prot · GR0985 · 2004-03-18 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:328 Till Interpellation 2003/04:328 av () om statens ansvar för Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2003/04:330 Till Interpellation 2003/04:330 av om husbyggen i kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. 2003/04:334 Till Interpellation 2003/04:334 av () om jämställda pensioner Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. uppdrag och rättschef 2003/04:336 Till Interpellation 2003/04:336 av () om situationen för familjer som har barn med funktionshinder Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. uppdrag och rättschef 2003/04:346 Till Interpellation 2003/04:346 av om kvinnor i byggbranschen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. 3 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM 74 Administrativt samarbete i fråga om punktskatter KOM(2003)797 till skatteutskottet /04:FPM 75 Gemenskapens luftfartspolitik i förhållandena med sina grannländer KOM(2004)74 till trafikutskottet /04:FPM 76 Kommissionens meddelande till rådet och om EU:s långtidsbudget för perioden 20072013 KOM(2004)101 till finansutskottet 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2003/04:85 till /04:87 till justitieutskottet /04:91, 96 och 98 till socialförsäkringsutskottet /04:99 och 109 till finansutskottet /04:112 till lagutskottet /04:115 till bostadsutskottet /04:116 till miljö- och jordbruksutskottet /04:118 till /04:121 till lagutskottet /04:122 till arbetsmarknadsutskottet /04:128 till finansutskottet Skrivelser 2003/04:81, 84 och 90 till utrikesutskottet /04:110 till Redogörelse /04:RS2 till Motion 2003/04:K16 till 5 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU6 Fordonsfrågor Punkt 1 (Avreglering av fordonskontrollen) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd) Votering: 165 för utskottet 101 för res. 1 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 23 v, 14 c, 17 mp För res. 1: 38 m, 37 fp, 26 kd Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 7 v, 8 c Punkt 2 (Avreglering av förarprövning) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 10 (Motorcykel i kollektivkörfält) 1. utskottet 2. res. 7 (kd) Votering: 236 för utskottet 29 för res. 7 1 avstod 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:111 s, 38 m, 37 fp, 23 v, 13 c, 14 mp För res. 7: 26 kd, 1 c, 2 mp Avstod: 1 mp Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 7 v, 8 c Punkt 13 (Övergivna fordon) 1. utskottet 2. res. 8 (kd, c) Votering: 225 för utskottet 41 för res. 8 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 37 m, 37 fp, 23 v, 17 mp För res. 8: 1 m, 26 kd, 14 c Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 7 v, 8 c Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU10 Vissa näringspolitiska frågor Punkt 1 (Innovationer och nyföretagande) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 151 för utskottet 115 för res. 1 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 23 v, 17 mp För res. 1: 38 m, 37 fp, 26 kd, 14 c Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 7 v, 8 c Punkt 2 (Kapitalförsörjning) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd, c) Votering: 151 för utskottet 115 för res. 2 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 23 v, 17 mp För res. 2: 38 m, 37 fp, 26 kd, 14 c Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 7 v, 8 c Punkt 4 (Kvinnors företagande) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd) 3. res. 5 (c) Förberedande votering: 103 för res. 4 15 för res. 5 148 avstod 83 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 151 för utskottet 101 för res. 4 14 avstod 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 23 v, 17 mp För res. 4: 38 m, 37 fp, 26 kd Avstod: 14 c Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 7 v, 8 c Punkt 8 (Turism) 1. utskottet 2. res. 13 (v) Votering: 125 för utskottet 27 för res. 13 113 avstod 84 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 1 fp, 14 mp För res. 13: 23 v, 2 c, 2 mp Avstod: 1 s, 38 m, 36 fp, 26 kd, 11 c, 1 mp Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 7 v, 9 c Punkt 9 (Företagsnedläggningar) 1. utskottet 2. res. 15 (mp, v) Votering: 190 för utskottet 40 för res. 15 36 avstod 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 20 m, 32 fp, 24 kd, 4 c För res. 15: 23 v, 17 mp Avstod: 1 s, 18 m, 5 fp, 2 kd, 10 c Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 7 v, 8 c Per () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. BoU6 Byggfrågor Punkt 3 (Samrådsplikt inför markarbeten) 