prot · GR09103 · 2004-04-27 00:00:00 — Jag skulle verkligen uppmuntra och välkomna om de väljer att profilera sig på det sätt som beskriver med ett utbildningsutbud, med internationellt samarbete och med att ta ledartröjan för att skapa ett starkt svenskt deltagande i det arktiska samarbetet, precis som man gör i sydöstra när man talar om Östersjösamarbetet. Med de resurser man har till förfogande profilerar man sin utbildning, söker kontakt med andra universitet och högskolor och skapar samverkansorgan. Det är positivt, och det är det jag förväntar mig att gör med det uppdrag de har att använda sina resurser på bästa möjliga sätt. Regeringen ska också gärna lyssna till de tjänstemän som hävdar vill ha steg i den riktning som han själv föreslår. Vi ska naturligtvis ta ställning till om det behövs ytterligare medel, men allt det här goda som vi talar om borde man också kunna få med de resurser som finns på . 10 (): Vi ska ju gå vidare med en debatt som är ganska lik den här och som ju egentligen binder ihop det här med ändå, men har jag nu till förfogande kan jag inte slösa bort dem, utan jag vill vädja till ministern att titta noga på det här i budgetförhandlingarna. Jag har inte någon kunskap om de projekt som utbildningsministern här nämner Östersjösamarbetet till exempel men av den kunskap jag har och av de studiebesök jag har gjort åt det hållet har jag aldrig hört att någon har tagit på sig stora forskningsuppgifter eller uppgiften att vara ledande i universitetsfrågor utan att få något stöd av regeringen. Mig veterligen har man inte heller i de andra länder som jag här talade om, till exempel och , tagit på sig att vara ansvariga för utan att ha fått speciellt för detta öronmärkta pengar, eftersom det är ett speciellt samarbete. Jag tror heller inte att man kan lägga ansvaret på budget. Här är det ju så att varje land och vissa speciella universitet har tagit på sig ansvaret för just dessa frågor. Än en gång: Det skulle kännas bra för den svenska representationen och för alla partier i , tror jag, om tog sitt ansvar för och bestämde sig för att det är som blir huvudorten. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:418 om naturvetenskapliga forskningsstation 11 Utbildningsminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att forskningen som bedrivs vid naturvetenskapliga forskningsstation, särskilt vad gäller ekologisk och geologisk forskning, säkras för framtiden. Biologisk och geovetenskaplig forskning är viktig för förståelsen av det biologiska kretsloppet och hur människan påverkar naturen. I denna forskning är möjligheten att bedriva fältstudier en viktig komponent. Ekologiska och geovetenskapliga fältstudier görs på flera forskningsstationer i landet, varav är en. naturvetenskapliga forskningsstation bedriver en viktig verksamhet som möjliggör för forskare att utföra vetenskapliga undersökningar i den subarktiska miljön i fjällkedjan. Stationen har drivits av Kungl. Staten ger stöd till KVA genom ett årligt bidrag. KVA fördelar sedan sina sammantagna resurser till både Abiskostationen och andra forskningsanläggningar som tillhör . höjdes det statliga bidraget med och uppgår , 2004, till . Men staten ger även på andra sätt stöd till forskning inom ekologi och geovetenskap. Förutom det direkta statliga anslaget till universitet och högskolor ges forskningsmedel från framför allt och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. fördelar totalt för grundforskning inom alla områden varav 2004 ges till forskning inom ekologi och geovetenskap. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, med en budget om mer än 2004, ger mer än till forskning inom ekologi. Forskningsråden fördelar medel efter en kvalitetsbedömning av inkomna ansökningar gjord av aktiva forskare. Storleken på bidragen till enskilda områden är därmed beroende av kvaliteten på de inkomna ansökningarna. finansieras dessutom miljöforskningen i med , varav det i verksamma är en viktig del. Genom statens bidrag till Kungl. och forskningsstöd från , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt lärosäten med forskning inom berörda områden, ges ett omfattande stöd till den forskning inom ekologi och geovetenskap som bland annat bedrivs vid naturvetenskapliga forskningsstation. 