prot · GR0996 · 2004-04-15 00:00:00 — har vi puffat Socialdemokraterna framför oss ganska länge i de här frågorna, och börjar det likna något. Men det är inte riktigt bra . Vi väntar fortfarande på de långsiktiga spelreglerna, som jag inte tycker att vi ska vänta med till 2007 utan som vi nog ska kunna komma fram med lite tidigare. 203 () replik: Jag skulle vilja ställa en direkt fråga om jag förstår rätt när han säger att man vid utbyggnad av mobiltelefonimaster medvetet försöker föra människor bakom ljuset. Jag kan tycka att det är ett ganska gravt uttalande i sig, men det blir på något vis oseriöst när man använder ord som mörklägga, suspekta vägar och så vidare och sedan säger att man tar oron på allvar. Man skapar ju oro med detta. Ska man ha någon trovärdighet i en sådan här diskussion måste man ändå utgå från ett kunskapsläge. Just de ord som använder mörklägga, suspekta vägar är sådana ord som skapar osäkerhet kring frågan. 204 () replik: förstår jag ingenting, . Lyssnade du inte på vad jag sade i mitt anförande? När det gäller sändningsmaster är det väldigt klart och tydligt: De är bygglovspliktiga. Alla vet var de hamnar. I kommun ville man att de skulle stå från offentlig byggnad, men har kört över dem så där gäller inte kommunens beslut. Det får vi väl ta och ändra på, om man nu vill använda sig av försiktighetsprincipen. När det gäller basstationer och antenner finns det faktiskt ingen annan information än att man ska leta på . Hej och hå vad många svenskar som vet vad är, vad de sysslar med och vilken information de har! Det man kan få från är en information om var basstationer och antenner finns inom en viss radie från ens egen bostad. Men är det faktiskt så, , att tror jag den heter har gjort en ganska omfattande intervjuundersökning som visar att av svenskarna inte vill ha en basstation eller en antenn i det hus där de själva bor. Då tycker jag banne mig att man har skyldighet att tala om var de finns. Får man då en bygganmälan som inte förhindrar utbyggnadsprocessen har man från kommunens sida möjlighet att klart och tydligt tala om var dessa finns utan att behöva gå några konstiga vägar. Det var ju det som var suspekt. Utskottet ger faktiskt denna uppmaning: Kommunerna kan ju fixa det här ändå. De kan ringa till och fråga om den ena fastigheten efter den andra. De kanske heter allihop som ringer; inte vet jag. Varför ska det gå till på det sättet? Är det inte väldigt suspekt att utskottet och även ställer sig bakom ett sådant förfarande? 205 () replik: Jag hörde nog precis tror jag, i alla fall vad sade, och jag tror jag förstår vad han menar också. I det som togs upp fanns helt klart en anda av att det sätts upp antenner i form av flaggstänger och annat för att människor inte ska veta om att det är antenner. När man sprider att det på detta vis byggs antenner i samhället skapar man naturligtvis den här typen av oro. När man säger att de sätter upp dem i smyg och så vidare måste det ju vara ett syfte med det, och då är det underförstått att detta är någonting suspekt och farligt på något sätt. Jag vill påstå att utifrån det kunskapsläge vi har är det inte seriöst att diskutera på det sättet. Sedan kan jag naturligtvis hålla med om att ifall kunskapsläget skulle ändras ska vi naturligtvis gå in för en tillståndsprövning enligt försiktighetsprincip nu är detta inte underkastat den och det gäller i så fall alla. Men det måste ändå utgå från det kunskapsläge vi har vid det tillfället. 206 () replik: har fortfarande inte lyssnat på mitt anförande. är för utbyggnaden av den nya tekniken. Det sade jag två eller , tror jag. Flaggstången jag nämnde är faktiskt ett fall som har prövats. Den masten ser ut som en flaggstång, fast det är en mast. Varför gör man på det viset? Inte är det för att dölja masten. Det är för att slippa processen, bygglovspliktsfrågan. Man slipper den processen med kommunen. Man löser det genom att sätta upp en flaggstång som inte är en flaggstång utan en mast. Varför ska vi hålla på på det viset? Kan vi inte vara tydligare i lagstiftningen? Varför ska inte människor öppet, tydligt och klart få reda på var de 20 000 basstationerna och antennerna som ska sättas upp på olika platser i hamnar? Finns det någon enda anledning till att man inte ska få veta det? Jag begriper det inte. Vad värnar du om, ? Är det nätföretagen? Vad värnar du om? Jag begriper inte det. Vill du att ska ha monopol på information så att de får fler tjänster och kan sitta och informera om det här? Vart vill du komma någonstans? 