prot · GR0987 · 2004-03-24 00:00:00 — Det som fanns med i budgeten var ungefär 30 miljoner men regeringen lovade 1 miljard. I budgeten och i utskottets betänkande hänvisas till att inriktningen i övrigt är att de nya reglerna ska kunna gälla från . Enligt budgetpropositionen kommer ett sådant förslag att presenteras . Det ska bli spännande att få se vad som är på gång. Det borde redan nu finnas några indikationer på hur förslaget kommer att se ut. Det är ju bara lite drygt en månad kvar tills vårbudgeten läggs fram. har tillsammans med , , precis som förut nämnde, förordat den så kallade BEK-modellen att hela värdet av det egna kapitalet får tas upp till beskattning. Också flera av näringslivets organisationer förespråkar denna modell. Modellen har presenterats i utredningen om 3:12-reglerna. Det är viktigt att de små företagens problem snabbt får en lösning. Vi har den lösningen och hoppas att också regeringen kommer fram till att det är dess lösning. Skatteregler får inte hindra att företag kan gå i arv från en generation till en annan. Ett plötsligt dödsfall ska inte behöva betyda att den yngre generationen inte kan ta över ett företag på grund av att man tvingas göra sig av med hela eller delar av företaget för att kunna betala skatter. Generationsskiftesproblematiken måste ses över. Också där är vi i de fyra borgerliga partierna ense. Precis som tidigare sade innehåller betänkandet också en hel del olika punkter om företags- och kapitalbeskattning. Jag håller med och vill uttala min glädje över att motionerna om att frågan om tonnageskatt ska utredas har tillstyrkts ett ärende som, som sagt, dragits i långbänk. Även om inte har någon reservation om en översyn av skattesituationen för ideella föreningar tycker också vi att det är bra och riktigt att göra en sådan utredning. Sedan vill jag säga några ord om kommunerna. anser att verksamheten i kommunerna inte ska bedrivas i bolagsform, utan verksamhet i en kommun ska bedrivas i förvaltningsform. Det är inte säkert att kommunerna ens en gång ska bedriva verksamhet, vare sig i bolagsform eller i förvaltningsform. Självklart ska kommunala bolag inte heller samlas i en koncern. När verksamhet bedrivs i aktiebolagsform försvinner nämligen öppenheten. Dessutom är, som sagt, risken större att kommunala bolag kan konkurrera ut privat företagsamhet. Kommunerna ska inte bedriva verksamhet som någon annan kan bedriva, utan kommunerna ska ägna sig åt kärnverksamheterna. förekommer det att kommunala bolag bildar en koncern. Detta innebär att vinster i ett bolag kan täcka förluster i ett annat. Som ett exempel kan nämnas bolagen i min hemstad . Där har det bildats en koncern. har elkunder hos , vilket gått med vinst, bidragit till att subventionera besöken i djurparken, som gått med förlust. Detta är fullständigt ohållbart. Energikunder ska betala sin energi inte annat som kommunen driver. I andra fall kan förluster i verksamhet genom den här principen undanhålla skatt för staten. Kommuner ska inte syssla med skatteplanering. Det är ett oacceptabelt sätt att plocka pengar till den egna kommunala verksamheten. Därför anser vi i att det måste till lagändringar som omöjliggör skatteplanering genom koncernbildning. Slutligen yrkar jag bifall till reservation 8. 103 PER (): Med anknytning till tidigare inlägg skulle man kunna säga: Heder åt dessa motioner som Socialdemokraterna nu lägger upp för slakt! Man kan tänka sig att förstå vad menar när han försvarar motionshanteringen. Man kan också försöka visionera lite grann och tänka sig en starkare riksdag, en riksdag med utskott som har mer resurser, mer lagtekniskt kunnande utöver den kompetens som vi redan har i utskottet och som är viktig men som gör att vi oftare producerar lagförslag direkt. Då skulle vi inte ha den här hanteringen, utan med partikamrater och andra skulle direkt kunna ta fasta på de goda idéer som ofta finns i motionerna från alla partier. Det om de återkommande motionerna, som vi nu hanterar. Vi har en riktig nyhet annars i betänkandet som också föranleder mitt bifallsyrkande. