prot · GS0922 · 2004-10-28 00:00:00 — Men har jag också förstått att mycket handlar om att de förslag som han tar upp inte kommer till verket så fort. Jag pekade till exempel på att de som har en arbetsskada inte skulle ha möjlighet att inom åka över gränserna med bibehållen trygghet. Det är en viktig fråga. Det andra jag vill peka på är den förebyggande gränshindersproblematiken. Finns det några diskussioner och samråd på regeringsnivå när man lägger fram propositioner? kan det ju vara mycket lättare att förebygga än att reparera. Det tredje jag vill peka på, slutligen, gäller det som också samordningsministern sade om hur viktigt det är att nu intensifiera det baltiska samarbetet samt att Nordliga dimensionen ges ökad tyngd. 104 Socialminister () replik: Det är givetvis så att oppositionen känner en större otålighet eller i alla fall vill försöka markera en större otålighet. Jag tycker nog att vi försöker göra stora insatser för att driva på arbetet, men det krävs också att vi är överens. Vi har i några frågor kunnat konstatera att det funnits en samsyn bland tre av de nordiska länderna, i något fall fyra, men det femte landet har saknats. Då innebär samarbetet att vi inte kan gå fram med en lösning som omfattar alla. Det har lett till att vi inom några områden funderat på om vi inte skulle gå vidare med bara några få länder. Låt mig ge ett aktuellt exempel där ställt sig vid sidan av. Det gäller vår konvention om social trygghet. Där har undantag, vilket jag anser förhindrar integrationen mellan våra länder. Samma diskussion finns beträffande en ny konvention inom arbetsmarknadsområdet. Även där har markerat att de kommer att ställa sig vid sidan av. Också det förhindrar en utveckling av samarbetet. Frågan om arbetsskadorna diskuteras i den nordiska socialförsäkringskommittén och handlar om att vi ska godkänna varandras bedömningar av arbetsskador. Själva reglerna om ersättningar, och under vilka förutsättningar man kan få ersättning, är dock olika inom socialförsäkringarna. Men när det gäller den medicinska bedömningen pågår där en diskussion, och jag har stora förhoppningar om att vi ska kunna komma fram inom det området. Sedan gällde det frågan om att förebygga hinder. Vi har mellan de nordiska länderna ett utvecklat samarbete inför de ministerråd som vi har inom Europeiska unionen, och jag ser med stor tillfredsställelse på det arbetet. Jag tror att vi kan vinna mycket där. 105 () replik: Det tror jag också. Jag tror att kan bli en gemensam kraft inom det europeiska samarbetet. Därför är det viktigt med ett fördjupat samarbete. Jag hoppas att inte bromsen finns i , och det är bra att samordningsministern pekar på var det kan finnas hinder. En del av parlamentarikernas roll är ju att i sina egna parlament och i diskussionerna i ta upp och diskutera frågorna för att komma framåt. Inte heller jag pläderar för en total nivellering av alla regler inom . De måste dock vara hanterbara för människorna, inte minst när det gäller tryggheten. Konsensusproblematiken är naturligtvis en broms i sig, även om jag tror att den är både viktig och riktig. Det är klart att man kan diskutera den, men det nordiska samarbetet mår nog väl av att ha en konsensusprincip. Att fortsätta diskussionerna föder nämligen mycket kreativitet. Slutligen hann jag inte i min förra replik ta upp frågan om rekommendationerna. Jag delar samordningsministerns uppfattning på den punkten; där måste städas betydligt. I min roll som ordförande tog vi i en rekommendation upp antalet beslutssatser. De är snart så många och krångliga att det blir svårt att se vad vi egentligen vill, nämligen att ha klara och tydliga regler. Det ger bästa resultat. 