prot · GR0999 · 2004-04-21 00:00:00 — Kanske finns det därför skäl att påminna om att högern från tid till annan har smutskastat den allmänna skolan, den förkättrade grundskola som fostrat så många världsledande forskare inom bio- och nanoteknik och som betytt så mycket för att många har kunnat vara med och utveckla vårt land. är skolans roll för tillväxt och utveckling ett viktigt skäl till att insatser för att göra en bra skola ännu bättre står högt på regeringens dagordning. Men skolan är också något ännu större och djupare än så. Den är ett instrument för att ge varenda liten möjlighet att förverkliga sina drömmars längtan. Den är ett redskap för demokratin, och den är en viktig del av barndomen för alla tiotusentals små Arvidar, Linneor och Ahmetar som finns i vårt land. För sedan redovisade en undersökning av elevers, lärares och allmänhetens attityder till den svenska skolan, som nämnde i sin inledning. En liknande undersökning gjordes under den borgerliga regeringsperioden . Vi kan känna stor glädje över att andelen elever som känner sig mycket engagerade i skolarbetet har ökat från till . Det är stort, herr talman. Bakom de torra siffrorna visas att den svenska skolan håller på att nå ett av sina viktigaste mål, att genomsyra eleverna med den lust att lära som är grunden för all inlärning och framgång i skolan. Vi ser också att utvecklingssamtalen börjar få allt större betydelse och att både elever och lärare tycker att möjligheterna att få stöd till de elever som har särskilda behov har blivit större. Bakom uppgifterna att det har blivit lättare att få särskilt stöd finns den målmedvetna satsning som Wärnerssonpengarna står för. Fem nya miljarder satsas på att nå de elever som behöver skolan mest. har det betytt 8 500 fler lärare och andra viktiga tjänster till stöd för barnen. Lärartätheten har ökat markant. Så omsätts politiska beslut i skolans praktiska verklighet. Men visst finns det frågor i som oroar. Även om antalet elever som känner sig mobbade eller trakasserade minskat är det fortfarande alldeles för många. Inget annat än nolltolerans är målet. Det är också allvarligt att både elever och lärare säger att grova ord och svordomar är vanliga i skolan och att många föräldrar oroas av hårda tag på en del högstadieskolor. I den politiska beredningen av en ny skollag som går i gång på allvar måste förutsättningarna för att skapa en god anda, trivsel och lust att lära spela en viktig roll. Det är grundläggande att vi aldrig kan vara nöjda så länge den svenska skolan inte når målen för alla barn, även om vi kan vara stolta över att så många gör enastående fina resultat i vår skola. Det finns två övergripande teman för den svenska skolan : kvalitet och likvärdighet. Det är de begreppen som ska prägla den nya skollagen. Den internationella PISA-undersökningen säger ett entydigt nej på frågan om att kvalitet och likvärdighet ska ses som två konkurrerande politiska mål. Länder som och , som inte sorterar barnen, presterar långt bättre än länder som har hållit fast vid det gamla parallellskolesystemet. Den sammanhållna skolan måste vara målet både nu och . Barn och föräldrar måste kunna lita på närmaste skola. Resurserna ska fördelas efter elevernas behov. Vi har ett särskilt ansvar för de barn som växer upp i segregerade bostadsområden. bekräftar också hur viktiga de läsfrämjande insatserna i skolan är. Engagemanget för läsning har en avgörande betydelse för elevernas framgångar, oavsett föräldrarnas utbildningsnivå. Det tar den svenska skolan fasta på. En framgångsfaktor för svensk skola är kombinationen av ett tydligt fokus på målen för skolan tillsammans med en hög grad av självstyre för de enskilda skolorna. har fått en tydligare roll som granskande myndighet, och skolorna har fått i uppdrag att kvalitetssäkra sin verksamhet. Genom förändrade roll har vi fått en myndighet vars granskande arbete kan bli ett starkt stöd till elever, lärare och föräldrar. Den nya skolutvecklingsmyndigheten ska