbart inte är utgivet på kommersiell grund. Som arbetet i regeringen numera är fördelat är det jag som ska svara på frågorna. Regeringen har uttalat att reklamskatten bör avskaffas. Frågan om reklamskattens avskaffande, alternativt stegvisa avskaffande, prioriterades i budgetberedningen 2002 och 2003. Men regeringen fann, med beaktande av de budgetpolitiska målen, att förutsättningar för finansiering av reklamskattens avskaffande, alternativt stegvisa avskaffande, då inte förelåg. Även i årets budgetberedning har frågan prövats. Såsom framgår av budgetpropositionen för har regeringen dock funnit att det inte heller nu föreligger förutsättningar för finansiering av sådana åtgärder. Regeringen anser fortfarande att reklamskatten bör avskaffas. I enlighet med tillkännagivande kommer frågan återigen att prioriteras i budgetberedningen för . Det är riktigt att Europeiska kommissionens generaldirektorat för konkurrens begärt vissa upplysningar om den svenska reklamskatten. Regeringen skickade sitt svar till kommissionen . Kommissionen har därefter inte återkommit till regeringen i ärendet. Enligt gällande lagstiftning ska reklamskatt erläggas för annons som är avsedd att offentliggöras inom landet och för reklam som är avsedd att spridas inom landet i annan form än annons. Jag förstår att det i vissa fall kan medföra problem för ideella organisationer att bedöma om reklamskatt ska betalas för sponsorintäkter eller inte. Eftersom regeringen anser att reklamskatten bör avskaffas är jag emellertid inte beredd att föreslå några ändringar i den nuvarande lagstiftningen. 30 (): Jag vill först hälsa välkommen till hans första debatt i denna kammare som chef för . Jag kan lova finansministern att det inte heller blir den sista. Jag hoppas dock att vi inte ska hålla på längre än till 2006. Jag har väckt två interpellationer av helt olika slag. Det har kommit ett svar. Det gör att det blir lite svårt att diskutera. Men jag ska börja i en helt annan ände. Jag tror för min del att det är väldigt viktigt att vi får en mer ideologisk skattedebatt än vi har haft under finansministerns företrädares tid. För att skapa förståelse för det svenska skattesystemet måste man alltid motivera detta med annat än fiskala aspekter. Jag menar att en av de stora bristerna har varit att skattesystemet har blivit någon form av räknesnurra eller räknemaskin. Det är inte det som människor efterfrågar. Jag tror att människor måste veta varför man betalar skatter och hur de fungerar. På den punkten har jag stora förväntningar på att vår nye finansminister kommer att göra det möjligt för människor att diskutera skattesystemet i dess helhet. Jag vill säga att reklamskatten inte är den viktigaste skatten i detta land. Det är lite synd att den första debatten kommer att handla om en marginell skatt. Det finns nämligen stora skatteproblem i detta land. Jag ska inte gå in på finansministerns önskelista i , men det är klart att den höga kommunalskatten för många människor med låga inkomster är en mycket viktigare fråga än reklamskatten. Men kom den första frågan att handla om denna. Då måste jag säga att jag tycker att det är väldigt tråkigt att reklamskatten i praktiken nu bara kommer att drabba de nyhets- och opinionsmedier som förser alla delar av samhället med just nyheter och intressanta åsikter. Detta är en besvärande omständighet och en som över huvud taget motiverar mina frågor. Det är en suboptimering inom skattesystemet som är väldigt tråkig att behöva uppehålla sig vid. Det är riktigt att regeringen och anser att vi bör avskaffa denna skatt. Det har vi tyvärr gjort nu , och det har inte funnits någon möjlighet att avskaffa den, och det gör mig bekymrad därför att den slår så konstigt. Jag ska också ta upp min andra fråga som handlar om enskilda ideella föreningars betalning av skatter. Jag är av den åsikten, vilket kanske förvånar den nuvarande finansministern, att i fallet med föreningen i som inte hade betalat skatt menar jag att den hade gjort rätt enligt förordning. Jag anser att det är felaktigt att föreningen ska betala skatt. Vi ska inte ha en sådan ordning att alla föreningar i det här landet ska bli skattepliktiga i fråga om reklamskatt. I förordningen står det att när man har ett annat syfte än kommersiell verksamhet, nämligen att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål eller företräda handikappade och så vidare behöver man inte betala reklamskatt. Men drabbas många idrottsföreningar och andra ideella organisationer i vårt land av detta. Jag vill därför fråga statsrådet: detta rimligt, och behöver inte regeringen utfärda en kompletterande bestämmelse till om att detta är en orimlig ordning? 