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 och även reservation 5. Nyheten är att det nu finns partier, såväl i majoriteten som i oppositionen, som gemensamt vill söka lösningar och faktiskt har ett lösningsförslag på de problem som drabbar fåmansföretagare. Jag tänker på det faktum att vi har en fyrpartireservation som föreslår en lösning för den så kallade 3:12-problematiken. En sådan gemensam reservation har vi inte haft förut. Som alla vet räcker det dessvärre inte med , , och röster för att införa den så kallade BEK-modellen. Men att döma av vad vår vänsterpartistiske kollega sagt i medier och på andra håll borde vi kunna komma överens. I den rapport som jag tidigare refererade i ett annat inlägg jag tar mig friheten att visa rapporten här Skatter ur ett vänsterperspektiv skriver och : För att underlätta för företag som vill växa och investera för fler jobb anser vi att en reformering av reglerna med utgångspunkt i BEK-modellen vore bra. Dagens system gynnar företagare som initialt varit kapitalstarka på bekostnad av dem som haft sämre utgångsläge. Jag instämmer med och . Men , och finns det tillfället, måste ni styrka era uttalanden i rapporten och annorstädes med det viktigaste ni har, det vill säga ledamotskapet i riksdag, och faktiskt gå från ord till handling. Annars öppnar ni garden ytterligare för anklagelser om dubbelspel. Fåmansföretagarna har verkligen problem med dagens skatteregler, det vet ni. De borde få stöd av de politiker som inser detta. och tillhör denna grupp politiker det tillstår jag. De bör då agera därefter. Det bör finnas ett tryck på dem så att de gör detta. Det står i utskottsbetänkandet däremot i majoritetens skrivning att ni inte vill att föregriper den pågående beredningen. Men, förstå mig rätt få gärna svara sedan det är den politiska beredningen som görs . Det är nu ställningstaganden ska göras. Varför då inte komma med det från en riksdag där vi har en majoritet för detta? Det är nu BEK-modellen bereds, om den över huvud taget bereds, på . Den ska beredas , för nu finns det en majoritet i kammaren. Kommer inte detta i propositionsform är det inget annat än ett svek från . Det är ett svek mot landets fåmansföretagare, och det är ett svek gentemot alla de läsare som har tagit del av vad och har sagt. Jag läste i apropå den borgerliga enigheten om BEK-modellen att Per säger: Vad roligt. Det är ju vår linje att BEK-modellen ska införas. Jag utgår från att han är rätt citerad i . Jag väntar på att socialdemokraterna presterar åtminstone något vettigt argument för att man inte ska införa BEK-modellen. Jag hoppas att det inte var en brasklapp som gör att när de kommer med vilket argument som helst viker sig Vänstern. Så får det inte vara. Ni måste verkligen känna in på bara huden att man inte kan komma med dubbla budskap i massmedier, i och annorstädes och sedan, när det kommer till kritan i kammaren, svika. Det går inte att sitta på två stolar , inte att tala med kluven tunga, utan nu är det sanningens minut. Är det så att och inte röstar med så förstår jag det vill jag ändå höra Per säga varför, vad som kommer att ske och hur ni kommer att agera. I så fall får vi ta saken i egna händer, , i utskottet. Jag skulle önska att riksdagsmajoriteten även såg till svenska kontra utländskt ägda företag i och de skatteskillnader som råder dem emellan. Inte sällan får man höra socialdemokrater skryta om de utländska investeringarna i vårt land, som om det vore förträffligt och ett bevis på hur bra vårt investeringsklimat är. Men man måste väl också fråga sig vad det är som skapat detta fina klimat. När gratulerade gnosjöborna till de utländska investeringarna var det i själva verket försäljningar av svenska företag till utländska ägare han jublade åt. Missförstå mig inte. Utländska medborgare ska naturligtvis kunna etablera sig i vårt land och skapa välfärd även här, men det måste ske under samma förutsättningar som för svenska. Jag kan inte