207 (): Om vi skulle vara alldeles tysta skulle vi ändå höra ljud även här i kammaren, ett svagt buller, susningar, brusningar, möjligen en mobiltelefonsignal som ljuder. Riktigt, riktigt tyst är det ju inte , även om vi ibland söker tystnaden. Vissa ljud vill vi höra, musik, fågelkvitter och vänliga tillrop. Andra ljud, som är störande, buller, skarpa signaler och ovänligheter från människor, klarar vi oss utan. Jag kan berätta för er att det är mycket frustrerande att höra illa, att inte höra allt som man vill, även om det är bekvämt att ibland säga: Jag hör det jag vill höra. Man får hörselskador av buller. Det är det som är problemet. Människor blir helt enkelt sjuka. Man får ett dolt handikapp. Man får det av olika anledningar, av att vistas i bullriga miljöer utan att tänka på det, utan att ens veta om det, utan att ens förstå att det är skadligt. Då tänker jag främst på barnen som vistas i väldigt många bullriga miljöer. Andra kan, som jag, få det medfött och har ett dolt handikapp hela sitt liv. Det är inte roligt. Nåväl, buller får vi leva med. Det går inte att ta bort det helt. Även i bullerfrågan är det skillnad på var man bor, som vi just hörde, om man bor på landsbygd eller om man bor i stad, om man bor vid eller under en trafikled till exempel. Jag hade en diskussion med bostadsministern om hur man skulle kunna lösa den bullerproblematik som finns på landsbygden även här i närheten, det vill säga under flygbanorna som går från . Det är ett buller som människor vant sig vid. Man kan till och med tänka sig att tåla det därför att man vill bo kvar i sin hembygd, och man vill även bygga nytt. Det är ett praktiskt problem som man måste lösa utan att man för den skull ska sätta upp förbud för utvecklingen av vare sig Arlandabanorna eller nybyggnationen på landsbygden. I reservation nr 3 under punkt 2, som jag också yrkar bifall till, pekar vi på orimligheten i att ha samma miljökrav för buller på landsbygden som i tätorten. Man måste kunna göra en praktisk tillämpning så att kompromisser blir möjliga att nå. Från sida har vi i vår motion krävt ett lagförslag som med avtalsservitut möjliggör bebyggelse i konfliktområden. I det här betänkandet finns det också en rad motioner, och alla har redan sagt att vi väntar på . För oss i handlar det bland annat om grönområden och om jämställdhetsproblematiken. Vi har skrivit det i ett särskilt yttrande. Det skulle onekligen ändå vara intressant att höra från majoriteten när man förväntar sig att utredningen ska vara klar. Vi har hört ha vissa synpunkter, men är Socialdemokraterna nöjda med den här takten? Även takten, som är alldeles för långsam, går ut över människorna i vårt land. Då får väl ändå politikerna snabba på lite grann. När kommer att vara klar? När får vi en proposition på bord? Det finns i det här betänkandet också motioner som har att göra med lokalisering av mobiltelefonmaster och även frågor om elöverkänslighet. Det är frågor som jag känner mig mycket ödmjuk inför. Elöverkänslighet drabbar många människor, och det är ett påtagligt lidande som de vittnar om. Det finns all anledning att noga följa de här frågorna. Jag tycker att det är väldigt bra att man i skrivningen inte är nonchalant. Man avfärdar inte det här som någonting som man inte ser. Det har redan kd:s beskrivit mycket väl så det gör inte jag. Men i de här fallen gäller det faktiskt också för kommunerna när de ska bevilja bygglov och för oss som privatpersoner när vi till exempel