1. utskottet 2. res. 3 (kd, m, c) Votering: 188 för utskottet 78 för res. 3 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 36 fp, 1 kd, 23 v, 17 mp För res. 3: 38 m, 1 fp, 25 kd, 14 c Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 7 v, 8 c Punkt 6 (Nationellt handlingsprogram för boende och hälsa) 1. utskottet 2. res. 5 (c, mp) Votering: 234 för utskottet 32 för res. 5 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 38 m, 37 fp, 25 kd, 23 v För res. 5: 1 kd, 14 c, 17 mp Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 7 v, 8 c Punkt 9 (Direktverkande elvärme) 1. utskottet 2. res. 8 (v, c, mp) Votering: 200 för utskottet 53 för res. 8 12 avstod 84 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 26 m, 37 fp, 26 kd För res. 8: 22 v, 14 c, 17 mp Avstod: 12 m Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 8 v, 8 c Punkt 10 (Krav på energihushållning i byggnader) 1. utskottet 2. res. 10 (kd, fp, c) Votering: 163 för utskottet 77 för res. 10 24 avstod 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 38 m, 14 v För res. 10: 37 fp, 26 kd, 14 c Avstod: 8 v, 16 mp Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 8 v, 8 c, 1 mp Punkt 11 (Barnsäkerhet i bostäder) 1. utskottet 2. res. 12 (kd, v, c, mp) Votering: 186 för utskottet 78 för res. 12 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 38 m, 37 fp, 1 c För res. 12: 26 kd, 22 v, 13 c, 17 mp Frånvarande: 34 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 8 v, 8 c Punkt 17 (Behovet av hissar) 1. utskottet 2. res. 16 (v) Votering: 225 för utskottet 27 för res. 16 13 avstod 84 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 38 m, 37 fp, 26 kd, 14 mp För res. 16: 1 s, 22 v, 1 c, 3 mp Avstod: 13 c Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 8 v, 8 c Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU9 Lokalt utvecklingsarbete i storstäderna m.m. Punkt 3 (Mottagande av nyanlända flyktingar) 1. utskottet 2. res. 3 (m) Votering: 228 för utskottet 38 för res. 3 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 37 fp, 26 kd, 22 v, 14 c, 17 mp För res. 3: 38 m Frånvarande: 32 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 8 v, 8 c Punkt 4 (Sfi och praktik) 1. utskottet 2. res. 4 (m, c) Votering: 216 för utskottet 49 för res. 4 84 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 3 m, 37 fp, 26 kd, 22 v, 17 mp För res. 4:35 m, 14 c Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 8 v, 8 c och (båda m) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 7 (Integrationspolitik) 1. utskottet 2. res. 7 (fp) 3. res. 10 (mp) Förberedande votering: 38 för res. 7 17 för res. 10 210 avstod 84 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 131 för utskottet 38 för res. 7 95 avstod 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 21 v För res. 7: 1 s, 37 fp Avstod: 38 m, 26 kd, 14 c, 17 mp Frånvarande: 33 s, 17 m, 11 fp, 7 kd, 9 v, 8 c () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 8 (Svenskt medborgarskap) 1. utskottet 2. res. 12 (kd) Votering: 190 för utskottet 26 för res. 12 46 avstod 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 26 m, 22 v, 14 c, 17 mp För res. 12: 26 kd Avstod: 10 m, 36 fp Frånvarande: 33 s, 19 m, 12 fp, 7 kd, 8 v, 8 c Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 1 (): Det här utskottsbetänkandet behandlar konsumentfrågor och heter LU8. Det handlar om 60 motionsyrkanden som har väckts på det här området, och de har resulterat i 21 reservationer och två särskilda yttranden. Det här är ett område som har ökat i betydelse, och det visar ju också alla dessa motioner. Det arbete som har bedrivits politiskt har visat sig öka i omfattning , ända , när tog upp det här området. har det tillkommit fem mål för konsumentpolitiken, och även delmål för att uppnå dessa mål. Man kan se att det bedrivs ett intensivt arbete även inom EU. Detta berör oss på två sätt, dels eftersom vi är EU-medlemmar och självklart ska följa , dels på grund av den stora gränsöverskridande handel som vi har, med eller utan EU-medlemskapet, med övriga . Det man i EU har tagit initiativ till är en del gemensamma regler just för att komma till rätta med den gränsöverskridande handeln och även tillsyn, som givetvis ska gälla över gränserna, och inflytande för konsumenterna. Man skriver att konsumenters hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen ska skyddas. Konsumenterna ska även få rätt till information och utbildning och möjlighet att organisera sig. Det pågår mycket arbete inom EU. Ett exempel är ett förbud mot vilseledande och aggressiva