begripa hur någon skulle kunna hävda att det är rimligt att svenskt företagsägande ska dubbelbeskattas i som utländska företagsägare inte beskattas, utan de kommer undan. Det skapar en orimlig situation för svenska företagare på den svenska marknaden. Ska man hårdra det lite grann är det ungefär som att det är bättre med utländska företagsägare, bättre med utländska kapitalister än med svenska. Kan det vara en ambition när det gäller inkomstfördelning och skillnader i samhället att de framgångsrika företagarna antingen ska vara utländska och bo någon annanstans eller, om de är svenska, flytta härifrån? Det kan inte gärna vara önskemålet. Ändå är det en realitet. Då undrar man: Är det bra med utländska kapitalister men inte med svenska? Är det lättare att hantera? Detta förhållande får inte kallas ett gott investeringsklimat, för då kan vi med säkerhet säga att när de svenska företagen tar slut upphör investeringarna. vill höja bolagsskatten så att diskriminerande företagsskatter kan tas bort. Det är inte med någon glädje som vi föreslår detta. Vi gör det för övrigt, inte tillsammans med, men i enighet med , vad jag förstår. Det är en nödvändighet för att man ska kunna, som vi diskuterade tidigare, ordföranden och jag, lägga skattebelastningen där den gör minst skada. Då bör den diskriminerande skatten tas bort. Ingen företagare vill egentligen heller se att bolagsskatten höjs, men man är beredd att gå med på det. , LRF och Företagarna är beredda att göra detta, för de ser också skadligheten hos förmögenhetsskatten. Kan man inte inse det? Faran med ett alltför stort utländskt ägande är förstås att många jobb plötsligt kan försvinna om företagsledningar i andra länder beslutar om nedläggningar i . Den hotbilden kommer vi aldrig ifrån business islocal, som man säger. Låt oss nu se till att de svenska företagsledarna kan säga samma sak som utländska företagsledare, att det är bra att investera i . 104 PER (): Här behandlas motioner från den allmänna motionstiden som berör företags- och kapitalbeskattning. Jag har redan fått ett antal frågor som jag ska försöka att besvara. Men jag ska börja med att yrka bifall till reservation 3 som handlar om underhållsfonder, alltså möjlighet att göra avsättningar för framtida reparationer i bostadsföretag. Det är angeläget för att man ska kunna genomföra de nödvändiga reparationer som behövs. Den typen av åtgärder är kanske minst lika viktiga som att återinföra ROT-avdrag. Det skulle ge stimulans till fastighetsägare på ett eller annat sätt. Detta innebär bara en framskjuten beskattning eftersom avdraget medges det år som avsättningen görs. När reparationen som sådan utförs blir den ju inte avdragsgill en gång till. Man kan naturligtvis diskutera en utvidgning av detta begrepp till att omfatta även en sådan subvention, men det är inte det som vi menar med skattefria underhållsfonder. Vi inom tror att den typen av riktade åtgärder skulle vara mycket effektivare än ett återinförande av ROT-avdraget. Nog om det. Ett enigt utskott vill nu ha ett tillkännagivande om att man ska utreda tonnageskatten. I det tillkännagivandet skulle vi väldigt gärna ha velat ha med att det ska vara statsfinansiellt neutralt. För att detta ska få en seriös behandling önskar också näringen själv att detta ska vara statsfinansiellt neutralt. De ska betala minst lika mycket skatt som de har gjort . Men för att öka förutsebarheten vill man gå över till det systemet, och det kan ligga någonting i det. ville att man skulle återkomma med förslag. Men det ska ju inte utredas i vilken utsträckning som detta är bra. Om en utredning kommer fram till att detta är bra och att det går att genomföras på ett statsfinansiellt neutralt sätt, då välkomnar också jag ett sådant förslag. Det finns en mängd reservationer till betänkandet om periodiseringsfonder, om fåmansföretag, om 3:12-reglerna och om BEK-modellen. Det finns också en lite underlig motion från om schablonbeskattning i delar av landet. Jag tror inte att man ska införa diversifierade skatteregler, det vill säga olika regler för olika delar av landet, framför allt inte inom företagsbeskattningens område. Det kan leda till väldigt negativa effekter. Det finns också en reservation med anledning av icke inträffad händelse jag vet inte om kammaren har noterat det. har en reservation om att man inte ska göra något åt avkastningsskatten, att den ska vara kvar som den är. Men det finns inga förslag om det. I en utredning diskuterade P.