använder mobiltelefoner och datautrustning att vi följer försiktighetsprincipen. Jag tror att det är fler än jag som när vi ser barnen ständigt gå omkring med en mobiltelefon tryckt mot örat undrar vad som händer i deras små hjärnor. Jag tror att vi här måste ha en klar diskussion. Jag tycker att det är bra att den här frågan också ska behandlas i PBL. Det gör det inte mindre allvarligt att de arbetar så sakta. De borde kunna lägga fram delbetänkanden och få några frågor klara. Jag har inte någon reservation i denna fråga av den anledningen. Jag vet dock att det finns enskilda centerkolleger som mycket tydligt påtalar att vi måste vara mycket lyhörda för strålningsriskerna och arbeta fram åtgärder. Jag tror också att man kan förvänta sig att det finns de som stöder reservation i frågan. Jag hade inte tänkt beröra externhandeln. Men jag kan inte låta bli att göra det sedan jag hört och även . Vad är det som gjort att närhetsbutikerna på landsbygden har försvunnit? Jag är själv lanthandlardotter. Jag har följt problematiken. Från början var det faktiskt så när den första externhandeln kom att man lockade med varor. Konsumenterna kunde köpa kaffe för en struntsumma. De tog bilen in, de tog till och med bussen och handlade. Sedan köpte man jästen hemma eller den service man skulle ha. Detta är vad vi politiker har åstadkommit, tycker jag. Det har varit en centraliseringsiver i det här landet som har utarmat landsbygdens service. Det går aldrig att säga att det här ligger i konsumenternas intresse. Vilka konsumenters intresse? Malmöbornas eller stockholmarnas? Inte är det för de konsumenter som är kvar på landsbygden. De har inget val. De har sett hur affären har lagts ned. De har sett hur har försvunnit. De har sett banken stängas. De har sett skolan upphöra. Jag tycker att det är alldeles utmärkt att även tittar närmare på den här frågan. Vi lär få återkomma om vi vill behålla en levande landsbygd. Vi är ändå fortfarande några partier som slåss för den frågan. 208 () replik: tog upp frågan om externhandel och vad som hade hänt med butikerna på landsbygden. Det är väl bara att konstatera att det naturligtvis har skett en utveckling. Men att göra det till en sådan enkel fråga som att om vi inte hade tillåtit handelsetableringar i tätorterna hade det här aldrig hänt är ju att förenkla verkligheten. Trots allt måste det ändå vara och det tycker jag att framhåller i de flesta andra sammanhang människans eget val som är det viktiga. Det är ändå konsumenterna som har valt så att det har blivit så här. Jag tror inte att marknaden i sig gör någonting som inte tillgodoser konsumenten. Det faller ju på sin egen omöjlighet. Det är ju marknadskrafternas fördel i sammanhanget. Vilka konsumenter drabbas och gynnas av detta? Det är bara att konstatera att den konkurrens som har uppstått genom handelsetableringarna gör att prisläget har sjunkit. Det gynnar naturligtvis de sämst ställda konsumenterna med de minsta ekonomiska resurserna. Sedan kan man alltid blicka bakåt och tycka att det är beklagligt att det inte är som förut, men det är en utveckling som trots allt har kommit. 209 () replik: Jag har varit med och sett utvecklingen, . Det här är ingen utveckling som på något vis har stannat upp. Det här är en utveckling som fortsätter. bor jag också i storstaden. Jag har glädjande nog fortfarande i min stadsdel en närbutik som är bra och som andra människor åker till. De väljer att inte åka till köpcentrum. I den stadsdel jag bor i bor många äldre människor. De bävar för vad som ska hända när nu Systembolaget har lagts ned. Vi försöker att bearbeta den biten just för att Systembolaget också har flyttat till köpcentrumet. I jobbar man aktivt för att ha ett levande centrum med småbutikerna kvar. De brottas också med den situationen att butikerna försvinner till de tre externa köpcentrumen som finns runtom staden. Det är precis som någon sade tidigare, nämligen att det här är också en miljöfråga. Man måste ha bil för att nå köpcentrumen. Det är inte så kul att ta barnen med sig på bussen och bära och kånka tunga kassar. Man tar bilen. Parkeringsplatserna byggs ut. Det här är inte bara en landsbygdsfråga. Det är en stor fråga som rör centraliseringsivern, som inte är till godo för konsumenterna. 