prot · GS0936 · 2004-11-24 00:00:00 — Om varit läskunnig eller åtminstone velat läsa hade han kunnat se att detta är en beräkning som finansutskottets kansli gjort för . Det framgick av artikeln i , även om det inte stod i rubriken. Jag måste också betona att detta inte handlar om några beräkningsskillnader; det handlar om åsiktsskillnader. Det är viktigt. Vi vill inte stänga kärnkraftverket och inte heller, men om man säger att detta ska göras är det klart att det kostar pengar. Vi vill inte göra det. Därför är den här uppgiften i , som också någon annan har tagit upp, fullständigt felaktig. Det handlar om åsiktsskillnader. Det är inte beräkningsfel som har gjort för . Det får ni faktiskt korrigera. är faktiskt skyldig kammaren att tala om vad han grundar sin felaktiga information på. mål på skatteområdet är egentligen tre: Vi ska ha låga skattesatser. Vi ska ha breda skattebaser. Vi ska ha optimala skatteintäkter; det ska löna sig att arbeta etcetera. Tillsammans måste vi värna de välståndsbildande krafterna. Det finns ingen annan väg än det för att klara välfärden. Till slut, herr talman, ska jag under mina gå in på en annan sak, något som skatteutskottets nya ordförande inte kan lastas för eftersom hon inte hade tillträtt vid den aktuella tidpunkten. Vi hade för sedan en föredragning av generaldirektör . Han påvisade ett väldigt underskott i budget i förhållande till de uppgifter som regeringen lagt på dem. Det har att göra med den effektivitet vi har i skatteindrivningen. De uppgifter vi fick i skatteutskottet visar att underskottet i budget hade ökat med . Jag menar att för att få legitimitet i hela måste man arbeta mycket effektivare mot skattefusket. Det måste, inser också jag, i huvudsak göras genom ändringar i skattesystemet. Men i kontrollapparaten och så vidare är det också nödvändigt att se till att får de resurser som de anser sig behöva för att utföra de uppgifter som regeringen i sitt regleringsbrev ålagt dem. har man inte gjort detta. gör en bra insats alla dess medarbetare gör det. Allra sist: föreslår en ökning av budget med . Vi tror att det, väldigt lågt räknat, skulle innebära en utväxling med en tiopotens alltså mer. Jämfört med beräkning att undanhölls från beskattning är 2 miljarder en något försiktigt tilltagen summa. 56 PER (): Skatter är nödvändiga för att finansiera gemensamma angelägenheter. Därmed är de nödvändiga för det gemensammas bästa. Skatter ska också vid behov användas för att främja samhällsekonomisk balans, tillväxt och ekologisk hållbarhet och garantera alla invånare trygghet och värdighet. Skatter är också allvarliga ingrepp i enskilda medborgares ekonomi och måste därför ha lagligt stöd och vara etiskt legitima. Skatter har således ett självklart statligt perspektiv. I detta perspektiv är det angeläget att medborgare uppfyller sin skyldighet att genom skatteinbetalningar fullgöra sina plikter gentemot det gemensamma samhällsprojektet. Det är ett brott mot solidariteten och skattemoralen och i förekommande fall mot skattelagstiftningen när medborgare undandrar sig sin skattskyldighet. Men skatter har också ett medborgarperspektiv. I detta perspektiv är det angeläget att staten uppfyller sin skyldighet gentemot medborgarna: att förvalta skattemedlen väl och att utfärda och upprätthålla en etiskt legitim skattelagstiftning. Detta innebär att skattelagstiftningen ska vara i enlighet med grundläggande etiska värden och vedertagna skatterättsliga principer. Den totala skattenivån, enskilda skattenivåer och enskilda skatters konstruktioner bör således fortlöpande granskas avseende sin etiska legitimitet. När denna legitimitet inte finns för enskilda delar i skattesystemet eller för det totala skattetrycket reagerar medborgarna med skatteplanering, skatteundandragande, skatteflykt och också skattebrott. De här två perspektiven är som kommunicerande kärl. Brister legitimiteten undergrävs skattemoral och solidaritet. När vi hälsar vår nya ordförande i skatteutskottet välkommen till