affärsmetoder. Den lagstiftning som har tillkommit gäller skydd för konsumenters enskilda intressen i förhållande till näringsidkare, men även konsumenters kollektiva rättigheter. Näringslivet har också tagit initiativ till åtgärder för att skydda konsumenterna. Det handlar om att lösa och förebygga problem. Motionsyrkandena är många och går in på många olika områden, men jag kan nämna några. Det handlar om konsumentpolitikens mål, som det finns delade meningar om, det handlar om hur vi ska bedriva arbetet inom EU, till exempel om det framför allt är harmonisering eller minimiregler som ska gälla, det gäller om konsumenträtten även ska gå in på området offentlig sektor och gälla där, det handlar om säker e-handel, det vill säga e-posthandel, och det handlar om marknadsföring och märkning, speciellt könsdiskriminerande reklam, reklam riktad till barn och märkning av manipulerade bilder. Det sistnämnda är någonting nytt. Tanken är att om man på något sätt har manipulerat en bild efter att man har tagit den ska det också synas eftersom det är omöjligt för en konsument att veta vad som är äkta och vad som är manipulerat. Det finns också en diskussion om hur mycket resurser man ska lägga på den offentliga konsumentrådgivningen i förhållande till fristående konsumentorganisationer. Det finns motioner om att man ska kunna lösa fler tvister utanför domstol. Slutligen finns det också motioner om funktionshindrades möjligheter och skydd för funktionshindrade. Det här var ett litet axplock av alla de motionsyrkanden som har kommit. 2 (): Vi silar mygg och vi sväljer kameler. Hantverkare, radiohandlare och livsmedelsbutiker hålls efter med ångerveckor och möjlighet att reklamera och få pengarna tillbaka. Om konsumentskydd i offentlig sektor talar man tyst. Där sväljer man och biter ihop. Det här är sorgligt av flera skäl. Man behöver inte vara ett geni i samhällskunskap för att se var i samhället konsumentmakt och bred konkurrens är som allra klenast och allra mest eftersatt. Offentliga sektorn nämns inte i konsumentsammanhang. Där finns det inga konsumenter. Där behövs det tydligen ingen konsumentmakt. Det är sorgligt, för det handlar just om de mycket viktiga tjänster som utförs i vården, i skolan och i omsorgen. Det är viktiga tjänster i alla människors liv, men det är de tjänsterna som är allra mest skyddade från de höga krav som varje enskild medborgare kan ställa på hantverkare, radiohandlare och livsmedelsbutiker. Det är paradoxalt, för tecknen på bristerna i den offentliga sjukvården, omsorgen och skolan blir allt tydligare. Läs reportagen på nyhetsplats i tidningarna! Läs folkets reaktioner på insändarplats! Känslan av vanmakt är utbredd. Om jag frågade en konsumentrådgivare, för sådana finns ju i offentlig regi, om anhöriga skulle kunna rikta en reklamation mot de ansvariga för brister och missgrepp i vården, omsorgen och skolan skulle det sannolikt bli tyst i luren. Reklamera fel och brister i offentlig sektor kan man inte göra. Några pengar tillbaka blir det inte tal om. Varken konsumentköplag eller konsumenttjänstlag gäller där. Anhöriga och andra engagerade hänvisas till just det samma politiker som är ansvariga för bristerna och missgreppen eller de byråkrater som dessa politiker har anställt. Det är i den totalreglerade ekonomin som konkurrensproblemen är som störst och konsumentmakten som minst. Det hoppfulla är att vi kan göra något åt detta om vi vill. Men då är det mer av öppenhet, mer av konkurrens, mer av rättvisa spelregler som är det angelägna. de stora kamelerna, vård, skola och omsorg, i stället för att lägga så gott som all kraft på att jaga myggor med kanoner. som konsumentens makt är som minst i kontakter med den offentliga sektorn har vi det senaste årtiondet sett hur konsumentpolitiken växer och regelverken för näringslivet blir allt större. Många av de här lagarna är bra, nyttiga och angelägna. Men när reglering läggs till reglering ökar kostnaderna, priserna för produkterna. Och det är konsumenterna som får betala för det här. Det är konsumenterna som får stå för notan. Det här rymmer en inneboende orättvisa. Vi måste öka uppmärksamheten på vilka människor som de här växande konsumentpolitiska regelverken genomförs mot. Alltsomoftast är det nämligen de människor som har sämst möjligheter att göra sina röster hörda. Alltför rigida påbud ovanifrån om hur varor och tjänster ska se ut eller utföras och vilka garantier de ska behäftas med kostar pengar. Det kommer alltid att vara någon som får betala. En del svarar då att det är företagen som får betala. Men varifrån