stötta och stimulera. Det gäller inte minst skolledarna, där den rektorsutbildning som många har efterlyst nu kommer till stånd. I varje län finns de regionala högskolorna som tar ett allt större ansvar för didaktisk forskning och samspel med enskilda skolor. Målet är att en bra skola ska bli ännu bättre och att successivt alltfler elever ska klara målen i både grund- och gymnasieskolan. Det är en sannskyldig flod av motioner som utskottet behandlar i de två betänkandena. Några motioner har lett till tydliga markeringar i skrivningarna. Det gäller inte minst kraven på ett nära och förtroendefullt samarbete mellan hem och skola eller önskemålen om att det ska finnas goda möjligheter till fysiska aktiviteter på skolorna. Många förslag är av den karaktären att de kommer att diskuteras på allvar när vi om går till beslut om en ny skollag. I mycket finns det ganska stor enighet. I annat är vi oense. Det gäller till exempel förslag om att dela upp eleverna i olika grupper i eller förslaget om att utan vidare analys fatta ett principbeslut om entreprenader i skolan. Det är anmärkningsvärt att borgerligheten och så oansvarigt vill driva igenom en fråga som kan få stora konsekvenser för både barn och lärare. Lärarnas egna organisationer är allvarligt oroade för att ett förhastat beslut om entreprenader kan äventyra både kvalitet och långsiktighet. Jag vädjar till de borgerliga och att ändå lyssna på de synpunkter som förs fram av lärarförbunden. Bakom dem står 300 000 lärare. Kanske var det en liten öppning när visade sig så okunnig om vad som faktiskt är sakläget när det gäller entreprenadfrågan att hon inte ens känner till att karaktärsämnena kan läggas ut på entreprenad. Hon berörde inte att utbildningsministern har tillsatt en utredning som noga ska granska just möjligheterna, förutsättningarna och de praktiska effekterna av att eventuellt om det befinns vara rätt lägga ut kärnämnen på entreprenad i gymnasieskolan. Vi socialdemokrater är inte heller beredda att fatta ett förhastat beslut om flexibel skolstart. Det är något som har föreslagits av flera partier och som bestämt avråds av . Sedan finns det mängder av andra förslag i betänkandena. Det är många av tankarna som finns i reservationerna som är både rara, trevliga och kloka. Men låt oss fundera. Ska vi reglera varenda punkt? Vill vi inte att skolorna ska tänka själva, att skolledningarna ska ta ett ansvar, att lärare, föräldrar och elever tillsammans ska forma skolan? Vi kanske inte ska reglera allt. Det är kanske klokt att vi har den självständigheten för den svenska skolan som är lite av dess adelsmärke. Barnen är det viktigaste vi har för deras egen skull men också för att de inom sig bär framtidens möjligheter. Skolan ska vara i ständig utveckling och ständigt förnyas. Men ingen politiker får skjuta från höften när hon eller han hittar käcka förslag bland de tusentals motionsyrkanden som kommer in till utbildningsutskottet. Jag yrkar bifall till förslagen i UbU 11 och 12 och avslag på samtliga reservationer. 144 () replik: må hylla den socialdemokratiska trekvartsskolan. Vi säger att resultatet av skolpolitiken inte duger. må relativisera skolpolitikens uppgift. Vi gör det inte. må osynliggöra de av alla barn som aldrig når målen i , men oj vad stolt hon är över skolans resultat. må negligera de barn vars drömmar om den framtida utbildningen släcks , men oj vad stolt hon är över skolpolitikens resultat. Dessa barn som aldrig når fram finns inte i de socialdemokratiska högtidstalen. har inte en likvärdig skola . I den stad där själv kommer från varierar skolornas resultat mellan 0 och underkända. Det är vad kallar en likvärdig skola. Jag delar inte syn på den svenska trekvartsskolan. Så till de olika lärarförbundens brev. Det intressanta är att varken eller någon tidigare talare har nämnt varför de är oroliga. Det står i sista meningen. De är rädda att detta ska tillmötesgå de kommunalråd av olika politisk färg som inget hellre vill än att med