den första debatten här vill jag fråga vad hon anser om de skatterättsliga principerna och om legitimiteten naturligtvis laglig, rättslig, legitimitet och den etiska legitimiteten vad gäller vårt skattesystem, skattetrycket och enskilda skatter. har som vi har hört här , men det behöver upprepas världens högsta skattetryck. Skatten ger sken av att vara progressiv. Men i verkligheten betalar fattig som rik i regel i skatt. Ofta är det dessutom så att människor med lägre inkomst betalar en större del av sin inkomst i skatt än de med högre inkomst eftersom de kan planera på ett annat sätt. Många med högre inkomst har större möjligheter att skjuta upp eller till och med att planera bort delar av sin skatt. En stor del av skatten är dessutom maskerad då det här inte syns i lönekuvertet. Dagens skattesystem kan således hävdar jag, men det kan naturligtvis diskuteras beskrivas som att det hindrar människor från att förverkliga livsprojekt och visioner. Skattetrycket är så hämmande att nu med statsmakternas goda minne fått se, som vi har hört, en del i andra länder helt naturliga näringar bli olagliga. Hushållstjänster är ett exempel. De finns ju nästan inte i vit bemärkelse. Byggbranschen och kontantbranscher såsom frisör-, taxi- och restaurangbranscherna har sina väl kända problem. Hederliga småföretagare får då konkurrera med en omfattande svart verksamhet. För alla dessa småföretagare är skattesystemet i sin nuvarande utformning orättfärdigt och illegitimt. Vi hörde tidigare i en replikväxling att arbetet till exempel med 3:12-reglerna bör påskyndas. ord om svenska folket som fifflare naturligtvis oförskämt, men det ligger också en sanning i det gör sig åter påmint. Budgetpropositionen rymmer, enligt min mening, en hel del skadlig skattekohandel mellan Socialdemokraterna och stödpartierna. Det svenska skattesystemet är, och riskerar att ännu mer bli, ett lapptäcke utan strategi, vision och medborgerlig förankring. Jag är inte ens säker på att ni i de tre partierna fullt ut delar min beskrivning av de två perspektiven. Å ena sidan har vi det statliga perspektivet som är självklart. Å andra sidan finns det också ett medborgerligt perspektiv, att man faktiskt kan ställa krav på lagstiftningen på det här området. Den socialdemokratiska majoriteten i och regeringen ansvarar för skattesystemet. Detta system och en rad ändringsförslag i skattelagstiftningen nu finner jag inte vara i enlighet med de skatterättsliga principer som statsmakterna ändå borde följa. Till och med LO:s chefsekonom har dömt ut regeringens skatteförslag i årets budgetproposition som en urholkning av rättvisan. Min undran, herr talman, är om och hur vår nya ordförande i skatteutskottet ställer sig till de här frågorna. Jag ska ta ett exempel. Regeringen föreslår nu att arvs- och gåvoskatterna slopas. Men hur motiveras detta i den budgetproposition som vi debatterar? Ja, det första angivna skälet är att arvs- och gåvoskatterna är för kostsamma att administrera relativt intäkterna. Det andra argumentet i budgetpropositionen är att det är lätt att planera bort de här skatterna. Mot bakgrund av detta och med syfte att underlätta generationsskiften i företag kommer så förslaget om att avskaffa AGL. Ingenstans står det något om alla dem som drabbats orättfärdigt vid till exempel den ena makens död eller vid generationsväxling i företag, då företaget gått i konkurs eller sålts på grund av arvsskatten. Inget nämns om avsaknaden av moralisk legitimitet och de tragedier som länge följt denna beskattning. Ingenstans står det om de fall, likt , där den beräknade arvsskatten lett dödsbon i konkurs. Sedan kommer vi till den okänsliga avvecklingsperioden. försätts medborgare återigen i trauman medborgare som befinner sig i livets slutskede. Jag kan inte begripa att man kan bortse från den typen av konsekvenser. Ni gör det igen. Det var samma visa när arvsskatten mellan makar och sambor skulle tas bort. Det är en bra reform, och jag kan inte se annat än att det borde vara