får företagen sina pengar? Till syvende och sist kommer det alltid att vara konsumenterna som får stå för notan. Lagar och regleringar kostar. Är det någon grupp som missgynnas av omfattande och höga krav på varor och tjänster så är det de med lägre löner. Är det så att en medborgare har knappa marginaler i sin hushållskassa, och det är dessvärre många som har det i vårt land, men kanske i stället relativt gott om tid att välja mellan olika varor och tjänster, finns det en stor risk att hon eller han egentligen föredrar produkter eller villkor som har tagits bort just genom alltför omfattande riktlinjer från , från centralt håll. Den grupp som troligen gynnas är i stället den arbetande, och kanske inte sällan stressade, höginkomsttagaren, ungefär som riksdagsledamöter, med lite tid men mycket pengar. tillgodoser konsumentpolitiken höginkomsttagarnas villkor genom att förbättra möjligheterna att snabbt välja varor av hög kvalitet där priset inte spelar så stor roll. Men, fru talman, detta kan väl inte vara syftet med att skydda det breda konsumentintresset? Detta är en politik som rymmer en inneboende orättvisa och som slår mot dem med de allra lägsta inkomsterna. Därför måste vi nu utreda och ta reda på vilka konsekvenser den växande konsumentpolitiken har för prisnivåerna i det här landet. Det finns alternativ. Alternativet till dagens alltmer centralstyrda konsumentpolitik är den fria ekonomin och den goda konkurrensen. Det är bara med god konkurrens som konsumentmakten får ett verkligt genomslag. Det ska vara enkelt att utmana det etablerade, det dominerande och det konservativa. Där ligger makten inte hos någon överhet, varken i näringslivet eller i politiken, utan det är människors verkliga efterfrågan och behov som styr vad som ska finnas på hyllorna i butiken och i vilken kostym välfärdstjänsterna ska sys. Därför, fru talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 6. 3 (): Konsumentmakt och marknadsekonomi går hand i hand. Starka konsumenter kan bara finnas inom en fungerande marknadsekonomi med god konkurrens där det är lätt för nya aktörer att träda till, där det är lätt för den enskilde att välja och där det är lätt att välja bort. Grunden för den konsumentpolitik som liberalerna står för är att värna marknadsekonomin och värna möjligheten till konkurrens, valfrihet för den enskilde och mångfald i utbudet. Det gynnar den enskilde både genom effektivisering och nytänkande och genom att makten läggs i den enskildes händer, makten att välja vilken typ av varor, produkter och tjänster man efterfrågar. Grunden för den liberala konsumentpolitiken är därför att vårda marknadsekonomin och att se till att den enskilde behåller så stor beslutandemakt som möjligt över vilka olika val man ska träffa. är stora delar av det svenska samhället reglerat på olika områden. Det handlar framför allt om att den offentligt finansierade sektorn är styrd av ett regelverk som till stora delar skiljer sig från det regelverk som gäller på marknadens område. För konsumentens, den enskilde medborgarens, del betyder det sämre möjligheter att hävda sin rätt, sämre möjligheter att kunna klaga och få ersättning för fel i de tjänster som man har rätt att förvänta sig när det handlar om produkter och tjänster inom den offentligt finansierade sektorn. Därför, fru talman, är en av de punkter som vi vill trycka på i våra reservationer i det här betänkandet att det är dags att göra en samlad genomlysning av den konsumenträttsliga lagstiftningen för att se hur man kan utsträcka den till de sektorer som den inte täcker på den offentligt finansierade sektorns område. På så sätt kan man stärka den enskildes möjligheter att veta vilka rättigheter man har när man beställer en tjänst, eller efterlyser en tjänst, från den delen av samhället. Det handlar om att se över konsumenttjänstlagen. Det handlar om att se över konsumentköplagen. Men det handlar också om att se över annan konsumenträttsligt relaterad lagstiftning såsom produktsäkerhetslagen. Av den orsaken står även vi bakom reservation 6, som handlar om konsumenträtt inom den offentliga verksamheten. Eftersom grunden för konsumentpolitiken är att stärka möjligheterna att välja och välja bort handlar det också om att den enskilde ska vara säker på att det finns ett regelverk som tar emot ifall något går fel och ifall den vara eller tjänst som man beställer inte uppfyller de krav som man kan ställa. Av den anledningen anser vi att det är centralt att det regelverket blir så gemensamt som möjligt inte bara för utan också för de europeiska länderna i