prot · GR09114 · 2004-05-12 00:00:00 — När det gäller instans- och processordningen är reformeringen av andra instans en fråga som vi diskuterat och . Det är helt klart. Låt mig gå tillbaka i tiden. Då lade regeringen fram en lagrådsremiss om överföring av ärendena från till förvaltningsdomstolarna, men Lagrådet sade nej till att genomföra den förändringen. Lagrådet sade att vi måste förändra lagstiftningen, och det arbetet pågår . Parallellt har vi inom förberett överförandet av ärendena till domstol. Här har vi stött på en rad problem, som också är redovisade för socialförsäkringsutskottet. Det skulle bli väldigt höga kostnader med en sådan reform, vi skulle också få ökade handläggningstider, och framför allt finns svårigheter att rent praktiskt genomföra reformen. Vi för diskussioner om hur vi kan lösa de här problemen eftersom vi måste se till att få en reform som håller . Ambitionen är dock densamma, nämligen att vi ska reformera andra instansen. Vi måste få större öppenhet, muntlighet och ett tvåpartsförfarande i den andra instansen här är alla partier överens och vi måste lägga ned . 89 () replik: I min fråga om regeringens ambitionsnivå 2004 ligger naturligtvis också en undran över vilken bedömning regeringen och statsrådet gör av den fortsatta tidsåtgången i den här processen. Den andra frågan jag skulle vilja ta upp gäller något som inte heller återfinns i skrivelsen, nämligen de ensamkommande barnens situation. Även där har vi mött en del olika förslag från regeringens sida eller rättare sagt förhållningssätt till förslag som kom från och , och som regeringen avvisade. Jag skulle vilja att statsrådet även redovisade var den frågan befinner sig just . Kan vi se fram emot ett förslag som löser problematiken kring de ensamkommande barnens utsatta situation? 90 Statsrådet () replik: kommer jag inte ihåg vem det var som tog upp frågan i sitt anförande, men någon sade att det inte har hänt någonting vad gäller ensamkommande barn. Det tycker jag är en felaktig beskrivning. Det har hänt väldigt mycket. har utbildat en rad barnhandläggare. Man har ökat personaltätheten inom barn- och ungdomsenheterna. Man har i praktiken skilt den personal som arbetar med asylutredningar å ena sidan och den personal som tar om hand barnen å andra sidan. Regeringen avser också att lägga fram en proposition till om ett nytt ensamkommande barnen. Det är en av de allra viktigaste insatser som vi kan göra. De ensamma barnen får en god man som har i uppdrag att företräda barnen. Den gode mannen ska gå in i föräldrarnas ställe och företräda barnen inte bara i förhållande till sociala myndigheter utan också i förhållande till . För att den gode mannen ska få ett sådant utvidgat ansvar måste vi förändra lagstiftningen. En proposition med ett sådant förslag kommer att läggas på bord. Vi håller också på att se över ansvarsfördelningen mellan och eller kommunerna. Här är det inte riktigt så att det finns ett glapp. Det är snarare så att de överlappar varandra när det gäller ansvaret. Det är viktigt att tydliggöra det ansvaret. Det är också någonting som kommer . 91 Förste vice talman () replik: Det är ingen hemlighet att vi inom tycker att det finns ett misslyckande inom migrations- och asylpolitiken. Debatten har förts ett antal gånger den här våren. Jag ska därför nöja mig med tre mycket konkreta frågor. Min första fråga är: När bedömer statsrådet att vi kan få en ny instansordning på plats, något som vi ser som centralt för att få ordning på asylpolitiken? Den andra frågan jag gärna vill har svar på är: När räknar statsrådet med att få ned handläggningstiden i asylärenden till kanske , eller har som målsättning att få ned den, för att därmed öka rättssäkerheten och förbättra asylpolitiken? Min tredje fråga berör delvis statsrådet och delvis andra statsråd. Det är frågan om arbetskraftsinvandringen. Vi tror att det är en del som kan lätta på trycket i asylpolitiken. När kan förslag efter den utredning som tillsatts tänkas komma från regeringen? 