210 () replik: Om jag förstår rätt ska var och hur handeln ska bedrivas styras med politiska beslut. Det stämmer inte i min värld att vi ska göra detta. Jag är också övertygad om att det pågår ett viktigt arbete i kommunerna när det gäller utveckling av stadskärnor och så vidare så att de kan nischas. De kan inte tävla med externhandeln på externhandelns villkor, till exempel stormarknadernas priser. De måste tävla med andra saker. Sådan konkurrens driver fram att man i centrumen nischar sig på annat sätt. På många ställen har man sett en nedgång, och sedan förändras det till något positivt på slutet. Det är inte allom givet att det är en ständig nedgång i en sådan process. Det är bara att konstatera att tycker att vi ska bestämma hur, var och när handeln ska bedrivas med politiska beslut. 211 () replik: När vi sitter här som riksdagsledamöter med frågan på bordet frågan finns här är det vår uppgift att ta ställning. Det är din och min uppgift som riksdagsledamöter att styra och ställa. Det är så. Då ska man göra det. Vi ska inte bara tro att externhandel är billigt. Jag ser på mig själv. Om jag åker i väg med till externhandeln köper jag ganska många onödiga saker. Går jag däremot till Livs köper jag i regel det jag har skrivit på min lista och lockas inte av extrabuden. Vi ska inte överskatta att det är så billigt att köpa på externhandel. Där finns också kvalitets- och serviceaspekten. 212 (): Jag har några små lappar här med vad jag ska prata om. En lapp gäller buller. Vi har ett långt särskilt yttrande. Jag tänker inte läsa upp den för det tar , men det är bara att konstatera vad de före mig har sagt, det vill säga att buller har blivit ett omfattande miljöproblem. Bakgrundsbuller från ökande trafikintensitet tvingar oss att ständigt leva med detta störande ljud som en matta av buller vi inte kan komma ifrån. Ljudnivåerna ökar , och drygt en halv miljon människor anser sig vara mycket störda av buller från trafiken. Det blir alltmer ont om friluftsområden och andra naturområden som är tysta och där människor kan uppleva tystnad utomhus. En viktig aspekt på det långsiktiga bullerbekämpningsarbetet är därför att slå vakt om kvarvarande tysta områden, inte minst sådana som finns i tätorternas närhet. Jag tycker att bullerfrågorna är viktiga, och jag, som alla andra, inser att det pågår en mängd utredningar som kommer att handskas med dessa frågor. har lämnat en första samlad redovisning till regeringen med en utvärdering av arbetet med att nå de 15 miljökvalitetsmålen. Rådet gör bedömningen att delmålet för buller inte kommer att nås. Rådet redovisar att trafikbullret och antalet bullerutsatta har ökat på grund av ökad trafik, ökad tung trafik och bullrande beläggningar. Enligt rådet kommer dessutom personbilstrafiken att öka . Det här är en utveckling som måste stoppas. Många är inblandade i frågan. Det är , och . Det har tillsatts en särskild utredare. Det är bland annat därför vi inte har någon reservation i frågan. Det vi har en reservation om gäller lokalisering av mobiltelefonmaster, som förhoppningsvis kommer att hinna prata om, och det som tog upp så bra. Det gäller reservation nr 2, som jag yrkar bifall till. För avsnittet om externhandelsetableringar har vi en reservation, nr 4, som jag också yrkar bifall till. Vi har framfört mycket om stormarknader, och har på ett förtjänstfullt sätt redan tagit upp frågan om externa köpcentrum. har berört problemet med centraliseringen och nedläggningar av småbutiker på landsbygden, som är ett jättestort problem för oss som bor på landsbygden. Den pågående snabba utbyggnaden av stormarknader och externa köpcentrum medför att det snart över huvud taget inte finns några butiker kvar i närheten av där folk bor. Det är främst de äldsta åldersgrupperna som missgynnas. Jag tycker att de kan kräva rullatoravstånd till affär. Hushåll utan bil ska inte behöva bli lidande på grund av handelns omstrukturering. har flera och rätt detaljerade förslag, men det är där avvaktan på kommer in. Vi ser naturligtvis fram emot vad man kommer fram till där. Vi vill ha ett tillfälligt stopp så . Utbyggnaden pågår, och det är inte roliga exempel vi ser runtom i landet. Vi vill ha ett moratorium, ett stopp för utbyggnad, till dess vi ser vad kommer fram till. Det är det minsta vi kan begära. 