31 (): Jag vill också börja med att hälsa välkommen i sin nya roll. För sedan hälsade jag välkommen i hans nya roll. Ni har ju bytt med varandra. Jag ska också börja med att säga att reklamskatten förmodligen inte är den största skattefrågan för vare sig , överlevnad eller tillväxten. Men den är ändå principiellt väldigt viktig. Om Ica eller Coop delar ut reklam direkt i min brevlåda betalar de ingen reklamskatt. Skatten på reklamtrycksaker avskaffades nämligen av 1998. Om Ica eller Coop har ett reklaminslag i kommersiell TV eller radio eller på Internet betalar de inte heller någon reklamskatt. Om samma reklam däremot införs i eller i tas det ut i reklamskatt. Om samma reklam införs i till exempel , som är en tidskrift inom fackpressen, är reklamskatten . Det är svårt att hävda att detta är fri konkurrens och konkurrens på lika villkor. Till detta kan läggas att det finns väldigt många regler som inte är entydiga och att det finns mängder av gränsdragningsproblem, och många ärenden hamnar i domstol. i vill ta fram ett litet informationsblad, som inte är så litet, för att man ska kunna navigera i den här djungeln. Och det är inte lätt, som jag sade, eftersom många hamnar fel. Till och med den förening vars ordförande är före detta finansminister hamnar fel i denna djungel. Allt detta har egentligen förstått. Och beslutade man med ett tillkännagivande till regeringen att reklamskatten skulle avskaffas under vissa förbehåll. Jag satt i skatteutskottet , och hade faktiskt som enda parti en reservation eftersom vi inte trodde att det skulle bli så. har vi facit i hand, och reklamskatten har fortfarande inte avskaffats. 1996 kom , vilken ledde till att skatten på reklamtrycksaker avskaffades. var väldigt tydlig och ville avskaffa all reklamskatt. Och har regeringen i sina propositioner skrivit att reklamskatten bör avskaffas. Och står vi här 2004 och får ett svar från den nye finansministern om att frågan återigen ska prioriteras 2006. Vad innebär det? Det är inte något mer förpliktigande än det som har stått varje gång i budgetpropositionerna . Anser inte finansministern att den här skatten, efter allt som jag räknat upp, hindrar konkurrensen? Den är inte konkurrensneutral, och den ger otroligt mycket gränsdragningsproblem. Är detta vad våra företagare i behöver? Är det inte dags att verkställa beslut och avskaffa reklamskatten nu? 32 Finansminister (): Egentligen finns det inte anledning att upprepa det jag sagt i mitt svar, nämligen att reklamskatten ska avskaffas. Det som både interpellanten och de säger är riktigt. har uttalat så, så även regeringen. Jag måste ändå göra kammaren uppmärksam på det faktum att denna skatt inbringar nästan . Jag delar inte den uppfattning som ger uttryck för i sin interpellation, att det är fråga om en liten summa. i ett statsfinansiellt perspektiv är det en betydande summa. Regeringen har tillsammans med sina samarbetspartier inte funnit ett ekonomiskt utrymme för att avskaffa reklamskatten. Det besked som jag gav gäller emellertid, nämligen att vi givetvis ska pröva detta vid budgetberedningen års statsbudget. Det är klart att jag inte kan annat än tvingas konstatera att jag som finansminister har uppvaktats av jag vet inte hur många personer som vill ha endera ökade utgifter eller också sänkta skatter. Välkomna i den kön! Den är redan efter en veckas tid väldigt lång. Detta hindrar inte att vi har en skattepolitisk diskussion gärna, precis som mycket riktigt sade, med ideologiska förtecken om hur skattesystemet ska vara utformat. Jag kan bara konstatera att även om jag så gick till mötes halva den kö som redan står utanför min dörr skulle vi befinna oss i statsfinansiellt moras. I ett sådant tänker jag inte sätta . 