självklart att genomföra avvecklingen från den dag den proklameras i kammaren. Det finns dessutom, med stöd i regeringsformen, prejudikat för detta. Men då brukar det gå åt andra hållet, herr talman. Då ska skattepengar tas in och skatteplanering förhindras. blir det i många fall en makaber ekonomisk kamp mot döden fram . Jag kan inte begripa hur ett bra regeringsbeslut kan hanteras så fel, hur det kan bli så cyniskt, även om jag inte tror att regeringen eller majoriteten avser att det ska bli så hårt, cyniskt och kallt. Är det bara det statsfinansiella läget och fiskala skäl som räknas? Är det de skälen som förblindar majoriteten, Nuder, den nye finansministern, och hans kolleger? Det är en bra reform, även om nu Socialdemokraterna, herr talman, mer eller mindre tvingats till reformen, men den kan inte genomföras på ett känsligt sätt. Jag kan ärligt talat inte förstå detta. 57 (): budgetförslag lägger grunden för en förnyelse av statsskicket. Vi vill motverka dagens starka centralstyre och skapa ett kommunalt självstyre som inte fungerar på nåder. I stället vill vi genom en klar och tydlig maktfördelning med staten ge kommunerna rätten att själva besluta över sina angelägenheter, som de har erforderliga resurser i sin hand. Här tydliggörs vilka som ska besluta om vad, helt i enlighet med federalismens principer. Det innebär att de individuella fri- och rättigheterna stärks. Vi eftersträvar ett skattesystem där individers och familjers självbestämmande sätts i centrum. Fattigdomsfällan ska tillhöra det förgångna. inkomstskatteförslag ger därför mer pengar till dem med de låga inkomsterna. Företagen ska stimuleras så att tillväxten och därmed sysselsättningen ökar. Här är såväl skatter som regelverk viktiga faktorer för att vi ska kunna lyckas, men kanske framför allt attityden gentemot våra företagare. Här måste en ny syn på företagandet skapas så att vi kanske främst får de små och medelstora företagen att stanna kvar i med sina verksamheter. Förändringen av arvs- och gåvoskatten är ett steg i den riktningen. Men från vill vi gå vidare. Vi föreslår en successiv sänkning av förmögenhetsskatten med ett slopande av skatten . Förändringen av 3:12-reglerna är en annan fråga som snabbt måste lösas då den är direkt tillväxthämmande. De svenska jordbrukarna har lyssnat till regeringens löften om sänkt dieselskatt. Det var en viktig del i den så omtalade ryggsäcken inom de gröna näringarna. Jag konstaterar efter budgetförslaget att ryggsäcken fortfarande kommer att vara fylld. I samband med EU-inträdet chockhöjde regeringen dieselskatten för bönderna. Man ansåg att bönderna skulle vara vinnarna på EU-inträdet. I höstens budget lovade regeringen att löftet skulle infrias. Det som skedde var en sänkning med , som man höjde skatten med som skatten på handelsgödsel återinförs. Det är en skatt som är helt unik för och i EU-sammanhang. Den skatten motsvarar ca . Sänkningen blev alltså inte vad näringen förväntade sig och hade blivit utlovad. Svenskt jordbruk ska vara konkurrensutsatt, men det kräver också att det ges lika möjligheter som övriga länders jordbruk. Så är det inte . Från ser vi det som naturligt att vi har samma skattenivå på diesel till jord- och skogsbruket som övriga EU, nämligen . Man kan då notera att vårt grannland har en skattenivå på . Vi talar oss varma för konkurrensneutralitet i andra sammanhang. Är det inte dags att även ha det på det här området? Fastighetsskatten är en annan mycket omdiskuterad fråga. Fastighetsskatten och förmögenhetsskatten går hand i hand. Det vill vi ändra på. Värdet av det egna hemmet ska därför inte tas upp till förmögenhetsbeskattning. Vi vill också sänka uttagsprocenten successivt i fastighetsskatten som vi inför ett takvärde på markvärdet. Allt detta är för att mildra effekterna för hårt drabbade människor. Från sida ser vi det inte som realistiskt att helt ta bort fastighetsskatten i ett kortsiktigt perspektiv. Men vi kommer målmedvetet att steg för steg undanröja de negativa