12 (): Ja, det blir lite av samma procedur igen. I det arktiska arbetet inom är ju också naturvetenskapliga forskningsstation ett viktigt inslag. Det är ju så att när vi jobbar politiskt måste vi sätta oss in i de områden som vi jobbar med. Och våra nordiska vänner i det arktiska arbetet eller våra vänner från och är väldigt noga med att tala om sina fördelar, sina forskningsstationer och sina universitet som bidrar till verksamheten. Det som jag har saknat lite är möjligheten att lyfta fram viktiga svenska funktioner i arbetet. Det är därför jag har lyft in de här två frågorna i kammaren och upp till utbildningsministern, för att vi verkligen ska ta fram de projekt och de institutioner som finns i och som har en kapacitet, en kunskap och en historia som inte får glömmas bort. Det betyder att jag tog med mig på internationella kansliet och besökte under en arbetsdag för att se vad som förekommer där eftersom vi hade haft det här uppe till diskussion i parlamentarikergruppen. Det fanns människor i det häradet som påstår att det är kritiskt med forskningsstationen i , även om det inte är kritiskt när det gäller tillgång till lokaler, natur och utsikt det är vackert där uppe, helt fantastiskt, speciellt ! Det var lite vintrigt när vi var där, och vackert var det då också. Det var två vackra dagar! Men det man blir så fäst vid när man kommer dit, och som jag tror att utbildningsministern måste ta till sig ordentligt, är just den forskning som är , herr talman, där man skriver ned alla data som behövs för forskning om både väder, vind och den natur som finns runtomkring. Är det något som jag tror och hoppas på att den regering som vi nu har inte tar lätt på så är det den arktiska miljön. På varje möte vi har med visas vi en bildserie om hur utvecklingen är i och hur viktigt det är att forskare lär sig hur miljön utvecklas i det arktiska området. Ska man gå någonstans och vara någonstans och forska på utveckling av arktiskt arbete ur miljösynpunkt och geologisk synpunkt, ja, då måste man till och läsa alla forskningsresultat som finns från under . Det jag är orolig för är det här: Det låter som många miljoner, och Kungl. har ansvaret, men vad gäller den monitoring som innebär miljöövervakning är jag orolig för att om inte den tar ansvaret för den så kan den dö bort. Det vore en katastrof. Det är vad min lilla fråga gäller. Finns det möjligheter för regeringen att ge ett extra stöd med öronmärkta pengar till just för miljöövervakningsarbetet? Det är vad det först och främst handlar om. 13 Utbildningsminister (): Också jag har varit där och även i egenskap av utbildningsminister. Det är en väldigt fin verksamhet och väldigt fint belägna lokaler, det måste man säga. är det Kungl. och inte regeringen som bedriver verksamhet där. Däremot stöder vi KVA med resurser, och vi förväntar oss att de driver verksamheten i . Regeringen har inte sparat på Kungl. Vi har tvärtom ökat våra anslag. Däremot har de haft ekonomiska problem beroende på annat. Jag skulle tro att till exempel börsnedgången har påverkat också KVA. Jag utgår från att de värnar den fina verksamheten i . Jag menar att det inte är behov av något förstatligande av en verksamhet som har klarat sig väldigt väl i KVA:s hägn . Den statistikinsamling som pågår har till och med pågått . Jag hoppas att den pågår till. Men det är inte en rimlig ordning i en kvalitetsdriven forskning, som söker resurser för forskningsprojekt i skarp konkurrens med andra forskare, att varje gång det sviktar på något ställe är regeringen som ska gripa in och ge den forskargruppen ett särskilt stöd som inte ska utsättas för konkurrens. Jag utgår från att KVA driver anläggningen så att de lockar till sig de bästa av forskare och att de är framgångsrika i att söka de stora resurser som finns på vetenskapsråd och Formas och att de använder de fasta resurser vi ger till KVA till att värna verksamheten. 