entreprenader som vapen bekämpa de fristående skolorna. Det är det de är rädda för. Det är socialdemokratiska kommunalråd. Yrkandet ingår i en moderat motion. Jag tycker alltid att det är kul när moderata motioner tillstyrks. I den finns också andra saker, till exempel rätt att välja skola för alla barn. Om Socialdemokraterna delar uppfattning och är rädd att det här ska användas för att inskränka valfriheten så bifall de moderata yrkanden om garanterad valfrihet för alla. Vi pratar om fri etablering. Om Socialdemokraterna är oroliga för att detta ska inskränka möjligheten att etablera skolor så bifall de moderata yrkandena om fri etablering. Vi pratar också om konkurrens på lika villkor och om utvärdering av alla skolor på lika villkor. Om Socialdemokraterna är rädda för att entreprenad på något vis ska inskränka detta så bifall de moderata yrkanden. Då slipper ni problemen. Det är det som lärarförbunden är rädda för. 145 () replik: Om det vore så väl att det är oss lärarförbunden är rädda för. Nej, de är rädda för slarv och ytlighet. Det är den typen av slarv och ytlighet som redovisade när han läser deras skrivning. De påpekar för er att ni borde vara rädda för att kommunalråden kan ta entreprenaderna till intäkt för att minska trycket mot friskolorna. Men de påpekar att de är oroliga för att pris ska gå före kvalitet, att kontinuiteten ska försämras. De påpekar, , att det är svårt att upphandla utveckling. Det är lätt att upphandla snöröjning, och det är lätt att upphandla konkreta ting. Men skolan är inte bara dessa konkreta ting. Det är också fråga om utveckling och förändring. De är oerhört rädda för att stora skolkoncerner ska ta över och styra det som lärare, rektorer och elever själva tar ansvar för . Jag tycker att i sin argumentation är djupt ohederlig. Han säger sig vara mycket oroad över situationen för de mest utsatta barnen. Men varför, , föreslår ni moderater en neddragning på av resurserna till kommunerna, trots att ni vet att av kommunernas kostnader rör skolan? Ska vi nå alla dessa elever, varenda knatte, behöver vi satsa mer, inte mindre, pengar på skolan. 146 () replik: är välkommen tillbaka när Socialdemokraterna finns i närheten av det moderata budgetalternativet till skolan. Vi företräder en nationell skolpeng som har omfattat ca 2 miljarder mer än Socialdemokraterna. Inte ens den grenen vinner ni. Däremot noterar jag att stolthet över den svenska trekvartsskolan inte var lika stark i det här inlägget som i hennes tidigare inlägg. Låt mig titta lite mer på vad lärarförbunden säger: kan eleven själv välja skola. Låt oss inte göra begränsningar i denna utveckling. Utmärkt, säger jag, ! Är du beredd att acceptera en lagförändring som garanterar varje barn rätten att välja skola? Man är rädd för risken att kommunens politiker väljer skola och pedagogisk inriktning åt eleverna. Det är också vad lärarförbunden säger. Utmärkt, säger jag, ! Är du beredd att acceptera en lagförändring som gör att skolorna blir fria att själva välja sin pedagogiska inriktning och tar bort en del av kommunpolitikernas befogenheter att styra skolan? Lärarförbunden skriver också: Risken är att kommunerna kommer att styra metoder och pedagogisk inriktning, och därmed skulle den professionella friheten inskränkas. Utmärkt, säger jag, ! Vi har yrkanden i detta betänkande som handlar om kommunala friskolor. Det är för övrigt två rektorer i hemstad som vill få dra i gång kommunala friskolor. Är beredd att styra sådana förändringar som möjliggör detta? Det är ju vad lärarförbunden skriver. har vi hört flera talare från majoriteten upphöja detta brev till den absoluta sanningen om svensk skolpolitik. Där finns ett antal goda ansatser, som jag vet att Socialdemokraterna och avslår. Återigen: Är beredd att företräda en förändring av alla dessa saker och garantera valfriheten för elever, inte inskränka den, garantera etableringsfriheten för skolor, inte inskränka den, garantera villkor för friskolor, inte inskränka dem, samt ta initiativ till att kommunala friskolor ska få dra i gång där man tar till vara lärarnas och professionens pedagogiska kunskaper? 