allmänhet. är medlem i den europeiska unionen, och fortfarande haltar regelverket mellan de olika länderna på ett sätt som gör att den enskilde konsumenten inte känner trygghet. Den europeiska kommissionen har redovisat att konsumenter inom EU känner en väsentligt lägre grad av trygghet när de handlar över gränserna inom EU än vad de gör när de handlar inom det egna landet. vilket i sig är en anmärkningsvärt låg andel känner sig trygga över att det finns ett regelverk som ger den enskilde konsumenten stöd när denne handlar inom det egna landet. känner sig trygga över att det finns ett motsvarande regelverk för handel över gränserna inom EU. Det är alltså inte mer än ungefär hälften så många som känner trygghet vid handel över gränserna. Vår övertygelse är att det finns starka skäl att få en så tydlig och långtgående harmonisering som möjligt inom den europeiska unionen på det här området. Det är bara så som den fria rörligheten för tjänster, kapital och varor blir en möjlighet inte bara för företag och andra som har goda möjligheter att bevaka juridiska intressen i olika regelsystem utan också för den enskilde konsumenten. Den fria rörligheten för varor, tjänster och kapital ska kunna komma den enskilde till gagn på samma sätt som för företag. Här finns en stor skillnad mellan och regeringen och för den delen också andra partier. Vi tror att det är viktigt att visar en tydlig viljeinriktning att det är dags att ha en harmonisering på en hög och gemensam nivå av det konsumenträttsliga regelverket i EU. Vi vet att det förekommer ett omfattande arbete både på EU-nivå och inom många av de nuvarande EU-länderna. var tidigt ute med en konsumenträttslig lagstiftning. hinner de övriga länderna i kapp oss i snabb takt. I det läget är det kanske inte längre alltid nivån på konsumentskyddet som varierar utan det är detaljutformningen. Men bara det faktum att man har skilda regler i olika länder, även om de i sig kan ge ett nöjaktigt skydd, skapar en otrygghet som gör att man inte som enskild konsument kan ta till vara de möjligheter som den fria marknaden erbjuder. Avslutningsvis vill jag säga några ord om finansieringen av resegarantisystemet, som har tillkommit för att trygga den enskildes intressen i de fall där resor som man har beställt inte visar sig kunna genomföras på det sätt som man hade förväntat. Det finns en lagstiftning som tryggar den enskildes möjligheter, men den gör det inte på ett konkurrensneutralt sätt. Finansieringen av resegarantisystemet är utformat på ett sätt som innebär en kraftigt ökad börda för de mindre researrangörerna i förhållande till de större. Det kan inte, fru talman, ligga i samhällets intresse att genomföra en konsumenträttslig lagstiftning på ett sätt som försvårar konkurrensen på resemarknaden och som hindrar tillträdet för nya aktörer, de små uppstickarna, de nya entreprenörerna, de som vi behöver fler av i samhället i stället för färre. Av det skälet anser vi att det är hög tid att nu göra en fullständig utvärdering av det regelsystem som finns och att det sätts i gång ett lagstiftningsarbete för att ta fram en alternativ modell, där man bättre tillgodoser de små reseföretagens intressen som man bevarar konsumenternas rätt till skydd. Av det skälet, fru talman, yrkar jag avslutningsvis bifall till reservation nr 8. 4 (): Jag måste hålla med min kamrat i hans inledande konstaterande i hans inlägg i det här ärendet: att regeringen silar myggen men sväljer kamelerna. Också jag vill uppehålla mig vid problemet att konsumenträtten och produktsäkerhetslagen inte gäller de offentliga tjänsterna. Detta är egentligen märkvärdigt. Det skulle ju egentligen vara tvärtom, att de offentliga tjänsterna skulle kunna svara mot högre krav än övrig verksamhet och att det offentliga skulle kunna ge ett större konsumentskydd vad gäller varor och tjänster. De som är beroende av de offentliga tjänsterna är ju faktiskt de små människorna, de som oftast inte kan ha alternativ att välja. De har inga eller små chanser att vare sig utnyttja konsumenträtten eller få en alternativ producent. När regeringen svarar på detta uppehåller den sig vid diffusa begrepp som kund, brukare och medborgare. Låt mig citera följande från s. 27 i betänkandet: Detta fick dock inte, menade regeringen, leda till att medborgarperspektivet i den politiska diskussionen gick förlorat. Det vore således olyckligt med en utveckling som betonar konsumentrollen på bekostnad av rollen som medborgare. Men inte är det så att man är mindre medborgare för att man är konsument, fru talman. Det skulle ju vara märkligt.