14 (): Det kan nog vara så att forskningen har förändrats på det viset att man tar mer betalt. Det fick vi lära oss när vi var där. Men stödet till stationen har dragits ned ordentligt från någonstans i närheten av 9 miljoner till 5 miljoner. Det gör att det är tufft att driva verksamheten. Det är forskningsdelen och utbildningsdelen som prioriteras och som man kan ta betalt för. Den del som jag som arktisk-parlamentarisk ledamot vill tala med ministern om, och som miljonen som jag skrev om handlar om, är vad som skulle behövas för just miljöövervakningssidan och som jag förhandlat och frågat om. Jag vill än en gång påstå att det handlar om ordet monitoring,eller miljöövervakning. Jag ställer frågan till regeringen om det inte borde vara så att gör som andra länder i med liknande stationer, som är helt statligt drivna, och tar ett stort ansvar. Den delen är beräknad av de experter som jag har talat med vid stationen som är kunniga om verksamheten i . Det ligger på runt miljonen . Det är den delen jag frågar om. Vore det inte möjligt att ur forskningsmedel eller någon annan penningpung ta fram 1 miljon för att verkligen vara övertygad om att miljöövervakningssidan inte går förlorad? Skulle vi få ett brott i insamlingen av det faktaunderlag som finns i skulle det vara mycket olyckligt. Vi hade förut en debatt om . Detta skapar mycket arbete för ungdomar som vill studera. Det är precis som utbildningsministern sade. har en egen verksamhet där som kanske omfattar ca 5 miljoner, som utbildningsministern också sade. Det är verksamhet som man driver själv på . Det gör också många andra från andra länder. Det tas fram ideliga projekt. Frågan är än en gång: Finns det någon möjlighet att pröva möjligheten att med ett öronmärkt bidrag se till att monitoring, miljöövervakningen, garanteras? Jag tror att miljöministern om hon skulle sitta här skulle säga att den är mycket viktig. Den är viktig för ansvar, miljön i och för forskningen. 15 Utbildningsminister (): närmar vi oss regeringskretsen också. Först var det tjänstemännen som var med dig, och är också en del av statsråden med dig. Vi får väl se om strängt taget har majoritet vid regeringssammanträdet. Det är roligt att har noterat att regeringen på olika sätt är den som verkligen stöder verksamheten uppe i den arktiska regionen. Vi gör det via resurser till våra universitet i och som har verksamhet där. Vi gör det genom att vi också ger till Kungl. Det ska naturligtvis också rymma skötseln och driften av forskningsstationen i . Däremot är jag inte intresserad av att ta över verksamheten till regeringsbeslut. Det är en kvalitet och en styrka att en oberoende vetenskaplig akademi som är starkt engagerad i de frågor som rör forskningen som bedrivs i är den som håller i detta. Det är ett kvalitetstecken. Jag hoppas att framöver när han gör resor, tittar i budgeten och konstaterar vilka insatser vi gör, bidrar till att marknadsföra insatser på det sätt som sig bör i kontakter med de övriga länderna i det arktiska samarbetet. Det kännetecknar ofta oss att vi håller våra insatser lite nere. Vi ska snarare lyfta fram dem som efterföljansvärda och som någonting för andra att lära sig av. Vi är duktiga, vi gör mycket och vi har mycket att bidra med. Jag räknar med att kommer att göra det framöver. Jag vill också avslutningsvis notera att jag för att svara på båda dessa senaste interpellationer har sökt mig till budget för att se om det där finns några sådana resurser. Det har visat sig att det inte finns. Ett engagemang som är personligt välkomnar jag mycket. Låt oss fortsätta att resonera om hur vi kan fortsätta att stärka forskningen däruppe. Men inte heller har avsatt några nya resurser till detta. 