147 () replik: Jag tror inte att det är någon hemlighet för att vi säger bestämt nej till förslag om skolpeng. Skälet till att vi säger nej till det är att vi är övertygade om att det går ut över de barn som har det jobbigast i skolan, de barn som går i skolor där relativt sett många barn har problem, de barn som kanske har begåvningsmässiga handikapp, de barn som har problem med sig hemifrån. Det är de barnen vi är rädda om, och det är därför vi säger bestämt nej till förslag om skolpeng. påstår att har mer resurser till skolan. Han säger att han har en skolpeng som innehåller väldigt mycket pengar . Jag vet inte hur den skolpengen är konstruerad. Jag tror knappast att riktigt vet det. Men vad jag vet är att i årets budget hade 5 miljarder mindre till kommunernas verksamhet än vad regeringen tillsammans med stödpartierna hade. Fördelar man det på den andel som skolan är handlar det om ungefär 2 ½ miljard mindre till skolan. Kanske man ska säga om resurser till skolan ungefär som skalden sade : Se framom henne dimman men bakom henne natt. Det är nattsvart när man tittar bakåt och ser vilka resurser har satsat på skolan. Det är allvarligt, för talar så väldigt mycket och så väldigt gott om de barn man ska satsa på men gör så oerhört lite för att nå rätt. 148 () replik: Ska vi reglera varenda punkt? Det ska vi självfallet inte. Men Socialdemokraterna brukar inte vara så dåliga på att reglera allt möjligt. Låt mig ta en enda fråga, och det gäller skolket. Det är inte bara en utan väldigt många föräldrar som har blivit chockade när de plötsligt har fått meddelande om att studiebidragen för deras barn har dragits in på grund av att eleven har skolkat utan att de har haft en aning om det. I andra fall har polisen hört av sig och berättat om snatteri eller något annat brott som har begåtts under skoltid, när föräldrarna har levt i föreställningen att barnen befinner sig i skolan därför att de har gått hemifrån . Ingen från skolan har berättat för föräldrarna vad som är på gång, förrän det kanske redan är . Då har vi ett förslag om att skolan ska ha skyldighet att göra upp en plan och regler för hur det ska gå till vid skolk, hur man ska anmäla och hur föräldrarna ska få reda på det. Men det säger nej till. Jag har väldigt svårt att begripa det. Min fråga är: Varför? 149 () replik: I min inledning redogjorde jag för att det finns ett antal frågor som vi ska hantera i anslutning till och i ett sammanhang. Det kan finnas frågor som vi behöver reglera. Jag delar helt och hållet uppfattning att vi måste driva kampen mot skolket. Det är väldigt allvarligt när ett antal elever mer eller mindre tappar sin skolgång. Det är mycket allvarligt när föräldrarna inte har fått information om det. Om metod är den riktiga eller inte tycker jag är för tidigt att säga . Jag skulle vilja gå igenom alla de remissyttranden som har kommit på betänkande och gå på djupet i den här frågan. Det är viktigt att vi försöker föra en blocköverskridande dialog kring den här typen av frågor i anslutning till . Jag skulle vilja gå in på några andra frågor som har varit uppe och bland annat ställa en fråga till . Ni har till och med en reservation till förmån för rektorsutbildning, även om det nu har startats en rektorsutbildning. prutar ni väldigt mycket pengar på Myndigheten för skolutveckling och skolutvecklingsanslaget. Jag har så svårt att förstå hur man å ena sidan kan säga att man vill satsa, som ni gör, och å andra sidan dra ned på de pengar som ska gå just till rektorsutbildning och den typen av satsningar. Det känns inte riktigt logiskt. 