-O. i ett mer långsiktigt perspektiv huruvida man ska ha den här typen av skatteavvikelser. Han pekade på det kostar 67 miljarder och ifrågasätter om sådana skatteavvikelser och det gynnandet av ett visst sparande ska finnas. Jag tycker att resonemanget är bra, men det är inget skarpt förslag. Att reservera sig på det här sättet är ganska udda och lite roligt. Det är en ny inriktning på hur frågorna behandlas i . Sedan finns det några frågor som är under beredning, till exempel generationsskiften. behandlar den frågan och ska lägga fram sitt slutbetänkande . Alla skrivningar och diskussioner om arv och gåva lyftes ur det huvudbetänkande som lades fram nu bara för att man inte skulle låsa fast sig. Det visar att det finns ett ärligt uppsåt att verkligen gå till botten med dessa frågor. Vi kommer över på ärligt uppsåt och annat som har debatterats kring när vi behandlar nästa betänkande. Det finns vissa uppgifter i tidningen som inte får stå oemotsagda. Jag tycker att det är jätteroligt att och nu också har anslutit sig till en BEK-modell, åtminstone till en modell som innebär att man inte enbart gynnar de företag som har en stor kapitalinsats från början. När det gäller BEK-modellen finns det dock en och annan fråga som ännu inte är utredd, och det är hur man ska göra med advokater och konsulter som kan bygga upp ganska mycket kapital. De skulle kunna betala in pengar och sedan tillgodogöra sig en avkastning som är beskattad på en lägre nivå. Det gäller när man byter en arbetsbeskattning mot en kapitalbeskattning. Men där finns ett problem som vi måste komma runt. För att komma runt detta problem kan man diskutera även andra modeller. Men jag har en oerhört viktig fråga till de borgerliga: Hur ämnar ni ställa er till det enkelbeskattade utrymmet, om vi nu ska införa en BEK-modell? Det enkelbeskattade utrymmet kombinerat med en BEK-modell innebär ju ett enormt gynnande av vissa, framför allt av de med väldigt stora kapitalinsatser från början. Vi ifrågasätter alltså konstruktionen med det enkelbeskattade utrymmet och vill använda det som en del av finansieringen. En fråga som det finns all anledning att ställa till de borgerliga är: Hur tänker ni göra med det enkelbeskattade utrymmet eftersom ni vill införa en BEK-modell? Jag kan tänka mig andra lösningar än som undanröjer dessa problem. Det pågår ett ganska intensivt arbete med att reformera 3:12-reglerna. Det har hållits miniseminarier med representanter för olika intressen, alltifrån näringslivsintressen till forskarvärlden, med olika uppfattningar om BEK-modellen. Det har gett oss som varit med ganska mycket att gå igenom och skärskåda. Hur utformar man ett system som dessutom är väldigt enkelt? 3:12-utredaren kom ju fram till att man i stället för att tillämpa BEK-modellen för mindre företag och för företag av en viss storlek kunde man tänka sig en förenklingsregel kombinerad med en form av takmodell som verkligen skulle rikta in sig på företag med anställda. Vid ett visst antal anställda skulle alla 3:12-regler helt tas bort. Då skulle man slippa räkna fram beskattat eget kapital en form av infasning och slippa problemet med konsulter och advokater. Ett sådant system skulle inte kunna missbrukas. Jag vill travestera en känd offentlig person: Låt inte mina tidigare uttalanden bli prejudicerande. Det innebär att jag är beredd att ta till mig andra modeller som kanske till och med är bättre. Det pågår en diskussion med näringslivet om hur man skulle ställa sig till den här typen av modell. Tillsammans kan vi kanske mejsla fram någonting som är enkelt, bra och som inte har de brister som trots allt har. Men inriktningen måste naturligtvis vara, och det står jag fast vid fortfarande, att man inte ska extremt gynna dem som har mycket att sätta in från början och missgynna dem som arbetar upp ett kapital, som man gör med dagens regelsystem. Det gäller att skapa ett system som är tillväxtdrivande, och på den punkten är vi väldigt tydliga. Jag tror jag yrkade bifall till reservation 3. I övrigt har jag inget mer att säga i det här ärendet just . 