16 (): Jag sade redan från början att vi kanske inte behövde politisera debatten så. Men jag vet att utbildningsministern har för avsikt att göra det varje gång. Jag har diskuterat detta med , som deltog i debatten tidigare. Det var kanske en miss av mig att inte tidigare tagit upp det i vår skuggbudget. Jag har inte haft uppdraget med det arktiska arbetet så väldigt . Men jag har det , är engagerad och tror på det. Jag ska marknadsföra del av det arktiska arbetet. Det därför jag har ställt de två interpellationer som debatteras . Jag tror att det kommer att lyfta det arbetet också i andra länder. kan vi rapportera till det arktiska mötet att vi har haft den här debatten om de svenska engagemangen. Jag är helt övertygad om att mina möjligheter att tala positivt om den svenska utbildningsministern som jag mycket gärna gör hade varit ännu bättre om vi på nästa möte kunnat säga: Vi fick svaret att nu ska formalisera sitt arbete i , ta sitt ansvar för monitoring, miljöövervakningen, och öronmärka pengar till . Det tror jag hade varit en ännu bättre möjlighet för mig att tala positivt om den svenska utbildningsministern. Men jag ska göra det så väl jag kan utifrån de svar jag nu har fått. Jag tycker ändå att vi har haft en ganska bra debatt. Kanske det bästa har varit att debatten har skett i kammaren så att frågorna har lyfts till den här nivån. Jag tackar för debatten och hoppas på ett positivt arbete i regeringen i frågorna som tas upp i de två interpellationerna. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2003/04:420 om arbetsskadade som bor i och arbetar i annat nordiskt land 17 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att hjälpa personer som arbetsskadats i ett nordiskt land men är bosatta i . Jag delar uppfattning att samarbetet mellan de nordiska länderna är av stort värde för befolkningarna i våra länder. Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden är en viktig beståndsdel i detta nordiska samarbete. En viktig princip inom liksom inom EU är att den som förvärvsarbetar i ett annat land ska behandlas på samma sätt som landets egna medborgare. En i bosatt person som arbetar i exempelvis har således samma skydd vid arbetsskada som de som bor och arbetar i . Däremot är inte ersättningen densamma som för dem som både bor och arbetar i . I en del fall är de norska reglerna mer förmånliga, till exempel vid sjukfrånvaro upp till , och i andra situationer lägre, som vid längre sjukfrånvaro. Den norska arbetsskadeförsäkringen gäller endast för skador och sjukdomar som finns uppförda på en särskild lista, vilket bland annat innebär att belastningsskador inte innefattas i den norska arbetsskadeförsäkringen. och främst de försäkringskassor som är belägna i delar av som gränsar till andra nordiska länder arbetar för att utveckla informationen kring dessa frågor. Rehabiliteringsersättning är en arbetsbaserad förmån, och reglerna i det land där förvärvsarbetet utförs gäller därmed. Själva den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är dock att betrakta som en vårdförmån. Detta innebär att i har möjlighet att bekosta en arbetslivsinriktad rehabilitering även för dem som arbetar i ett annat land. Eftersom inte handlägger frågan om sjukpenning till följd av sjukdomsfallet och därigenom kan uppmärksamma behov av arbetslivsinriktad rehabilitering måste på annat sätt få vetskap om detta. Jag vet dock att och håller på att utarbeta rutiner för att i ska få information om personer som kan vara i behov av exempelvis arbetslivsinriktad rehabilitering så snart detta kan bli aktuellt för en i bosatt person. Min uppfattning är således att det är viktigt att alla som arbetar i ett visst land behandlas lika. Vi måste också acceptera att de nordiska länderna delvis utformat sitt sociala skyddsnät olika. Det är därför viktigt att den som vill arbeta i ett annat land får tillgång till god information om de regler som gäller samt att myndigheterna i de olika länderna samarbetar bra. Min uppfattning är att myndigheterna arbetar med denna inriktning. Ett praktiskt exempel på detta är Grensetjänsten där tjänstemän från flera norska och svenska myndigheter arbetar tillsammans för att ge information till gränspendlare och företag om de regler som gäller. 