92 Statsrådet () replik: När det gäller instans- och processordningen utgår vi från en tidsplan där vi först måste ha lagstiftningen på plats. Det är vad Lagrådet sade. Vi måste se över det materiella innehållet i lagstiftningen innan ärendena över huvud taget kan avgöras i domstol. Där har vi en utredning som sitter. Utredningen kommer med sitt förslag . Sedan ska arbetet genomföras på . När lagstiftningen är genomförd ska vi också kunna ha en ny instans- och processordning på plats. Det är min förhoppning och ambition. Vi måste lösa de problem vi ser framför oss . Men ambitionen är väldigt tydlig. När det gäller handläggningstiderna är min och allas vår ambition naturligtvis att få ned handläggningstiderna. Det är precis det som är syftet med de reformer som har föreslagits. Det är inte bara resurser som måste till för att få ned handläggningstiderna. Vi måste också få bukt med de systemfel som vi har inom asylprocessen. Jag tänker bland annat på det vi talade om tidigare med identitetslösheten. Det leder till att handläggningstiderna blir väldigt långa, eftersom vi får oerhört komplicerade och utdragna utredningar och beslut. 93 Förste vice talman () replik: Det fanns en del i svaret. Men det borde finnas en prognos för att komma fram med instansordningen och även det materiella innehållet i lagstiftningen. Får vi inte en ny instansordning och en ny lagstiftning kommer vi att ligga kvar med stora ärendebalanser och många fall av psykisk misshandel i som glider över till att människor får stanna av humanitära skäl. Det är en grym process. Därmed är trycket väldigt starkt att komma fram. Jag vill ånyo ställa frågan: När hoppas statsrådet, eller har målsättningen, att en ny instansordning och därmed lagstiftningen ska finnas på plats? När det gäller handläggningstiden har vi uppfattningen att den borde gå ned . Jag förstår att det finns andra delar. Men det handlar också om att skapa ökad flexibilitet för att därmed kunna möta stora och små inströmningar av asylsökande. När bedömer man att man ska komma ned till acceptabla ärendebalanser? Jag vill upprepa min fråga om arbetskraftsinvandring. Vår bedömning är att det ändå har en påverkan på hur stor tillströmning av asylsökande vi får. När kan man beräkna att det kommer någon form av förslag som förhoppningsvis öppnar för en ordnad arbetskraftsinvandring? 94 Statsrådet () replik: Jag kan hålla med om att processen är en grym process. Det är en väldigt otydlig process vi har . En del av förklaringen till att vi har långa handläggningstider men också långa vistelsetider i och att människor kan befinna sig i landet i tre, fyra och upp till är systemet med nya ansökningar. Det blir en del av hela processen. Jag menar att vi måste få en tydlig process som innebär att vi har en tydlig början. Men vi måste också ha ett tydligt slut på processen. Det har vi inte . Det är en av anledningarna till att vi har de problem som vi har. Det är också regeringens målsättning att handläggningstiden ska vara . Det är vad regeringen har angivit i regleringsbreven till myndigheterna. Om vi åtgärdar systemfelen ska vi också komma ned till sex månaders handläggningstid och förmodligen ännu kortare. Vi måste också se att det är olika. Väldigt många människor, av dem som söker asyl, får sitt besked väldigt snabbt. Men genom att processen ser ut som den gör blir människor ändå kvar. Det tror jag bidrar till ett stort lidande hos många människor. Det leder också till en otydlig process. 