105 PER () replik: Under Per korta genomgång av ett antal reservationer uppehöll han sig väldigt mycket vid underhållsfonder, och det kan man väl förstå. När han sedan kom till frågan om schablonbeskattning av vissa småföretag kritiserade han och tyckte att i vissa delar av landet lät farligt. Men försöksverksamheter har väl skett förut i vissa delar av landet. Det sade han ingenting om. Det är alltså fråga om en försöksverksamhet. Om vi i någon form av förhållandevis snabb utredning kan komma fram till att det här fungerar bra i landet genast därför att det fungerar bra i andra länder eller något liknande, då behövs ju inte den typen av försöksverksamhet, men det nämnde han inte i sin kritik, så jag vill bara ha med det. När det gäller fåmansföretagen och BEK-modellen tycker jag att Per nu har målat in sig i ett hörn på ett ganska bra sätt. får han visa hur pass stark han är. Det försiggår nu ett propositionsskrivande i . Om det därav skulle komma ut en bättre modell än BEK-modellen, som gynnar tillväxt och den form av risktagande som egenföretagare, småföretagare gör och som också gör att de kan tjäna på detta och ha bra drivkrafter, inte beskattas så att initiativen och företagsamheten kvävs, och det kan stärka skattebaserna och därmed den gemensamma välfärden, så är det bra. Men är det upp till bevis. Jag ser också de problem som nämnde, och jag kan inte säga att jag har en lösning på dem. Det finns en risk med den typen av investering bara för att få inhösta mer i lön. 106 PER () replik: Det sista som Per säger är intressant, att han inser problematiken. Jag tror nog att vi kan mejsla ut någonting som blir ganska bra i slutändan och bra mycket bättre än det system som vi har . Det är det som vi ska eftersträva. Drivkraften måste alltid vara tillväxt och att gynna de företag som anställer folk för att komma ifrån timglasproblematiken, det vill säga väldigt få företag med ett visst antal anställda och att de nystartade företagen tenderar att vara enmansföretag med möjligen någon anställd. När det sedan gäller schablonbeskattningen tror jag inte att man ska göra testerna geografiskt, utan det är bättre att göra dem branschvis. Det är den enda möjligheten. Jag tror också att RSV i sin rapport pekar på att det är kontantbranschen som man i första hand ska vända sig till. Jag tror inte att det är möjligt att göra de här försöken i olika delar av landet. Det rimmar illa med det sätt som vi arbetar på i på skattesidan. När det sedan gäller om jag är tillräckligt stark för att genomdriva detta kan jag tala om att jag tränar i gymmet ungefär . Om jag hinner bygga upp tillräcklig muskelmassa för att klara mig på får vi se. De är ju väldigt många. Det som också är väldigt intressant är hur ni ämnar ställa er till en diskussion om att ta bort det enkelbeskattade utrymmet i sammanhanget. I vissa fall kan det bli extrema skattefria utdelningar som man kan ta emot. Detta som vi har skapat är en sak som inte har nämnts i debatten över huvud taget och som man i det här sammanhanget verkligen kan ifrågasätta, i synnerhet om man ska välja BEK-modellens väg. Per tog upp och det diskuterades i utredningen hur detta skulle användas som en delfinansiering av de andra förslagen, men det kom aldrig med som en slutlig produkt i betänkandet. 