18 (): Jag tror att jag vågar påstå att Nordenministern är trött på mig och den här frågan, men jag klarar inte av att stå emot trycket. Jag måste skriva om frågan igen. Om man bor där jag bor utsätts man ideligen för detta tryck . Jag skulle kunna räkna upp en massa namn. Det sitter en uppe på läktaren här, som hoppas att få träffa ministern efteråt eller tjänstemän i ärendet. Jag satt här i bänken och skrev , , , med flera. Jag skrev ned lite namn på personer från som jag har haft kontakt med. Jag försöker att svara så många jag kan. Jag har också försökt att prata med personalen på bankerna hemma som har Norgearbetarna som sina kunder. Det är ideliga problem, tyvärr. Vår debatt , , handlar egentligen inte om dagsläget och dem som åker över . Jag nämnde två namn här, och , som jag har pratat med . De är snickare och byggnadsarbetare och har jobbat i nu men plockade hem sina . De har så mycket problem så de sade: Vi ger upp. De skattar i och får helt plötsligt ett brev från den svenska skattemyndigheten, herr talman, och eftersom den har en annan åsikt får de betala in sina svenska skatter också. När de två myndigheterna kommer på att det inte är rätt får de naturligtvis pengarna tillbaka. Jag talade med en barnmorska som jobbade på ett norskt BB och bor hemma i bygden. Hon hade samma problem. Hon hade fått låna 20 000 på banken för att betala skatten. Vi vågar inte gå över gränsen. Det är en arbetsmarknadsfråga. Jag såg från början att skulle svara på frågan. Det är jag mycket glad för. Nordenministern tror jag ska ta de här frågorna. Vi måste ta tag i dem, vi som är Nordenministrar och jobbar i som ledamöter. Så här kan vi inte ha det när vi har ett nordiskt råd och påstår att vi ska klara av den här problematiken. Jag har varit med och drivit över den ena efter den andra till och sagt som kommunpolitiker i en gränskommun: Du får inte gå och stämpla på arbetsförmedlingen och få arbetslöshetsmedel när det finns arbete att få på den norska sidan inom pendlingsområde ända in till . In till har vi sju, åtta eller . Det är inga problem. Vi tvingade i väg folk att jobba i . sitter de här på läktaren och är arbetsskadade. Det är många runtomkring som har fallit mellan stolarna. Den fråga som jag har ställt till Nordenministern gång på gång och som jag tar igen är: Grensetjänsten är okej. Den är mycket bra, men ge dem då också i uppdrag att ta hand om dem som har drabbats eller skapa en som regeringen tillsätter för att tillsammans med , och lösa de problem som har uppstått och den problematik som har gällt bakåt. Jag ser att också ska vara med i debatten. Den artikel som stod i mellan er två löste inga problem. Det är ungefär svaret jag har fått. Med en som tar problemen på allvar skulle bli en Nordenminister som man kommer att minnas positivt. 19 (): Jag kommer också ifrån . Problematiken runt gränspendlarna är en fråga som engagerar väldigt många av oss riksdagsledamöter. Jag vill vända mig till dem som sitter på åhörarläktaren och hälsa dem välkomna till . Det kan ju vara intressant ur många olika perspektiv. Jag kan också känna en stor frustration över att vi inte har kommit längre med tanke på att vi arbetar med de här frågorna inom . Jag tänker på den överenskommelse som gjordes 1982 och som gällde efter om en gemensam arbetsmarknad. Jag vet att diskuterar det här . Ändå har vi inte kommit längre. Jag tycker att det angående arbetsskadorna är mycket olyckligt formulerat. När man säger att man ska undanröja hindren på arbetsmarknaden måste man också inkludera de eventuella skador som kan uppstå hos de personer som är från och som pendlar in i , eller i motsatt riktning. Vi kan bara konstatera att man inte har kommit tillräckligt långt, vare sig då det gäller arbetsskador eller då det gäller ett annat problem, nämligen de nyblivna fäderna som bor i och som pendlar till och deras möjligheter att ta ut föräldraförsäkring. Jag