33 (): Det är alltid roligt när statsråden läser vad man skriver. Jag vill säga att min interpellation är ogenomtränglig, och det beror på att hela reklamskatten är ogenomtränglig. Den promemoria som tillställts Europeiska unionen är på åtta sidor och dessutom, herr talman, försedd med elva bilagor det säger något om denna skatts komplexitet inklusive den bilaga från i som de visade upp och som har den tydliga titeln eller inte reklamskatt? Men, herr finansminister, man måste läsa alla orden i en interpellation. Det var inte på det sätt som finansministern sade, utan beträffande reklamskatten och min värdering står det exakt så står det att reklamskatten inte är en stor intäktskälla i statsbudgeten jämfört med andra intäkter. Det betyder inte att den här inkomstkällan är liten det har jag aldrig sagt utan jag har bara värderat den gentemot andra intäkter. Däremot förstår jag finansministerns bekymmer när kön är så lång. Men det hindrar inte att man det bör man göra läser alla raderna i en interpellation. Europeiska kommissionen har tagit sikte på något annat, något som också är huvudpoängen i min interpellation, nämligen att förhållandena har blivit så ändrade jämfört med när införde reklamskatten först var det annonsskatten och sedan den allmänna reklamskatten. Konkurrensen mellan olika medier snedvrids genom denna skatt. Det har ju inte utgått någon skatt vad gäller TV, Internet och så vidare, och har efter regeringens prövning funnit att man inte kan införa en sådan skatt. Det går inte att ta fram något sådant. Låt mig gå tillbaka till den andra frågan, nämligen den om ideella organisationer. Jag ser att förre chefredaktör just nu sitter här i kammaren. Man kan fråga sig om det är rimligt att klubben ska behöva betala reklamskatt. Detta kan ju bara glädja skatteadvokater och sysselsättningsnivån i . I sak menar jag, herr statsråd, att det inte finns något stöd för detta till det vill jag gärna ha en kommentar reklamskattelag, utan det handlar om en form av sedvänja. Men när nu detta kom upp i medierna vaknade plötsligt till och sade: På dessa ideella inkomster måste vi ta ut skatt. Jag menar att man när man tittar närmare på detta faktiskt inte finner något stöd för det. Jag tycker alltså att det är bra att inte har betalat reklamskatt. Det skulle också vara förfärligt om skulle behöva betala reklamskatt eller min klubb hemma i som jag är medlem i, . Vi kan inte ha det på det sättet att sponsorintäkter av nämnda slag blir föremål för enbart fiskala åtgärder. Låt de här klubbarna ägna sig åt ungdomsverksamhet, för det är de bra på. Men reklamskatt ska de inte behöva betala. 34 (): Jag vet inte om hade väntat sig något annat än en kö när han blev finansminister. Om han hade gjort det skulle han kanske ha tackat nej till jobbet. Han kommer säkert att få ännu mer av kö ; det gäller att beta av saker. Alla skatter som är snedvridande, som inte är konkurrensneutrala och som dessutom är obegripliga kommer att föranleda ganska många uppvaktningar. Jag är helt övertygad om att det kommer att bli så. Reklamskatten är en skatt av det slag som vi här i talarstolen berättat om för finansministern om han inte redan kände till det. När det gäller reklamskatten finns det dessutom en beställning från till regeringen om att verkställa något. säger att reklamskatten drar in nästan . Ja, men man ska då kanske sätta sig in i företagarnas situation och se hur detta förhindrar för dem att öka företagandet med tanke på all den tid de måste lägga ned på att reda ut om det är reklamskatt eller inte. Detta är väldigt skadligt för och företagandet. avviker på många sätt vid en jämförelse med andra länder i EU. Efter vad jag vet är det i hela EU bara och som har reklamskatt. Detta säger väl en del. framhärdar i att man , , kommer att pröva frågan igen. Om man lyssnar noga säger han egentligen inte att det kommer att tas beslut om att avskaffa reklamskatten, utan man kommer att pröva frågan igen. Vi lär alltså få återkomma ett antal gånger i sammanhanget, såvida det inte kommer ett beslut . Men nog är det innan man kommer till skott, och då regeringen själv kom på att reklamskatten är en skadlig skatt, en obegriplig och snedvridande skatt. 