107 PER () replik: Vad gäller schablonbeskattningen av vissa småföretag är det inte så att vi menar att våra förslag står och faller med en försöksverksamhet i delar av landet. Vi har drivit detta vad gäller frisörer. Vi har också varit inne på det, i alla fall i interna diskussioner, vad gäller taxibranschen, och så vidare. Det handlar inte om att medvetet vilja missförstå man får nog läsa lite mer noggrant än så utan tanken är att gynna det goda här. När det gäller BEK-modellen igen kan jag bara säga att extrema skattefria utdelningar inte är det som vi är ute efter. Jag vet inte vem som är ute efter det. Vad vi är ute efter är att småföretagsamheten ska blomstra och inte kvävas i sin linda, och vi vill att någonting ska hända och att det ska hända snart. De rapporter som jag har fått från tillväxtsamtal och om vad som försiggår på är inte så betryggande, så måste nu jobba hårt, fru talman. Det finns ju starka motkrafter i det stora partiets rörelse, och gäller det att få bort den här formen av Lidbomeri som det ändå är fråga om. 108 PER () replik: Jag återkommer till detta med det enkelbeskattade utrymmet. Det är en sak som nästan aldrig nämns i debatten, som man nästan tiger ihjäl, att det finns en regel som är extremt gynnsam för ett visst antal företagare. Jag ställer frågan till samtliga borgerliga företrädare och ni får fundera på om ni är beredda att använda borttagandet av det utrymmet som en del i en finansiering, för annars kan det alltså bli väldigt, väldigt gynnsamt, en kraftig överkompensation. Jag har hört att det finns företagare som har tagit ut skattefritt genom att utnyttja detta enkelbeskattade utrymme. Då är vi inne på en lagstiftning som faktiskt en socialdemokratisk regering ligger bakom och som i övrigt är väldigt njugg när det gäller möjligheterna att ta ut till och med kapitalbeskattad utdelning. Här behövs ett klargörande från olika partier om hur man ser på detta. 109 () replik: Per och jag tycks vara överens om att man inte ska kväva utan gynna tillväxt i fåmansbolagen. Med den utgångspunkten är det oerhört angeläget att man kan ändra i de nuvarande 3:12-reglerna och få till stånd de ändringarna så snabbt som möjligt. En utgångspunkt i diskussionerna mellan oss fyra borgerliga partier har varit att det mot bakgrund av Per väldigt starka engagemang för BEK-modellen, och det har noterats även på andra håll, skulle finnas en majoritet i riksdag för att gå vidare med BEK-modellen och uppnå ett resultat relativt snabbt även om vi skulle ha en motspänstig regering. ser Per uppenbarligen vissa problem med BEK-modellen och säger att det kanske finns andra modeller. Som Per vet har inte minst vi från moderat håll pekat på att det finns andra modeller som skulle kunna vara ännu bättre, bland annat ett avskaffande av 3:12-reglerna i förening med att man inför vissa bestämmelser för att undvika ett icke avsett nyttjande av borttagandet. Vad Per borde svara på nu är om han är beredd att se till att det bildas en majoritet i riksdag för att ändra de nuvarande 3:12-reglerna även om Socialdemokraterna skulle vara motspänstiga. 110 PER () replik: vet att det finns ett samarbete som ska utvärderas . Om den utvärderingen går som vi hoppas att den ska gå kommer samarbetet att fortsätta. Då är det inte aktuellt att skapa majoriteter med några andra partier än dem vi samarbetar med. Däremot är det min absoluta förhoppning, och jag är fullkomligt övertygad om det, så det är inte bara min tro, att den här frågan kommer att få sin lösning relativt snart. Jag kan inte garantera att det kommer att vara BEK-modellen som kommer att läggas fram, men det kommer att bli en modell som inte bara gynnar dem som har haft mycket stort kapital att sätta in i begynnelsen av verksamheten. På ett eller annat sätt kommer man att se till att det blir drivkrafter för att bland annat anställa mer folk i produktionen genom att man ökar möjligheterna till kapitalbeskattat uttag. 111 () replik: Det är ju utmärkt om vi verkligen kan få fram ett sådant förslag som är en avsevärd förbättring i förhållande till dagens regler. Jag tror att svenska företagare är oerhört angelägna om att så kommer att ske och att det kommer att ske snart.