effekterna som finns . Grundprincipen är att så länge man bor i en fastighet ska skatten vara rimlig som kostnaden tas ut när man en gång säljer sin fastighet. jag bor i mitt hem ges jag rätten att göra avdrag för arbetskostnader för reparationer, ombyggnader och tillbyggnader, de så kallade ROT-avdragen. Om jag vill ha mer tid för min familj och därmed köpa hushållsnära tjänster blir det stopp för skatteavdrag. Vi vet att många människor har svårt att få tiden att räcka till . Ett alltmer krävande arbetsliv ska kombineras med hämtning på förskolan eller efter fotbollsträningen. Från är vi bekymrade över den alltmer ökande tudelningen, där man antingen tvingas ge i form av heltidsarbete, familjeliv och andra sysslor, eller också tillhör man, i likhet med en dryg miljon svenskar, den grupp som inte går till jobbet en normal arbetsdag på grund av sjukskrivning, arbetslöshet eller liknande. Här måste ett nytänkande till och ett stort mått av sunt förnuft. En rimlig åtgärd är att ge en skattesubvention om på arbetskostnaden för dessa tjänster. Det är underligt att det är gångbart i en socialdemokratisk regering i men inte här. Det kan inte vara en ideologisk fråga. Frågan är egentligen vad orsaken är att man i ett socialdemokratiskt hämmar utvecklingen. Jag anser att regeringspartiet här saknar en helhetssyn. Regeringens strafflista gentemot landsbygd är lång. Höjning av fordonsskatt för personbilar, såväl diesel- som bensindrivna. Höjning av fordonsskatt för lätta lastbilar. Höjning av bensinskatt. Höjning av dieselskatt. Slaget är hårt, och detta sker bakom förevändningen om en grön skatteväxling. Från ser vi detta som en direkt fiskal åtgärd riktad mot bygder som är hårt drabbade. Vi avvisar därför regeringens förslag på det här området. I stället föreslår vi en grön inriktning där alternativa drivmedel stimuleras. Förutom befrielse från koldioxidskatt och energiskatt på förnybart bränsle bör vi ge en extra rabatt på energiskatten för det fossila bränsle som blandas med det förnybara. Det innebär skatterabatt för etanolbränslen vad gäller inblandningen av bensin. Vi vill också stimulera försäljningen av miljöbilar genom en direkt subvention om per bil för att på det sättet påskynda utvecklingen i positiv riktning. vill vi reducera förmånsvärdet på tjänstebilar som drivs med förnybara bränslen i samma syfte. Det här är åtgärder som ger en direkt miljömässig effekt som de påskyndar den inhemska produktionen av etanol. De är inte heller inriktade på direkt fiskala åtgärder som regeringens förslag är. Avslutningsvis några ord om tullen. Vi från ökar anslaget till tullen som vi vill förflytta verksamheten från skatteutskottets ansvarsområde. Tullen har tidigare haft en fiskal inriktning, men har en inriktning som innebär bevakning av införselregler. Det är en verksamhet som till stor del består i bekämpning av smuggling av narkotika, sprit och andra varor. Som vi ser det hör den här verksamheten intimt samman med den polisiära verksamheten och bör alltså finnas under justitieutskottets ansvarsområde. Som hanteringen i är hamnar detta förslag mellan stolarna eftersom förslag inte kan prövas i justitieutskottet. Jag vill alltså framhålla att målsättningen är att verksamheten flyttas från skatteutskottet till justitieutskottet, och vi avser att återkomma i den frågan i samband med vårpropositionen. Vid sidan av min beskrivning av förslag finns en mängd andra förslag såsom ställningstagandet till trängselavgifter, punktskatter och framför allt åtgärdsprogram som stärker såväl det lokala som det regionala självstyret, men som framför allt innebär en förstärkning av individens rätt att själv kunna bestämma över sitt liv. Jag hänvisar till motioner i respektive ärende för den som vill fördjupa sig i en samhällsbyggnad byggd på federalismens principer, och jag instämmer i det yrkande som har framställt. 