95 () replik: sade innan statsrådet hade tid för anförande att det fanns en bred förankring i bakom regeringens flyktingpolitik. Det är en omskrivning av verkligheten som skulle imponera på . På inget annat område tillhör det vanligheten att regeringen lägger fram förslag till som sedan förkastas. På inget annat område tillhör det kutymen och spelet att den vanliga alliansen mot regeringen är från till , från kommunister till konservativa, och däremellan övriga partier, och att hela lyckas enas mot Socialdemokraterna och regeringen. Men inom flyktingpolitiken har det blivit så. Man lägger fram förslag utan att förankra dem och hoppas att processen i ska leda till ett så bra utfall för regeringen som möjligt. Det gäller förslaget om ny ansökan, som har skjutits upp gång på gång. Mot den bakgrunden måste man fråga sig: Av vilka skäl har regeringen valt att ha en hårdare och mer restriktiv flyktingpolitik som en av sina främsta profilfrågor? Det måste ju vara så om man är beredd att gång på gång gå till strid mot och beredd att se till att få en allians bestående av allt från moderater till vänsterpartister emot sig. Då måste ju detta ha blivit till en av regeringens främsta profilfrågor. På vilken grund har man valt att göra den till det? Jag har två kompletterande mindre frågor, som jag också ställde i mitt anförande utifrån några av de förslag som behandlas i betänkandet: När kommer regeringen att lägga fram förslag utifrån det som utredningen om förföljelse på grund av kön och sexuell läggning presenterade? När kommer sådana förslag till ? När kommer regeringen att lägga fram förslag om utvidgning av anhöriginvandringen utifrån de förslag som presenterade? När kommer dessa utredningsförslag till bord? 96 Statsrådet () replik: Först tar jag upp det här med att det finns en bred samsyn. Ja, jag tycker att det gör det. Det finns en bred samsyn i riksdag om grunderna för asyl- och migrationspolitiken. Alla partier tycker att vi ska ha en öppen dörr för människor som är förföljda. Om detta råder egentligen inga delade meningar. Alla partier menar, såvitt jag förstår, också att vi ska ha en reglerad invandring. Om detta råder inte heller några delade meningar. Vad som diskuteras är hur reglerna för den reglerade invandringen ska se ut. På punkt efter punkt ligger vi ungefär lika. Jag menar att likheterna är betydligt större än skiljaktigheterna och olikheterna. Varför lägger vi då fram förslag som inte är förankrade? Svaret på den frågan är att jag är ansvarig i regeringen för detta politikområde. Jag ser att vi har en rad olika problem på området. Vi har en otydlig asylprocess, och vi har människor som är kvar ut och år in. av människorna har inga handlingar. Självfallet måste jag föreslå för regeringen och regeringen föreslå för att vi gör förändringar så att vi kommer till rätta med de problemen. Sedan är det naturligtvis som slutligen fattar beslut; det är helt klart. Men vi måste göra någonting åt de problem som vi ser . 97 () replik: Jag tycker att det är trist att sysslar med att skriva om verkligheten och påstå att det finns en samsyn där det inte finns det. Varje debatt om flyktingpolitiken kommer då att handla om hur den egentligen ser ut snarare än vad det är man vill. Jag tycker att det vore bättre om regeringen försvarade den flyktingpolitik man driver, där människor faktiskt utvisas till förföljelse, och förklarade varför man tycker att det är vettigt. I stället sysslar man med den här omskrivningen av verkligheten. plockar upp ett antal problem. Det är problem som finns i och med att människor som kommer till blir utsatta för långa handläggningstider, att traumatiserade människor inte får möjligheter att behandla sina trauman och att människor mår dåligt av den svenska asylpolitiken. Hon säger: Jag ser problemen. Vi ser också de problemen. Därför lägger vi fram ett stort antal förslag 39 reservationer till betänkandet. Men ditt parti vägrar att gå med på något av dem. I stället lägger ni fram förslag som majoritet omöjligen kan acceptera eftersom de innebär en ännu mer inhuman flyktingpolitik. Jag ställde två konkreta frågor. Det var frågan om när förslagen som fördes fram i utredningen om förföljelse på grund av kön och sexuell läggning och de förslag som fördes fram av kommer till . Det svarade inte alls på, och det är symtomatiskt. Man visar stor handlingskraft när det gäller att göra reglerna ännu mer restriktiva och göra det svårare för flyktingar att komma hit, som transportörsansvaret, eller att göra det svårare för flyktingar att stanna här, som att stoppa ny ansökan. Men man är fullständigt handlingsförlamad när det gäller att bryta ned och riva murarna runt . 