vet att det finns en handlingsplan där man skulle diskutera en fördjupad integration. Vi har Grensetjänsten som är ett Interregprojekt och som fungerar mycket bra. Grensetjänsten i har också blivit en mötesplats för dem som arbetspendlar. De tar vara på de praktiska erfarenheterna. Jag har själv deltagit i mötena tillsammans med . Jag vet också att man har kontakter med regeringsrepresentanter i båda länderna. står vi dock och stampar på precis samma nivå när det gäller ersättningarna. En sak som är uppenbar det verkar vara någonting kategoriskt som alla gränspendlare drabbas av är just detta att man ramlar ur det svenska systemet innan man har kvalat in i det norska systemet. Därmed hamnar man alltså mellan två stolar. Är det inte systemen det är fel på handlar det om tolkningar och byråkratiska hinder. En sak jag har upptäckt är att man faktiskt också gör olika tolkningar inom myndigheterna i . Det är ganska intressant. Det gäller föräldraförsäkringen, där man har en alldeles egen tolkning i . ser jag att min talartid är ute, men jag vill återkomma till detta. Det handlar inte bara om brister i informationen, utan man måste också klargöra detta för de myndigheter som hanterar det så att det verkligen går ut samma budskap till de berörda och så att de också får informationen i förväg. Att man arbetar för att motverka och förhindra detta är en sak. Men vad gör vi för dem som redan är drabbade? Jag tycker att man också bör se över någon form av retroaktiva regler så att också de omfattas av ett trygghetssystem. Jag återkommer i mitt nästa inlägg. 20 (): Jag vill också hälsa de värmlänningar som sitter på läktaren välkomna hit. Med risk för att bli tjatig kommer jag också att ta upp Grensetjänstens arbete. Först vill jag dock säga att jag har varit aktiv i de här frågorna i och ordnat uppvaktningar och träffat ett antal gånger, och jag vill inte hålla med om det som både och säger, nämligen att vi inte har kommit någon bit på väg. Jag tycker att vi har kommit en bra bit på väg. Det finns fortfarande ett antal gränshinder att lösa. Det finns fortfarande personer som är drabbade och som myndigheterna inte har lyckats lösa problemen för. Där finns det väldigt mycket att göra. Vi har dock löst en hel del gränshinder, vill jag mena, inte minst med hjälp av Grensetjänsten, det projekt i som håller på och ser över detta med gränshinder. Här har man lyckats få myndigheterna från bägge länderna att sitta vid samma bord och prata med varandra och se vad man kan göra med de gränshinder som kommer upp. Jag skulle vilja fråga ministern hur hon ser på utvecklingen när det gäller Grensetjänstens arbete. löper deras projekttid ut , och risken är att det då upphör. Jag skulle vilja höra om det finns någon möjlighet till statlig finansiering framöver eller hur ministern ser på detta. Upphör Grensetjänsten är jag rädd att ingen jobbar vidare med de här frågorna som är så viktiga för och inte minst för det län vi kommer ifrån, , med så många som åker över och jobbar i och också tvärtom, norrmän som kommer över till . 21 Statsrådet (): Låt mig säga att jag helt delar den uppfattning som de tre talarna har gett uttryck för när det gäller vikten av att ha ett bra och fungerande samarbete mellan våra nordiska länder, särskilt för dem som rör sig över gränserna. Det är också bakgrunden till att den som ordförande i det nordiska ministerrådet särskilt prioriterade gränshindersarbetet. Det gjorde vi mot den bakgrunden att vi såg att det fanns en rad praktiska problem för enskilda personer som rör sig ofta över gränserna. Det kan se lite olika ut i enskilda fall, men gemensamt är att det handlar om att se till att man kan röra sig över gränserna på ett bra sätt, att man inte hamnar mellan stolarna och att man får en korrekt information om vad som gäller innan man tar ett arbete i ett annat land. tog vi initiativet att engagera som min särskilde representant i detta arbete. Vi har byggt ut gränshinderssekretariatet i det nordiska ministerrådet.