58 (): Med skatterna finansierar vi den gemensamma välfärden. Skatterna ska vara utformade så att de stimulerar till arbete, investeringar, utveckling och till minskade sociala och ekonomiska orättvisor. Vi socialdemokrater kan aldrig acceptera att de redan välbeställda får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vård, skola och omsorg. Hur skatterna ska vara utformade, vilka som ska betala, hur höga respektive låga de ska vara är frågor som ständigt finns med i den allmänna debatten. Många har synpunkter. Av dem som hörs vill de allra flesta ha lägre skatter. hör vi också krav på mer resurser till vården, mer pengar till polisen, större satsningar på infrastrukturen, mer stöd till glesbygden för att ta några exempel. Avvägningarna blir många och viktiga. Detta kräver en fortsatt ansvarsfull ekonomisk politik. Vi ska betala för det som vi gemensamt konsumerar. Utmaningarna är stora. Arbetslösheten är fortfarande för hög och sysselsättningen för låg. Klyftorna måste minska, jämställdheten öka och välfärden förbättras. En god grund för rättvisa och trygghet är lagd. Men arbetet för rättvisa och trygghet ska ständigt fortsätta. De åtgärder som regeringen föreslog kompletteras nu med ytterligare insatser. De nya förslagen omfattar åtgärder för att minska arbetslösheten, förbättra välfärden, stärka kommunernas ekonomi, säkra miljöstyrningen, öka företagens konkurrenskraft samt höja hushållens köpkraft och avkastning på arbete. Ytterligare ett steg tas när det gäller kompensation av egenavgifterna till pensionssystemet. Grundavdragen höjs som ett led i den gröna skatteväxlingen. Förändringar föreslås i arvs- och gåvoskatten som underlättar för företag och företagare. Goda framtidsvillkor för våra barn och barnbarn kräver ansvar för miljön. Den gröna skatteväxlingen fortsätter därför. Höjda skatter på miljöbelastande verksamhet växlas mot sänkta skatter på arbete. Det betyder att omställningen av till ett ekologiskt hållbart samhälle fortsätter. Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar legitimiteten i skattesystemet och är i förlängningen ett hot mot välfärden. Det ekonomiska behovet av att alla gör rätt för sig har ökat i och med att en växande del av befolkningen ska försörjas av en minskande andel yrkesaktiva. Regeringen har lagt fram en handlingsplan med ett omfattande åtgärdspaket mot den ekonomiska brottsligheten. Som ett led i bekämpningen av skattefusk pågår det till exempel ett arbete med ett system för schablonbeskattning av småföretagare, krav på typgodkända kassaregister inom kontantbranscherna, byggentreprenadavdrag i bygg- och anläggningsbranscherna, förbättrat administrativt samarbete på skatteområdet och ändrade regler för F-skatt. Efter omorganisation är en rikstäckande myndighet. Det betyder att befintliga resurser kan användas på ett mer effektivt och rationellt sätt. I samband med ekonomiska vårproposition tillfördes 20 miljoner extra för en utökad F-skattekontroll. Som jag nämnde tidigare är skatterna ett ofta debatterat ämne. En av de senaste skattefrågorna i den allmänna debatten gäller skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Och det är ingen hejd på vad mycket gott som skulle åstadkommas om vi skattesubventionerar dessa tjänster: Jämställdheten mellan kvinnor och män skulle öka, en stor svart arbetsmarknad skulle bli vit, arbetslösheten skulle minska, barnfamiljers situation skulle underlättas och så vidare. Nackdelen är att detta kostar pengar och att det måste ställas mot andra önskade reformer. Jag tänker direkt på tandvård för äldre, äldreomsorg, mer pengar till sjukvården och så vidare. Jag tycker att det är viktigt att man funderar noga över vad som är mest angeläget. För att det inte ska bli några missförstånd vill jag tydligt tala om att jag inte har några invändningar mot att män och kvinnor betalar för att få hjälp med städning, tvättning och strykning. Det tycker jag är helt okej, men jag tycker inte att vi alla ska vara med och betala det över skatten. Ofta jämförs skattesubventionerad städning med ROT-avdrag. Då använder man jämställdhetsargument och frågar varför mäns