213 (): Fru talman och riksdagskolleger! Det finns ingen på läktaren, men det är kanske någon som lyssnar ändå. betänkande nr 7 handlar om fysisk planering, och det vi framför allt har valt att inrikta oss på är frågorna som rör mobiltelefonmaster och buller. Svenska folket är kluvet i sin inställning till den nya mobiltelefontekniken, 3 G. Om inte hälsoriskerna kan uteslutas bör man inte satsa på den tekniken, anser nästan hälften av deltagarna i en intervjuundersökning som , , har gjort. Hälften av svenskarna tror inte att det finns hälsorisker med att använda mobiltelefon. En fjärdedel känner stark oro. säger nästan hälften att de har ett gott förtroende för de myndigheter som ansvarar för de eventuella hälsoriskerna. En majoritet av de intervjuade ville inte ha en 3 G-mast nära hemmet. Däremot kunde så många som tänka sig det. Så gott som samtliga känner sig dåligt informerade om 3 G. Undersökningen ville få svar på om svenska folket känner oro för strålningsrisker i samband med utbyggnaden av mobilnätet 3 G och basstationer för mobiltelefoner. Det är ett sätt att mäta tilliten till samhället, anser KBM. Denna undersökning speglar väl den oro som vi i bostadsutskottet delar med motionärerna när det gäller den snabba utbyggnaden av mobiltelefonnäten som har pågått . Utbyggnaden har både aktualiserat frågan om ifall strålningen från anläggningarna påverkar människors hälsa och strålningens inverkan på natur- och kulturmiljöer. Vi som förespråkar en snabb 3 G-utbyggnad måste vara beredda att diskutera den oro som många människor känner inför de som sätts upp runtom i landet. Det är många som vittnar om att de inte vet vart de ska vända sig för att få svar på sina frågor om elektromagnetiska fält och eventuella hälsorisker. Här måste vi bli bättre. För att kunna möta den oro som människor känner inför utbyggnaden av 3 G måste vi se till att den kunskap och information som finns sprids på ett bättre sätt. De frågor som berör 3 G ligger inom flera statliga myndigheters ansvarsområden. Tillsynen över utbyggnads- och täckningskrav sköts av , och gränsvärdena för elektromagnetisk strålning övervakas av . Dessa myndigheter ska bland annat följa relevant forskning och internationella trender på området. Det är alltså hos dem som den främsta sakkunskapen om strålning från mobiltelefonmaster finns. Den fysiska planeringen och bygglovshanteringen sköts av kommunerna. Det är viktigt att vi inte föregriper myndigheternas eller kommunernas olika beslut och ställningstaganden. Det betyder inte att regeringen bagatelliserar debatten om hälso- och miljöaspekterna och sopar dem under mattan. Det har gjorts vissa positiva informationsinsatser, och jag tänker då bland annat på broschyren Strålning frånmobiltelesystem. Man kan också hämta aktuell information på myndigheternas webbplatser. När det gäller förslagen om rätten att ta del av uppgifter om basstationer och placeringen av finner utskottet att den information som PTS kan ge täcker det informationsbehov som motionärerna efterfrågar. Den som önskar kan genom PTS få veta vilka sändare som finns inom en kilometers radie från bostaden. Jag vill också peka på att i ett av regeringens 15 miljömål är ett av delmålen säker strålmiljö. Människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Riskerna med elektromagnetiska fält ska kontinuerligt kartläggas och nödvändiga åtgärder ska vidtas i takt med att sådana eventuella risker identifieras. Och