150 () replik: Jag tycker att ofta får en väldigt liten roll i Socialdemokraternas värld. Där inväntar man regeringsförslag. När det ligger utredningar framme, och där man kan ta reda på vad remissinstanserna har sagt och där man skulle kunna driva en linje från håll som påverkar regeringen när den sedan ska lägga fram sitt förslag när det gäller , bara för att ta ett exempel avslås allt som kommer från oppositionen med hänvisning till att vi ska ta det när regeringen lägger fram sitt förslag. Det är att minska roll till ett minimum. Där skulle jag önska att vi med gemensamma tag kunde lyfta upp roll igen och att ni i majoriteten också vågade göra tydliga ställningstaganden inför ett beslut som regeringen ska ta . Det vill jag gärna ha en kommentar till. Socialdemokraterna gör ofta stor sak av hur budgeten är utformad. är det riktat till , och är det riktat till också. beror det på att man inte riktigt har förstått hur vi har lagt vår budget. Det är ganska krångligt att sätta sig in i alla dessa poster och se var kommunanslagen ligger, hur mycket vi har lagt in i den generella påsen och så vidare. Det som står och påstår stämmer alltså inte. Därför tycker jag inte att vi behöver gå in på det. Annars kan jag gärna göra det, och beskriva exakt hur vi har avsatt mer pengar än Socialdemokraterna till kommunerna för att de ska kunna lägga pengar bland annat på skolan men också på andra viktiga områden. Får jag bara ställa en sista fråga: Delar den svartmålning som lärarfacken ger uttryck för i den skrivelse som de har skickat till oss? Det är ganska skrämmande när de skriver så här: I likhet med gamla tiders fattigauktioner, då den som bjöd lägst för barnen fick dem, kan dagens skola drabbas av krafter som sätter pris före kvalitet och omsorg om eleverna. Jag bara frågar: Står bakom denna skrämselpropaganda? 151 () replik: De som står bakom lärarförbundens skrivning är lärarförbunden. Jag tycker att vi har all anledning att känna respekt för lärarförbunden och lyssna på dem. Det är 300 000 lärare som står bakom dem, och de är allvarligt och uppriktigt oroade. Det är inte så att de till varje pris säger nej till entreprenader, men de är rädda för förhastade beslut. Jag måste säga att jag är förfärligt förvånad över att gick och tog ett beslut om entreprenader dagen efter att vi hade varit på , utan att ens ha väckt frågan med lärarnas organisationer. Det finns allvarliga risker när det gäller entreprenader. Det är därför har satt till en utredning som ska gå väldigt djupt och till exempel titta på konsekvenserna av offentliga upphandlingar och vad det betyder för lärarnas möjligheter till inflytande och liknande. ville inte alls tala om budgeten. Det kan jag förstå. Ni vill ju att staten nu ska göra ett uttalande om rektorsutbildningen, och det är staten som bekostar rektorsutbildningen. Om ni då sparar pengar på anslaget till rektorsutbildningen tycker jag att det med förlov sagt är ganska ologiskt, . Jag kan inte hjälpa att jag tycker det. Jag kan också tycka att det är ganska ologiskt att ett parti som pratar så väldigt mycket om skolutveckling prutar 170 miljoner på det skolutvecklingsanslag som är på 200 miljoner. 152 AXEL DARVIK (fp) replik: började med att ta ansats i den svenska skolan som producerat forskare i världsklass inom flera områden. Jag tycker att det är väldigt bra och väldigt roligt att veta att det är så. Men jag skulle ändå vilja fokusera på de elever som kanske behöver skolan mest, de elever som behöver mer stöd och hjälp än vad de får. Det är ju de som är utgångspunkten i en liberal skolpolitik. Det kanske inte är de starka eleverna som man ska fokusera allra mest på. är det land som satsar mest resurser av alla länder i världen på skolan. Ändå når man bara upp till medelmåttiga resultat. hamnar på sjunde plats vad gäller läsning och på tolfte plats vad gäller matematik. av dem som börjar på gymnasiet når upp till gymnasieskolans mål. Det är alltså som inte når upp till gymnasieskolans mål. Jag skulle vilja veta vilka slutsatser är av detta. 