arbeten är värda mycket mer. Jag utgår ifrån att de som argumenterar så ändå vet att ROT-avdrag är en tillfällig konjunkturåtgärd för att flytta investeringar i tiden. Jag har inte hört någon förespråka ett tillfälligt avdrag för hushållsnära tjänster. Dessutom är byggnadsarbeten investeringar medan städning ska göras gång på gång. Man säger också att skattesubvention skulle minska svartarbetet i städbranschen. Ja, det skulle det kanske göra, men med det argumentet borde man också skattesubventionera hotell- och restaurangbranschen och frisörer. Menar man att staten ska skattesubventionera alla branscher där svartarbete förekommer? Jag vill tala lite om det välfärdssamhälle som vi finansierar med skatter. Vi socialdemokrater är stolta över den generella välfärdspolitiken i , och vi vill fortsätta att utveckla den. Vi tycker att det är viktigt att alla får del av välfärden och att alla är med och betalar. På så sätt fördelar man resurser mellan människor och över livet. Med en generell välfärdspolitik minskas klyftor mellan människor. Alla har rätt till bra sjukvård, bra skola, bra omsorg och tillgång till ett rikt föreningsliv oavsett hur mycket pengar man har i den egna plånboken. Ett jämlikt välfärdssamhälle är ett mjukare samhälle att leva i. Det är ett samhälle för alla, inte bara för några. I vårt samhälle ska alla vara med och betala skatt, men alla får också något tillbaka. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 59 () replik: Jag vill inleda med att hälsa välkommen till skatteutskottet som dess ordförande. Socialdemokratiska företrädare har understrukit vikten av att tidigt ha tillgång till riskkapital för att få fler nya företag. Kapitalet finns där, men det finns inte i och framför allt arbetar det inte i . Förmögenhetsskatten driver det ur landet. har gjort ett exempel om vad som händer om strömmen av kapital från vänder. Man har utgått ifrån att blott en tiondel av de beräknade flyktade 500 miljarderna återvänder till . Med en beräknad avkastning på och skatt på den avkastningen innebär det till statskassan. Nyinvesteringar till följd av detta inflöde av kapital beräknas ge 25 00030 000 nya jobb, vilket i sin tur skulle ge skatteintäkter på 5 miljarder. har givetvis ett speciellt intresse av frågan som är legitimt, men uppgifterna i sig synes inte orimliga på något sätt. Vissa bedömare säger också att det kan vara häpnadsväckande 1 000 miljarder som har runnit ur landet, och då får man givetvis skala upp det här exemplet. Om man utgår från dessa och många, många liknande uppgifter, herr talman, är min fråga till skatteutskottets ordförande: finns det inga förslag med i det här budgetförslaget om att ta bort den skadliga tillväxtfientliga förmögenhetsskatten? 60 () replik: Först vill jag tacka för välkomnandet. Vi kan konstatera att höga skatter inte på något sätt motsäger en hög tillväxt. Det är faktiskt fastslaget av forskare att man på det här sättet verkligen kan kombinera de sakerna, så jag är inte så säker på att förmögenhetsskatten och de beräkningar som gör är så självklara och så oomtvistade. Men det pågår ett arbete med att förändra förmögenhetsskatten, och jag tycker nog att vi ska låta det arbetet fortsätta. Jag måste säga att ibland funderar jag över . Först sade man att lönerna i börsbolagen var för låga, sedan ville man ha sänkt förmögenhetsskatt, och sedan ville man ta bort arvs- och gåvoskatterna. Vi känner ju igen det här hela vägen. vill man dessutom ha betalt för att städa hemma. Så jag är inte så himla imponerad, måste jag säga, av Svenskt Näringslivs tillväxtpolitik. 61 () replik: Förmögenhetsskatten fungerar som en taggtråd i samhällsekonomin och hindrar företag från att växa. Den slår direkt mot den ekonomiska tillväxten, och det menar jag är ganska klart visat . Detta får i förlängningen följden att vi alla blir relativt sett fattigare. Inom EU överger alltfler länder förmögenhetsskatten. Bland 30 medlemmar finns skatten kvar i åtta länder. avskaffades skatten i , , och .