106 Socialminister () replik: Låt mig instämma i det som säger om omfattningen av rekommendationer. Jag träffade den svenska delegationen , och jag har förstått att det nu sker en förändring som innebär att man kommer att avskriva många av de rekommendationer som är framlagda. Det är emellertid viktigt att vi uppnår resultat. Jag delar den uppfattning som både och gett uttryck för. Därför tror jag att det är viktigt att vi ökar koncentrationen i arbetet just för att nå fram och kunna visa på konkreta, tydliga resultat som underlättar vardagen och livet för medborgarna i våra nordiska länder. tas stora steg framåt i hanteringen av dessa frågor. 107 () replik: Först vill jag tacka socialministern för de vänliga orden. Jag kom nästan av mig, men jag hade faktiskt redan gjort en anteckning om att ge socialministern en eloge för att hon som samordningsminister upprätthåller kontakten med den svenska delegationen och samråder med oss. Det visar hur bra det är att utse statsråd från . De vet att uppskatta det parlamentariska arbetet. Men ska vi inte falla varandra i armarna helt och hållet. Jag vill understryka att antalet rekommendationer från minskat. var de 42 stycken, 23 och blir de förmodligen ännu färre. Jag vill dock betona att om vi nu går denna önskan till mötes och antar färre rekommendationer hoppas vi att de få som vi då antar i större utsträckning också blir genomförda. Det ska vi minsann följa upp. En gammal käpphäst för är att vi vill att regeringarna, när de lägger fram förslag för sina nationella parlament, ska redogöra för hur det ligger till i de andra nordiska länderna så att vi kan se om vi närmar oss eller fjärmar oss. Det klagas i motioner till , som vi kan se av handlingarna, över att de nordiska frågorna i det nationella utskottsarbetet lyser med sin frånvaro. Det kan finnas skäl för det . En del av det ansvaret får vi som sitter i ta på oss, men regeringarna har också ett ansvar att belysa de nordiska aspekterna om de tycker att det nordiska samarbetet är viktigt. Där finns en hel del övrigt att önska från regeringarna. När det gäller gränshindersfrågorna är det förvisso sant att det händer en hel del i arbete, men det är också sant att det kunde gå fortare. Jag kan utlova att kommer att fortsätta att driva på regeringarna i det fallet. Min kollega brukar plåga socialministern med frågor om de människor i som på uppmaning av arbetsförmedlingen tagit jobb i , där blivit arbetsskadade och inte får full ersättning. Har socialministern något hopp att ge till dessa människor? 108 Socialminister () replik: Låt mig börja med att säga att jag naturligtvis också förutsätter att om vi nu får en situation med en ökad koncentration, mindre antal rekommendationer från , förändras givetvis arbetssituationen för regeringarna. Vi ska göra allt vi kan för att uppfylla de krav som ställs på oss. Det är självfallet mycket rimligt att se det på det sättet. Jag vill återigen understryka att en ökad koncentration av arbetet rimligtvis måste innebära att vi kan uppnå fler konkreta resultat. Det är naturligtvis ett ansvar som vi från regeringarnas sida har att uppfylla. När det gäller frågor som rör socialförsäkringssystemet och de olika lagstiftningarna i våra länder vill jag återigen konstatera att många av de problem som kommit upp i den diskussionen hänger samman med en urdålig information och dålig kunskap om hur dessa system fungerar. Det är det ena. Det andra är att vi har olika lagstiftningar mellan våra länder. Jag tycker att det är djupt olyckligt att enskilda personer hamnar i en situation där man mister delar av den trygghet som man trodde att man skulle få. Det är bara att djupt beklaga att enskilda personer har hamnat i denna situation därav det arbete som pågår inom den nordiska socialförsäkringskommittén där vi också skrev under den nya gemensamma konventionen när det gäller social trygghet. 