98 Statsrådet () replik: Jag uppfattade att vi ändå står på samma grund. Eller också gör vi kanske inte det. Det kanske är så att vill ha en helt fri invandring till . I så fall har jag inte uppfattat det så. Vi står för att vi behöver en reglerad invandring, och då måste också regering och riksdag stå upp för att det är det som är grunden för en migrationspolitik. Vi står för att vi ska ha en öppen dörr för asylsökande. Står inte för det? Jo, jag har uppfattat att man gör det. Om inte så får rätta mig. säger att också ser problemen. Då skulle jag vilja fråga: Vilka lösningar ser ? Hur ska vi lösa de problem som vi har? Hur ska vi lösa problemen med ID-lösheten? Hur ska vi lösa problemen med att människor blir kvar och fastnar i asylprocessen? När det gäller när förslagen om förföljelse på grund av kön och sexuell läggning kommer kan jag säga att det betänkandet är ute på remiss. Det kommer sedan att hanteras i vederbörlig ordning. Betänkandet om anhöriginvandring kommer . Sedan gäller den sedvanliga lagstiftningsprocessen, som då tar vid. 99 () replik: Statsrådet inledde med att betona vikten av att vi ser den enskilda människan den som står på vår tröskel och söker skydd. Jag delar den syn som kommer fram i de raderna. Problemet är att den flyktingpolitik som socialdemokratin bedriver ganska ofta är blind. Den är blind för den bangladeshiska kvinnan som våldtas av polisen och som utvisas och sedan ska polisanmäla till den polisstation där hon har blivit våldtagen. Den är blind för de barn som har levt i och har gått i svensk skola och som ska avvisas och så vidare. Jag har en mer övergripande fråga till statsrådet. har socialdemokratin suttit vid makten . Anser statsrådet att svensk migrationspolitik har blivit mer eller mindre human? Jag har också en detaljfråga. Statsrådet har gjort en stor sak av dokumentlösheten. kommer Socialdemokraterna och att rösta igenom förslagen . Hur mycket kommer det att korta handläggningstiderna att man straffar asylsökande utan handlingar? 100 Statsrådet () replik: Jag sade att vi ska se den enskilda människan. Det är precis så vi måste utforma vår politik. Vi ska ha ett bra mottagande för människor som kommer till och söker asyl. Vi har också ett bra mottagande. Vi ser de enskilda människorna. Men jag sade också att vi måste lyfta blicken och se helheten. Vi måste också stå upp för att alla människor inte kan stanna i . Alla människor har inte skäl att stanna i , och vi måste stå upp för att de som saknar asylskäl får nej. Jag tror att det är viktigt att både regering och riksdag står upp för den lagstiftning som vi har. Det är det som myndigheterna har att utgå från i sin tillämpning av utlänningslagen. 101 () replik: Jag delar statsrådets uppfattning att alla människor inte kan få stanna i . Men kvinnan som har blivit våldtagen av polis i och som söker asyl här ska få stanna i ; en sådan lagstiftning ska vi ha. Där skiljer sig statsrådets och min syn. Kvinnan som fastnar i människohandel ska ha möjlighet att stanna i permanent. Där skiljer sig statsrådets och min syn. Barn som har gått i svensk skola ska som huvudregel få stanna i . Där skiljer sig statsrådets och min syn. Jag noterar att statsrådet inte svarar på huvudfrågan. Anser statsrådet att svensk migrationspolitik , socialdemokratiskt styre, är mer human än när Socialdemokraterna kom till makten? Låt mig ta ett exempel. När var liberal flyktingsminister tog vi emot knappt 100 000 personer från . fick statsminister frågan: Ställer ni upp i massflyktssituationen i Kosovo? Det var detta som statsrådet själv nämnde. klarar att ta emot max 5 000 personer, blev svaret. Det visar i blixtbelysning skillnaden mellan socialdemokratisk och liberal flyktingpolitik. 