när det gäller miljömålen följs ju dessa upp av och särskilt . Buller har kommit att bli ett växande problem i samhället. Lugna och tysta platser är viktiga för människors hälsa och välbefinnande, men de kan vara svåra att hitta . Flera motioner tar upp bullerproblem och behovet av bullerfria områden. Jag kan bara instämma i att det är viktigt, och det finns mycket att göra för att man ska komma till rätta med dessa problem. Regeringen har också tagit många initiativ, och det pågår ett brett arbete för att minska bullret, till exempel på , på länsstyrelserna och på . Jag ska nämna några exempel på detta. kommer regeringen att presentera en miljömålsproposition, och i den ingår bland annat att redovisa förslag till ett handlingsprogram när det gäller buller. har det övergripande ansvaret för arbete med så kallat omgivningsbuller. Utgångspunkten för det arbetet är ett EU-direktiv som har till syfte att fastställa ett gemensamt tillvägagångssätt för att förhindra, förebygga och minska skadliga effekter av det buller som människor utsätts för. Detta är ett omfattande arbete som ska redovisas . har i uppdrag att ta fram ett underlag för hur riktvärdena för buller från väg- och järnvägstrafik ska tillämpas. Detta kommer att bli ett viktigt underlag vid kommande bostadsbyggen. Regeringen har gett en utredare i uppdrag att föreslå nya delmål till det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö vad gäller fukt, mögel och buller inomhus. Arbete pågår alltså med att se över bullerproblemen både inomhus och utomhus, både i och inom EU, och det är väldigt positivt. Sedan är det upp till varje kommun att via sitt planmonopol arbeta för att minska bullret på det sätt som fungerar bäst lokalt. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer och bifall till utskottets förslag. 214 () replik: sade att vi bygger inte bostäder och lokaler, utan vi bygger samhällen. Det gör man också när man bygger externa köpcentrum, fast då bygger man samhällen som inte är särskilt lämpliga. Man bygger det amerikanska samhället. Jag måste berätta lite grann från det PBL-seminarium som jag var på. En kille från berättade då att han hade varit i en amerikansk mellanstor stad. Han stod där mitt i staden och var väldigt sugen på frukt. När han tittade sig omkring fanns det inte en enda livsmedelsbutik eller någon annan butik, utan han blev hänvisad till ett köpcentrum som låg utanför stan, och detta är en ganska sjuk situation. Men han löste problemet genom att i stället köpa sig en . Sådana samhällen ska vi inte bygga, det förstår ju alla. Den utbyggnad som pågår är ogenomtänkt. Det är inte samhällsplanering, utan det är någonting helt annat. Jag vill ställa en fråga till . fick kritik från EU 1997 för att vi inte har miljöprövning av byggande av externa köpcentrum. Det är man fick den här kritiken, och regeringen har inte gjort ett skvatt. Vad anser om detta? 215 () replik: Det ingår i uppgift att se över detta. Det är bra att man gör det och att man funderar på hur vi ska ha det i fortsättningen. Alla externa köpcentrum är ju inte till ofog för människorna. Det har vi haft en bra diskussion om tidigare, så det tänker jag inte kommentera. Jag ställer mig bakom inlägg om detta. Det är viktigt att man har levande köpcentrum nära folk. Att politiker i skulle fatta sådana beslut att man inte skulle kunna köpa frukt i närheten tror jag inte på. 216 () replik: Det vi behöver är levande stadskärnor och rullatoravstånd till livsmedelsbutikerna som pratade om. Alla ska ha möjlighet att handla. Vi bör inte ha det bilberoende som vi har. Vi ska inte bygga det amerikanska samhället. Det är ingenting att stå efter. Jag kan bara beklaga att inte tycker att regeringen skulle ha gjort någonting när det gäller miljöprövning av externa köpcentrum på de som man har haft på sig. En annan fråga gäller information om basstationer och antenner. Varför i hela fridens namn ska man inte av kommunen kunna få reda på var dessa basstationer och antenner finns?