153 () replik: Socialdemokratins slutsats är att vi ska fokusera på de elever som behöver skolan allra mest. Det är därför vi har gjort den kraftiga satsningen med Wärnerssonpengarna som börjar ge resultat ute i skolorna . Det gör vi därför att vi aldrig är nöjda. Jag blir väldigt orolig när Axel Darvik svärtar ned den svenska skolan. Det kom ett resultat som visade att och ligger i absolut topp när det gäller engelskundervisning. Vi har också sett oerhört fina resultat när det gäller läsning och hanteringen av modersmålet i den svenska skolan. Axel Darvik kan inte vara okunnig om att tyska och danska skolpolitiker kommit hit för att se vad som är framgångsrecepten i den svenska skolan. Vi får inte riva ned det som är bra i den svenska skolan. Däremot måste vi fokusera arbetet på att alla elever ska klara målen, för vi kan inte vara nöjda så länge ett antal elever inte klarar de väldigt höga mål vi ställer för den svenska skolan. Vi ska inte svika de elever som har det jobbigast, säger . Men det är ju just det som gör. Ni gör en uppdelning i allmän och särskild kurs för eleverna så att de elever som inte klarar sig riktigt bra i början på högstadiet kommer att komma efter, även om de skulle ha möjligheter att med en starkt individualiserad utbildning få det de behöver inför gymnasieskolan. Ni sviker IV-eleverna och vill inte till något pris se någon form av individinriktat program. Varför talar ni så mycket om de elever som har det jobbigt medan ni i praktiken sviker dem? 154 AXEL DARVIK (fp) replik: Socialdemokraterna är det parti som har skapat den utslagningsskola som vi har . Till exempel är det av gymnasieeleverna som når upp till målen. Vi vill se till att hjälpa de elever som behöver mer stöd och hjälp. Att utbilda nya speciallärare är ett exempel, ett annat är att sätta in stödinsatser tidigt med en tydlig utvärdering. När man upptäcker elever som behöver stöd och hjälp kan man sätta in tidiga hjälpinsatser. Det kan verka som att Socialdemokraterna med sin kravlöshet vill ha en snäll och trevlig skolpolitik, men det är den här kravlösheten som faktiskt har skapat den utslagningsskola som vi har. Även om det i ord kan verka trevligt är verkligheten betydligt råare och kallare, som vi ser, med många elever som slås ut . Det är något som jag tycker att verkligen borde vara orolig för. Tillbaka till min fråga som jag inte riktigt fick svar på. Det är nu ytterst medelmåttiga resultat i skolan med många elever som inte når upp till målen. Eftersom är det land som satsar mest av alla länder på skolan, måste man dra slutsatsen att det är något annat som har gått galet. Jag skulle vilja veta vilka slutsatser drar. säger att jag står här och svartmålar svensk skola när jag pratar om och rapporter. Om det nu är så att hårda fakta är det som är svartmålning går det lite kalla kårar längs min ryggrad, för när man blundar för vetenskapliga rapporter tror jag att man är ganska illa ute. Det är inte någonting som hör en demokratisk debatt till. 155 () replik: Jag delar inte Axel Darviks bild av verkligheten. Det finns områden där vi behöver göra mer, till exempel i matematikämnet. Det hade Axel Darvik och jag en debatt om för sedan. Men vad vill Axel Darvik göra där? Jo, han vill dela upp eleverna i allmän och särskild kurs. Vad är det för stöd? Det är ju att minska kraven på de elever som likaväl som andra elever behöver bra kunskaper i matematik. När vi vill utveckla den svenska skolan genom en förbättrad didaktik då satsar Socialdemokraterna tillsammans med nästan alla andra partier mycket kraftfullt på den utbildningsvetenskapliga forskningen. Vi gör det kopplat till . Vi gör det i tydliga skrivningar i regleringsbrevet till högskolorna. Men för ett parti är det här inte tillräckligt fint, och det är , som säger nej till de här satsningarna. är också det parti som gör de mest dramatiska nedskärningarna när det gäller utveckling av skolan. Ja, Axel Darvik, det talas väldigt mycket från sida om den svenska skolan, men det görs tyvärr väldigt lite för de elever som behöver skolan bäst. Det tycker jag är synd. 156 () replik: Jag tyckte att det var rätt intressant att höra när höll sitt anförande i talarstolen.