102 Statsrådet () replik: När jag hör är det som om tiden på något sätt stod still som om vi behövde samma flyktingpolitik och samma regler 1984 och 1994 och som om samma tillämpning skulle gälla och att si och så många måste få stanna. Detta skulle vara någon sorts mått på generositet i flyktingpolitiken, vilket jag tycker är en helt felaktig syn. hade vi krig i . Det var krig i Bosnien. Det är klart att då tog emot väldigt många. Många av dem som kom till fick uppehållstillstånd. har vi inget krig i . Många som kommer till får inte uppehållstillstånd, därför att de inte har asylskäl. Det är så som flyktingpolitiken måste ses utifrån händelserna och situationen i världen. Dessutom måste lagstiftningen anpassas till situationen i världen. Det är precis det som vi har gjort. genomfördes en rad olika förändringar just för att anpassa lagstiftningen till det som vi då såg. Vi såg att konflikter i världen, till exempel , ser annorlunda än vad konflikter gjorde tidigare. Därför anpassar vi lagstiftningen utifrån det. Det är så man måste arbeta när det handlar om flyktingpolitik. Den är inte statisk. Det måste ske en förändring. 103 () replik: I mitt anförande ställde jag två frågor till statsrådet rörande kvinnors asylskäl. Den ena gäller de riktlinjer för hur man ska ta emot, behandla, bemöta och se kvinnors asylskäl som har utarbetats men som inte används. Det genusnätverk som har arbetat är nedlagt eftersom det inte finns några resurser och förmodligen för att den frågan inte prioriterades i regleringsbrevet. Jag skulle vilja veta vad statsrådet tänker göra för att handläggarna och beslutsfattarna vid ska förstå kvinnors asylskäl. Jag skulle också vilja veta vad statsrådet tänker göra för att migrationsmyndigheterna, det vill säga inte bara , ska förstå kvinnors situation i olika delar av världen för att bättre förstå deras asylskäl. Jag skulle faktiskt också vilja upprepa Per fråga: När beräknar statsrådet att kan läggas ned och ärendena föras över till förvaltningsdomstolar? 104 Statsrådet () replik: tar upp en väldigt viktig fråga, nämligen kvinnors asylskäl och det arbete som vi måste göra för att ständigt öka medvetenheten och kunskapen om just kvinnors asylskäl. Dessa kan naturligtvis se annorlunda ut än den förföljelse som kan ske mot män. när förhandlades fram såg man över huvud taget inte kvinnor. Enligt är flyktingen en man. Men successivt har medvetenheten om kvinnors asylskäl vuxit. De riktlinjer som har utarbetat är också ett uttryck för detta. I utredningssituationen försöker man skapa möjligheter för att bättre se och utreda kvinnors asylskäl. Det här kräver naturligtvis utbildning av personal på , vilket också har skett. Och det måste också ske kontinuerligt. 105 () replik: Ja, det är riktigt att ett arbete måste göras. infördes paragrafen om att om man hyser välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller homosexualitet ska man kunna få skydd här i . Riktlinjerna har utarbetats, men de används inte. De står i en pärm i en bokhylla någonstans, om man har tagit ut dem från datorn över huvud taget. Jag har varit på ganska många förläggningar, men inte på någon av dessa använder man riktlinjerna som ett aktivt instrument. Man säger att man inte hinner och att man inte har fått utbildning. Det är några få som har fått utbildning. som arbetar med den här frågan inom för att kunna bygga upp en praxis kring kvinnors asylskäl kan inte fungera därför att de inte har några medel. En av mina frågor var: Vad tänker statsrådet göra för att de ska kunna fortsätta att arbeta, och framför allt för att de som arbetar på ska få den utbildning som generaldirektör efter generaldirektör har lovat ska komma men som det inte finns några resurser till? Hur tänker statsrådet se till att detta prioriteras? Det här är min sista replik. Jag kan inte säga något mer. Jag upprepar Per fråga: När beräknar statsrådet att kan läggas ned och ärendena föras över till förvaltningsdomstolar? 