35 Finansminister (): Ingendera av , eller för den delen ska behöva betala reklamskatt. Det är regeringens principiella uppfattning. Därför ska reklamskatten avskaffas när statsfinanserna så tillåter. Så var det med den saken och våra kära hemmaklubbar. Jag har inte bara läst interpellation utan jag har också läst budgetmotion. Även på den här punkten får rätta mig om jag har fel, men jag har inte funnit i motionen att det är uppfattning att reklamskatten ska avskaffas. I stället vill man slopa dubbelbeskattningen på aktier, lindra skatten för fåmansbolag, avskaffa förmögenhetsskatten och sänka fastighetsskatten, arbetsgivaravgifterna och marginalskatterna. Vidare vill man införa skattelättnader för tjänster riktade mot hushållen. Hur är det nu egentligen? Är det kanske så att avskaffandet av reklamskatten inte heller ryms i budgetalternativ? I så fall sitter vi i samma båt. Vi har den principiella uppfattningen, men det hela ryms inte inom den samlade ramen. Sedan kan jag vara väldigt kritisk mot skattepolitik, men det är en diskussion för sig. Eftersom de kastat sig in i debatten kan väl hon berätta för kammaren om samlade skattepolitik. Inga andra har ju varit så tydliga i kritiken mot ekonomiska politik som varit. har de ingen talartid kvar, men hon kanske kan göra det . Men som sagt delar vi den principiella uppfattningen. Kanske är det så att det här inte heller ryms i budget. I så fall har frågan kommit i en helt ny dager. 36 (): Finansministern begär att med ungefär fem ekonomiska handläggare ska presentera ett totalt genomarbetat budgetalternativ på varje punkt när det till finansministerns förfogande står en enorm medarbetarstab. Det går inte att göra på det sättet. Dessutom är det en helt annan sak. Det är alldeles riktigt, som finansministern säger, att vi inte har detta inom ramen för de 35 miljarder som samlade ändringsförslag omfattar i en budget på 1 400 miljarder. Det säger ganska mycket om vilka möjligheter man som oppositionsparti har. Finansministern har också varit i oppositionsställning det kanske inte är så förfärligt lätt att då presentera totalt omvälvande skattepolitik . Jag tycker att det är ganska förmätet att begära det. är det en annan sak som ligger till grund för min fråga, egentligen två, för jag har gått ifrån konkurrensneutraliteten. Först har skatteutskott föreslagit och därefter som helhet under sex på varandra följande år det kanske blir ett sjunde år om följer vad skatteutskottets majoritet har föreslagit i sitt yttrande till finansutskottet tillkännagivit till regeringen att regeringen bör komma med förslag. Det är helt riktigt, som finansministern säger, att inte inom ramen för de 35 miljarder som vi föreslagit förändringar för har kunnat påverka detta. Däremot är frågan en helt annan: Vad föreslår regeringen? Nej, regeringen föreslår ingenting, trots att under sex på varandra följande år uttalat att man bör ta bort reklamskatten. Det är en väldig skillnad på att sitta i regering och att vara ett oppositionsparti. 37 Finansminister (): Visst är det en väldig skillnad på att sitta i regering och att vara i opposition. Jag har också varit i opposition både nationellt och kommunalt. Jag var i kommunstyrelsen i i opposition, och jag har skrivit reservationer. Jag vet villkoren. Men är det inte så att man inom de förvisso begränsade resurser som har till sitt förfogande inte hade kunnat få in reklamskattens avskaffande i det samlade budgetalternativet. Det må jag säga, herr talman, var en ganska krystad förklaring. Jag tror att det är precis som det har varit för regeringen, nämligen att det inte funnits utrymme. Det har varit andra, i fall, skattesänkningar som har varit mer angelägna. I regeringens fall har det varit att se till att vi har en statsbudget som går ihop inte bara i fiskala termer utan även i ideologiska termer. Återigen: Vi är överens om det grundläggande, att reklamskatten ska avskaffas. Regeringen kommer att pröva den frågan i budgetberedningen års budgetproposition.