109 () replik: Om min vän hade stått här hade han sagt: Tillsätt en för att lösa de gamla problemen! Jag kan säga att ni får tillsätta kommissioner eller göra vad som helst, men man har ett visst ansvar för problem som har uppstått. Man kan inte bara titta framåt, även om det naturligtvis är viktigare. Sedan vill jag ta upp en fråga till. Jag delar uppfattningen att vår relation med de baltiska staterna nu ska bygga på samarbete på jämställd bas, men vi vet ju också att de ekonomiska förhållandena är väldigt olika. Det jag och många andra som deltar i frivillig- och folkrörelsearbete ser är att när man ska ha samarbete med organisationer i de baltiska staterna behövs det pengar, och de baltiska staterna har inte pengar ens för att delta i möten för att bygga upp samarbeten. Här skulle kunna driva, inom men också ensidigt från svensk sida, att stödja samarbeten mellan frivilligorganisationer genom de svenska eller nordiska organisationerna, nu när man inte kan ge bistånd till de baltiska staterna längre. Jag hoppas att socialministern kan ta detta till hjärtat. Sedan kan jag bara säga, kanske som travesti på vad vi hör i den politiska debatten, att som nordist kan man när det gäller arbetet med gränshindren förvisso vara lite stolt men inte nöjd. 110 Socialminister () replik: Det första tar upp är att man inte bara kan låta bli gamla problem och gå vidare och försöka lösa de nya. Jag delar naturligtvis den uppfattningen. Det är inte heller vad som har skett i detta. Det har varit stort engagemang och skett stora insatser från en rad olika myndigheter som varit inblandade, just för att komma till rätta med de problem som enskilda personer har upplevt sig råka ut för. Jag vill bara understryka att även har varit inblandat i detta. Vi har alltså på intet sätt negligerat de här problemen. Vi beklagar dem djupt och har också genom olika insatser på olika nivåer försökt göra vad vi kan för att komma till rätta med situationen. Sedan har vi inte lyckats fullt ut; det vill jag dock säga. Men det beror kanske mindre på intresse och engagemang och mer på att lagstiftningen ser olika ut mellan våra länder, alltså och . I detta fall gäller det också frågor som inte har med lagstiftning att göra utan kanske mer relaterar till avtal som sluts på arbetsmarknaden. När det gäller samarbetet med de baltiska länderna vill jag bara understryka att det naturligtvis är väldigt viktigt att utveckla samarbetet och att det ska ske mer på jämställd basis. Det är dock också viktigt att vi inte helt lämnar det samarbete som pågår och som kommer att fortsätta. Detta får ske successivt och i den takt i vilken de baltiska länderna vill utveckla samarbetet och där vi ser att det finns förutsättningar att arbeta på en mer jämställd basis i konkreta projekt. 111 (): Först skulle jag vilja tacka samarbetsminister för att hon är här och deltar i debatten. De borgerliga partierna brukar ju klaga högljutt när en minister inte deltar i debatten. Tyvärr är de inte lika snabba att berömma när en minister verkligen är här och deltar, men det är positivt och bra. Det nordiska samarbetet är ungt. Det är ett samarbete som i många stycken är unikt, ett samarbete som bygger på ett parlamentariskt samarbete å ena sidan och ett ministersamarbete å andra sidan. Det finns också en gemensam budget för samarbetet, vilket gör arbetet meningsfullt i så måtto att de klokheter som vi kommer fram till också går att realisera. Detta är unikt, och det borde vara något som vi alla står upp för och försvarar. Trots att samarbetet har dryga på nacken är det ett modernt samarbete. Från början hade det som syfte att underlätta för enskilda nordbor i deras aktiviteter över landgränserna. Passfriheten kan ses som ett exempel på detta. handlar det om så oerhört mycket mer. handlar det om ett gemensamt arbete för att underlätta för företagande i . Det handlar om gemensamma kulturella satsningar och utbyten mellan kulturutövare. Det handlar om en gemensam kamp mot prostitution och narkotikahandel. Det handlar om gemensamma satsningar på forskning. Det handlar om ett envetet arbete för att eliminera de gränshinder som finns än . Det handlar om att underlätta för nordiska ungdomar att finna feriearbeten i ett annat nordiskt land än hemlandet. Det handlar om att stärka som den region den är i norra delen av . Inte minst detta senare är ju ett starkt argument för att både fördjupa och utveckla det samarbete