106 Statsrådet () replik: Jag har också varit på en rad olika förläggningar, . Jag har jobbat som generaldirektör på . Jag vet att de här riktlinjerna faktiskt tillämpas, men jag håller helt med om att det här är ett arbete som måste pågå . Vi måste arbeta mer med att utbilda personal eftersom personalomsättningen också gör att människor som kanske har fått en utbildning slutar. De som kommer in måste få mer utbildning. Här måste krafttag tas. Det här är en viktig fråga. Jag har också i dialog med den nya generaldirektören tagit upp de frågor som rör just kvinnors asylskäl. Jag kan garantera att ett arbete pågår på i den här frågan. Jag har redan svarat på Per fråga. Det pågår ett arbete med att reformera andra instansen. Vi har en utredning som tittar över lagstiftningen. När den utredningen är klar ska ett ordinarie lagstiftningsarbete sättas i gång. arbetar vi vidare. Ambitionen är att dessa båda processer ska kunna mötas. 107 () replik: Jag vill lyfta in en lite annorlunda fråga. Jag har haft en debatt om detta tidigare med . Den handlar om detta med att få fler människor som redan finns på våra förläggningar i arbete. När man är ute på studiebesök och frågar hur det står till är svaret att det är väldigt få av dessa människor som har arbete. Jag vet att de får arbeta, men det arbetas inte tillräckligt mycket för att de ska få en meningsfull sysselsättning. Att bara gå och vänta och vänta bryter ned människor. Jag tror att många människor skulle må mycket bättre av att ha ett arbete att gå till. De skulle dessutom få mycket lättare att återvända hem om de är i god fysisk och psykisk kondition. Jag tror att det underlättar om man är det. Vad gör statsrådet för att fler av de människor som finns på våra förläggningar ska ha ett meningsfullt arbete att utföra? 108 Statsrådet () replik: Jag håller verkligen helt med i den här frågan. Det är oerhört viktigt att man organiserar arbetet så att människor är aktiva som de faktiskt går och väntar. Det finns ingenting som är så nedbrytande som detta med väntetiden, att man inte riktigt vet vad framtiden har att erbjuda. Att dessutom inte ha någonting att göra är naturligtvis oerhört nedbrytande för människor. Man kan få ett undantag från arbetstillstånd. Man får alltså arbeta om man har ett arbete och om handläggningen bedöms ta än . Men det är naturligtvis svårt för många att få ett arbete. Jag vet att man på många av mottagningsenheter arbetar med att försöka hitta praktikplatser. På vissa orter har det visat sig vara lite lättare att få praktikplatser. Man får delta på en arbetsplats, lär sig språket och är aktiv som man väntar. 109 () replik: Jag tackar för det svaret. Jag hoppas verkligen att just det arbetet bedrivs med en större intensitet. Sedan vill jag ta upp en fråga till. har vi fått åtskilliga rapporter om barn som far illa och mår oerhört dåligt. De får sondmatas och ligger helt passiva. Det antalet ökar alltmer i . Man mår väldigt illa av att höra att vi i vårt land hanterar människor så att de hamnar i en sådan situation. Som jag ser det måste vi vidta kraftfullare åtgärder för att barn inte ska hamna i dessa situationer. Det gör att migrations- och integrationspolitiken måste ses över i sin helhet. Vi kan inte låta människor brytas ned i systemet, som sker . Vilka åtgärder tänker statsrådet sätta in när det gäller barn som far illa på det här sättet? 110 Statsrådet () replik: Det är förfärligt att läsa om och se att barn far så illa i , att barn vänder sig bort från verkligheten och helt går in i sig själva. Det är helt förfärligt att det är på det sättet. De här barnen behöver vård. Det är det mest grundläggande som barnen behöver. De behöver vård, oftast barnpsykiatrisk vård. Det är också någonting som de här barnen faktiskt får. Sedan kan man fråga sig vad jag som migrationsminister har för ansvar för de här barnen. Även där är expertisen oense. En del menar att handläggnings- och vistelsetiderna egentligen inte har så mycket med det här syndromet att göra, medan andra menar att de har det. Jag tror dock att den långa vistelsetiden i , även om den inte är orsaken till barnens problem, bidrar till de här barnens problem.