vi har , att utveckla det nordiska samarbetet och relationerna med och nordvästra så att vi här uppe i norra blir en stark region i det europeiska samarbetet. har det förts en diskussion i olika grupper om hur det nordiska samarbetet kan utvecklas. synes denna diskussion ha en ärlig bakgrund i att man verkligen vill att det nordiska samarbetet ska utvecklas och bli något ännu bättre än . Den diskussionen vill jag gärna vara en del av. Men ibland verkar diskussionen föras med den enda utgångspunkten att det nordiska parlamentariska samarbetet kostar för mycket och har ett mindre värde än det europeiska samarbetet. Tyvärr måste jag konstatera att i den diskussionen har de nordiska talmännen med sin talesman den norske talmannen varit tongivande. Initialt fick man i varje fall uppfattningen att det var just ekonomin som styrde diskussionen, men som tur är har denna efterhand nyanserats. Det är bra. handlar den mer om att göra samarbetet vassare, att använda redan fungerande strukturer i arbetet med att bredda det nordeuropeiska samarbetet, att samordna de olika parlamentarikersamarbeten som finns i norra , att försöka finna kopplingar mellan det nordiska samarbetet och det europeiska samarbetet samt att försöka finna modeller för ökade kontakter mellan de nordiska utskotten och de nationella utskotten. Är det detta de nordiska talmännen vill är jag övertygad om att det går att finna en gemensam lösning. Men vill talmännen förändra partiernas möjlighet att fritt nominera ledamöter till de olika parlamentarikersamarbeten som finns, eller vill talmännen ersätta dagens fungerande samarbete med en teoretisk paraplymodell där det nordiska samarbetet urholkas och den existerande gemenskapen luckras upp, då är jag rädd att vi inte kan komma överens om framtidens strukturer. Det handlar inte om att vi inom den svenska delegationen är speciellt negativa till förändringar eller saknar förändringsbenägenhet. Vi om några har visat att vi velat utveckla det nordiska samarbetet. Vi om några har gått i spetsen för att finna nya vägar att effektivisera som vi fördjupar våra kontakter och kunskaper både inom den nordiska familjen och också i relationerna med såväl som nordvästra . Jag har tidigare uttryckt att jag ser det nordiska samarbetet som ett modernt samarbete, ett samarbete som ligger långt framme när vi nu börjar tala om en tydligare regionalisering inom det europeiska samarbetet. Låt oss inte missa möjligheten att utveckla detta samarbete, som ju i alla mätningar man gjort har en mycket hög legitimitet bland de nordiska medborgarna! Men låt oss inte glömma den viktiga uppgiften att hålla ihop hela den nordiska familjen! Vi får aldrig, oavsett vilken struktur vi väljer, glömma bort att ligger relativt centralt i i förhållande till och . Vi har en oerhört viktig uppgift att hålla ihop hela . Att tyngdpunkten just nu ligger kring får inte innebära att vi tappar bort det viktiga samarbetet med Västnorden. Avslutningsvis skulle jag bara vilja kommentera det faktum att det under den senaste allmänna motionstiden dök upp en enskild motion där man ville att skulle läggas ned. Det är en motion som en folkpartist och en moderat står bakom. Motionen behandlas inte i detta betänkande, men jag tar mig ändå friheten att kommentera den. Motionärerna vill att hela det nordiska samarbetet omprövas, och de har redan sin lösning klar. ska läggas ned och ett utökat ansvar för frågorna ska läggas på de nationella parlamentens utskott. Om jag har förstått det hela rätt eftersträvar motionärerna ett utökat bilateralt samarbete alla länder emellan. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att ordföranden i kulturutskott har den uppfattningen. På mig verkar det som om motionärerna inte alls har förstått värdet av det nordiska samarbetet. De har inte förstått mervärdet av att finna gemensamma ståndpunkter inom områden som berör alla de nordiska länderna och inte förstått att detta samarbete inte går att ersätta med ett bilateralt samarbete. De har inte förstått att vi genom vårt samarbete ligger långt framme när det gäller just den regionalisering som vi ser i det vidare europeiska samarbetet. De har inte tagit till sig de fantastiska exempel på nordiskt samarbete som finns just inom kulturområdet, för att bara nämna ett exempel. Jag råder motionärerna att se lite närmare på Orkester och det den gör för unga nordiska konsertmusiker. Inte skulle ett sådant samarbete kunna vila på bilateral grund. Och det är bara ett av många exempel. Det handlar inte om bilateralt samarbete eller nordiskt samarbete utan om bådeoch. Och det ska vara just den nordiska nyttan vi ska ha för ögonen när vi nu söker nya strukturer för det framtida nordiska samarbetet. Jag yrkar bifall till hela förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 112 (): Jag hade just tänkt berömma samarbetsministern för att hon var närvarande. Det är lite synd att jag inte kan göra det eftersom hon är på väg att gå. Hon hade tydligen inte tid att stanna hela debatten. Sådant är livet . Det får man finna sig i. Nordiskt samarbete och har haft och har en stor betydelse för oss nordbor. Historiskt vet vi mycket väl vad som har hänt och vad som är de stora delarna i det nordiska samarbetet. Den gemensamma arbetsmarknaden har spelat en stor roll. Vi var först med att se till att man inte behövde pass för att åka till de nordiska länderna. Och mycket mer som jag inte ska räkna upp, för det har räknats upp tidigare under denna kammardebatt. Men det är viktigt att detta nordiska samarbete fortsätter att utvecklas på ett bra och effektivt sätt. Det har nämnts ett antal frågor som vi som är intresserade nordister tycker är viktiga. Gränshindersfrågan och den före detta danske statsministern fina jobb har nämnts i ett antal tidigare inlägg. Det är synd att ministern har gått, men jag får väl vända mig till i stället. Och jag ska säga att detta är och förblir en ödesfråga som måste lösas. var också inne på detta. Vi måste se till att finna lite politisk vilja. Det går inte bara att säga att vi nu har lagt fram ett antal förslag. Problemen måste också lösas. Jag vet, och ministern nämnde det , att vissa frågor kommer att lösas, bland annat personnummerfrågan. Vi jobbar dessutom på att man ska godkänna utbildningar gemensamt också i och så vidare. Vi är på väg. Men det måste ske snabbt. Det går liksom inte bara att säga att vi har olika lagstiftning i länderna. Den måste vi försöka samordna. Att vi i kanske vill ha våra extremt höga skatter kvar kan vi inte göra mycket åt med den regering vi har. Vi får byta regering för att vi ska få ett samarbete i den delen. Men i övrigt menar jag att det måste till en mycket större politiskt vilja. Gränshindren måste komma bort snabbare än som sker , annars kan man faktiskt börja diskutera vad som händer inom . Detta tycker jag kanske är en av de viktigaste frågorna vi har, att se till att gränshindren kommer bort så att man inte bara får en katalog. Det måste vara så att en människa som flyttar från eller till , eller tvärtom, vet vad som händer med pensionen, vet vad som händer med a-kassan. Vad händer om jag blir sjuk? De här frågorna måste vi se till att lösa, och de måste lösas snabbt. Jag vill poängtera detta. I övrigt kan vi konstatera att vi har ett samarbete med de baltiska länderna. Vi arbetar framåt för en demokratiutveckling och tänker på , och nordvästra . Jag vill i det sammanhanget säga att det inte råder något tvivel om vad har betytt för den demokratiska utvecklingen i de baltiska länderna. Jag är helt övertygad om att det har varit av mycket avgörande betydelse att vi så tidigt inom och inom de nordiska länderna satte ned foten och var tidiga med att erkänna de baltiska staterna. Jag skulle också här vilja säga att jag tycker att det är lite synd att vi inte har kunnat få den moderata motionen om att vi ska få in de baltiska staterna i tillstyrkt. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1. Ett annat samarbete som jag tycker har betytt väldigt mycket för utvecklingen är det som sker i . Jag skulle vilja säga att på den konferens som vi hade inom BSPC, , kunde vi notera att de ryska parlamentarikerna gick med på PSSA, det vill säga att skulle vara ett speciellt område. Det samarbete som vi har kring och om miljön spelar en oerhört stor roll. Vi har också lyckats få igenom kravet på dubbelskrov, och Helcom har accepterat detta. Visst har vi betydelse, och visst gör vi väldigt mycket. Det kanske också på något sätt är fråga om att vi jobbar på olika fronter. Vi jobbar väldigt mycket med att få undan gränshinder. Vi ägnar oss mycket åt det kulturella samarbetet. Men vi har också fått en profilering mot våra närliggande områden, där vi betyder mycket. Jag har nämnt . Jag har nämnt . Jag kan nämna , som också nämndes tidigare. I står vi för hjälp med att få en vettig miljöutveckling. Vi står för företagsutveckling, och vi står för ett demokratiskt stöd. Nog gör vi mycket i och i , men det är också viktigt att vi för en diskussion om och dess framtid. Jag tycker att det är viktigt att vi som är stora nordister också ser framåt. Vad vill vi? Vi vill utveckla. Jag upplever att vi är beredda att ta denna utveckling och att föra diskussioner om hur vi ska kunna utveckla och få det effektivare. Jag är inte rädd för att en och annan säger att inte har så stor betydelse. Det är då vi får debatten. Det är då vi kan påvisa att har stor betydelse. Jag ser faktiskt fram emot att höra och senare under debatten för att kunna bryta våra ståndpunkter mot varandra i denna viktiga fråga. Låt mig än en gång yrka bifall till den moderata reservationen och säga att vi som sitter i ser fram emot en spännande vecka . När ni andra är lediga diskuterar vi viktiga frågor. 113 () replik: Jag vet att vi ska ha votering vid debattens slut. Jag ska inte förlänga den onödigt mycket, hoppas jag, men jag tycker ändå att någon måste bemöta resonemang om de baltiska staterna. Vi vill alla ha ett nära samarbete med balterna. Personligen tror jag att det samarbetet främjas av att den baltiska församlingen finns och att det finns och att vi samarbetar med varandra. Jag tror inte att det skulle bli bättre om man slog ihop de två organisationerna, i varje fall inte . Min vision är den att vi har EU, och vi har Östersjösamarbetet. Sedan finns de här täta regionerna med tätt kulturellt, geografiskt, historiskt och politiskt samarbete. Jag tänker på , , Brittisk-irländska rådet, och kanske ytterligare några sådana. Sedan har vi ett samarbete mellan de nationella utskotten i en varierande konstellation av länder. Jag tror att det blir det bästa praktiska samarbetet. Om man skulle slå ihop och skulle man snart upptäcka att de behövs var för sig igen, precis som den västnordiska gruppen har bildat ett eget litet råd trots att man är med i . 114 () replik: räknar upp åtgärder även ministern gjorde det tidigare. Och vi har fått med dem i Nordiska investeringsbanken ministern ville ha med dem. Jag tycker att det är bra åtgärder, om vi inte kan komma dit vi vill. Balterna själva, , ville vara med i , och det har de uttryckt under ett möte med . Varför ska vi inte kunna ha en församling med åtta länder och utveckla samarbete där i stället för att bygga upp den ena institutionen efter den andra där vi har baltiskt samarbete? Det började med investeringsbanken. sade ministern och även att det är bra att vi har samarbete på ytterligare nivåer. Jag är helt övertygad om att det skulle vara betydligt bättre att få detta samarbete i ett organ där vi åtta länder som är närstående skulle kunna utveckla oss gemensamt. Men kan vi inte nå ända dit vill jag säga att jag ändå är glad åt att tycker att vi ska utveckla samarbetet. Hur många organ han vill ha vet jag inte. Men vad jag förstår tycker att vi ska ha ett utökat samarbete, fast inte i något gemensamt organ. Där skiljer sig tyvärr våra åsikter åt. Men jag vet att det finns ganska många inom som tycker som vi konservativa i den här frågan. 115 () replik: