prot · GR09129 · 2004-06-16 00:00:00 — Därför antogs en ny lagstiftning om strategiska miljöbedömningar , och den ska ytterligare förstärkas med bland annat sådant som rör externa köpcentrum. Men för regeringen och handlar det inte om . Då spelar det ingen roll i sammanhanget. Du säger att det ska vara vissa kriterier. Det ska vara modernt. Modernt för är tydligen när det går att spekulera i syften, det vill säga mer spekulation i vinster och avkastning. Ni måste förstå att det blir en riktig soppa. 187 () replik: Jag vet inte hur svenska språket används ibland, men om rimliga rättvisa ersättningar är spekulation har man det lite svårt. Eller vad säger du, ? Då måste man ha något slags marknadsekonomifrossa, som man inte riktigt klarar av. Det är klart att försiktighetsprincipen gäller . Miljölagstiftningen anger ju vilka saker som ska prövas med tillstånd enligt försiktighetsprincip. Det bygger helt och hållet på kunskapsläget och vilka hälsorisker man bedömer att det finns. Det är så det fungerar. Om det skulle ändras kan tillsynsmyndigheten ändra även villkor. Så är det. Jag tror att har fel här. 188 (): Beväpnade med skiftnycklar och tänger marscherar en grupp arga invånare mot kvarterets mobilmast. Invånarna är rädda för att strålning kan orsaka cancer. Resolut skruvar männen bort ett par bultar varpå masten till församlingens stora glädje faller av sin tyngd. Händelsen ägde rum i , och den vittnar om att många är oroliga över den elektromagnetiska strålning som kommer från mobiltelefoner och de tillhörande sändarmasterna. Det startas föreningar och gräsrotsrörelser som försöker förhindra att placeras i närheten av där människor vistas. De talar ofta om att myndigheterna måste bedöma farorna med elektromagnetisk strålning bättre. Men det är inte i första hand undersökningar det är ont om. har man genomfört hundratals studier som har gett forskarna många viktiga upplysningar om den elektromagnetiska strålningen från mobiltelefoner. Enligt , som är expert på radiokommunikationer och chef för två koordineringsgrupper inom det europeiska , är påverkan från en mobilmast över en miljon gånger svagare än strålningen från en mobiltelefon, även om man bor nära masten. Han säger så här: Om man inte klättrar upp i masten och sitter där är strålningen från en mast minimal. Omvänt uppstår en förstärkande effekt om masten är långt borta, för då måste mobilen förstärka sin sändarstyrka. Då blir den samlade strålningen för ägaren cirka hundra gånger större än när masten är nära. Är det något vi borde bekymra oss över är det våra mobiltelefoner och inte masterna snarare att masterna är för långt borta. anser att moderna kommunikationer kräver modern lagstiftning och att utbyggnaden av infrastrukturen för framtidens kommunikationer ska kunna genomföras på bästa sätt och komma hela landet till nytta. Det gäller såväl den tredje generationens mobiltelefoni som det nya gemensamma kommunikationssystemet , för bland andra polis, ambulans, brandkår, räddningstjänst, tull och kustbevakning. För att den här utbyggnaden ska fungera väl kräver den en teknikneutral lagstiftning, som jämställer med respektive utan fast ledningsförbindelse. En sådan modernisering är det förslag som vi tar ställning till i detta betänkande, och därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Utbyggnaden av kommunikationsnäten är ett samhällsintresse, ett allmänt intresse, som vi har hört tidigare. måste ett sådant intresse ställas mot den privata äganderätten. Det ersättningssystem som gäller vid expropriation och när lantmäterimyndigheten beslutar om ledningsrätt behöver utvecklas. Ersättningsreglerna fick sin nuvarande utformning . Någon allmän översyn av reglerna har inte skett . har reglerna alltmer kommit till användning vid förvärv där förvärvaren, i motsats till vad som var vanligt , är en privat aktör som driver sin verksamhet i vinstsyfte. Mot den bakgrunden finns det anledning att nu göra en utvärdering av hur reglerna fungerar och om de leder till en rimlig ersättning för den enskilde. har därför beslutat att regeringen ska ta initiativ till en sådan utvärdering. Detta stöddes av samtliga riksdagspartier utom . I samtliga fall, oavsett om markägaren samtycker eller inte samtycker till utfärdandet av ledningsrätt, är det centralt att den enskilde får en fullvärdig ekonomisk kompensation för de olägenheter som uppkommer. Vi utgår nu från att denna översyn kommer i gång . Och det säger jag med eftertryck, . I samband med regeringens förslag om att göra ledningsrätten teknikneutral har en diskussion om expropriation och äganderätt verkligen tagit fart. Även om diskussionen är angelägen är det värt att konstatera att det förslag som vi nu har på bord inte i något avseende är banbrytande, utan bara en mindre men viktig justering av ett befintligt regelverk. Det är därför i sammanhanget anmärkningsvärt att , som i alla andra fall är så angeläget om att markera allas rätt, i detta fall har valt att nedvärdera det allmänna intresset när det givits möjlighet att vinna gehör hos grupper som räds mobilstrålningen. säger nej till en utvecklad ledningsrätt eftersom man vill ha ett säkerhetsavstånd på från till förskolor. säger nej till en utvecklad ledningsrätt eftersom en samlad information om var alla och sändare är placerade enligt inte är tillgänglig för alla medborgare. uttrycker en rad åsikter om 3 G-utbyggnaden. Det är väl bra att man har tydliga uppfattningar, men inte en enda av dem förklarar varför inte vill ha ledningsrätt för utan fast förbindelse. Det hade varit intressant med en vänsterpartistisk argumentation om ledningsrättens vara eller inte vara. Vi får se kanske det kommer. Jag tror att förklaringen är ganska enkel: säger nej eftersom det är enklare, mer populistiskt och tacksamt att underblåsa än att sakligt bemöta den oro som finns om mobilstrålningen. Efter att ha lyssnat på både och Vänstern här kan jag bara säga: Surt, sa räven om rönnbären. Ni är sura för att regeringen för en gångs skull har hittat andra samarbetspartner och att ni inte fick vara med och driva er linje i de här frågorna. De fördelar som har sett med förslaget är att lagen anpassas efter förhållandet att flera intressenter, dels privata teleoperatörer, dels statliga myndigheter, parallellt bygger ut kommunikationsnäten. Förslaget möjliggör, som alla har sagt, ett samutnyttjande av av flera operatörer, vilket enligt gällande regler är omöjligt. Förslaget innebär alltså , och även ! Den nu föreslagna ändringen i ledningsrättslagen förbättrar möjligheterna att varje mast dessutom sätts upp på den optimala platsen. Utan ledningsrätten skulle många kanske placeras på en sämre plats. Vår övertygelse är att teleoperatörer och markägare i första hand ska komma överens om placering av genom nyttjanderättsavtal eller ledningsrätt. Tvång ska endast komma i fråga som en sista utväg i de fall då det är fråga om synnerligen viktiga samhällsintressen. I av alla ledningsrättsärenden kommer man överens utan några komplikationer. I har man en förhandling, och man håller på tills båda parter är nöjda. Det förfarandet kommer att fortsätta. Enbart i några enstaka fall är parterna inte helt överens, och då avgör lantmäterimyndigheten frågan genom ledningsrätt och ersättningsbeslut. Det här kan överklagas, som sade. kommer inte, som vissa debattörer har låtit påskina, att okritiskt dela ut ledningsrättsbeslut till höger och vänster. är nämligen vid en ledningsförrättning skyldig att utreda förutsättningarna för upplåtelse av ledningsrätt och ska därvid beakta alla olika allmänna och enskilda intressen. Det innebär bland annat att de gränsvärden som har fastslagit ska beaktas, liksom hänsynsreglerna i , däribland försiktighetsprincipen och lokaliseringsprincipen . Före ett beslut om ledningsrätt bör det också ske så kallad rådplägning med sakägarna, likaså samråd med berörda myndigheter, exempelvis på orten. Vid ett sådant samråd kan lämpliga lösningar för ledningens och mastens närmare lokalisering klarläggas. Det ska dessutom påpekas, som det har sagts tidigare, att det krävs bygglov för att uppföra . Kommunen ska alltså pröva varje enskild mast. Det finns därför en möjlighet också för en markägare att överklaga beslutet i förvaltningsdomstol. Sammanfattningsvis finns det alltså mycket goda förutsättningar att vid en ledningsförrättning belysa miljöfaktorer på ett allsidigt sätt och att åstadkomma en lämplig lokalisering. Lagändringen innebär alltså inte att det nu blir fritt fram för systematiska rättsövergrepp, som en del har velat påskina. Vi vet att det finns en oro. Jag ska inte förlänga debatten, fast jag har lite mer som jag skulle vilja säga, men jag tror att det är viktigt att komma ihåg att diskussionen om påverkan av strålning har pågått . Bara har det skrivits över 20 000 vetenskapliga artiklar på området, och det finns ingen som vågar ställa sig upp eller som kan ställa sig upp och säga att strålningen är ofarlig. Men det finns inte heller någon som kan påvisa att forskningen har kunnat dokumentera några skadeverkningar. Därför tycker jag att det är olustigt att och genom att underblåsa osäkra och otydliga riskbilder spär på människors oro i stället för att visa ryggrad och kurage och peka på den myndighet som vi allesammans har förtroende för när det gäller strålskador. har gett oss rekommendationer som vi politiker arbetar efter. 189 () replik: Jag vill börja med att ställa en fråga till utskottets ordförande: utskottets ordförande tänka sig att bifalla den önskan som jag hade om att vi i utskottet ska lära oss mera om strålning och om forskning som bedrivs och anordna en hearing ? Hur påverkas människor av radiovågor? tillåter jag mig att läsa innantill i en skrift som samtliga statliga verk har givit ut som har beröring med det här: När radiovågor träffar kroppen kommer en del att reflekteras och en del att tränga in i kroppen. Inne i kroppen omvandlas radiovågornas energi till värme. Forskare har funnit att hälsoeffekter kan uppträda om radiovågorna värmer upp hela eller delar av kroppen mer än en grad . Om en person utsätts för sådan påverkan kan det leda till störningar, som till exempel sänkt prestationsförmåga. Kroppsdelar med lägre blodcirkulation kan också vara särskilt känsliga. Vid djurförsök, där radiovågor orsakar sådan kraftig uppvärmning, har man sett beteendeförändringar och störningar i olika kroppsfunktioner hos djuren, till exempel i hjärtat och i centrala nervsystemet. Forskarna är eniga om dessa samband. Sedan kan jag läsa vidare: Biologiska effekter som medför skadliga hälsoeffekter har trots omfattande forskning inte kunnat visas, men fortsatt forskning behövs inom de här områdena. Det här är inte något nytt. Även den här forskningen har pågått , och radiovågor utsätts vi ständigt för. Men vi måste ta den här frågan på största allvar, tycker jag. Det handlar då inte om att beskylla vare sig det ena eller det andra partiet för att vara populistiskt. Det tycker jag känns ovärdigt i den här kammaren. Frågan är: Blir det en hearing i bostadsutskottet ? 190 () replik: Jag kan börja med att svara på den frågan. Vi hade ett presidiemöte där vi hänvisade till den hearing som miljö- och jordbruksutskottet hade . Vi ska ta fram det underlaget i ett första skede. Om det inte är tillräckligt ska vi återkomma med en hearing i utskottet. Det är inte så, , att på något sätt ser med respektlöshet på människor som upplever att de far illa av strålning. Men även och jag utsöndrar strålning gentemot varandra när vi står här. Vad som är viktigt är att vi inte kan stå här och säga att strålningen är ofarlig, men vi kan inte heller säga att det finns skadeverkningar som vi är medvetna om när vi fortsätter att fatta beslut om lag efter lag som påverkar oss ute i naturen. Vi har faktiskt som vi följer. De rekommendationer som de ger oss lyssnar vi på som politiker. Det är ju vår egen myndighet. Om vi inte skulle tro på den måste vi avsätta den myndigheten och skaffa någon ny myndighet. Vi litar ju på att de tar fram underlag utifrån alla dessa forskningsrön som faktiskt kommer från hela världen och de studier som görs. Jag utgår från att jag kan lita på när det gäller . Kan jag inte det måste vi ju arbeta på ett annat sätt för att få en ny myndighet som arbetar på ett nytt sätt. Jag är också beredd att strida för att vi ska få mer resurser till just det här. Jag tror att den stora bristen är att det saknas resurser för forskningen när det gäller att komma vidare med alla de här underlagen, som ständigt tas fram. 191 () replik: Jag är också, som , beredd att stödja ny teknik. Men jag är också väldigt lyhörd när det gäller att ge kommunerna möjligheter att erbjuda människor i kommunerna att bo i lågstrålande zoner. Där tycker jag att gav ett väldigt positivt besked. Men det gäller att vi har en bred politisk uppgörelse även i den frågan, så att kommunerna verkligen kan få de instrument som de behöver. Vi kan ändå lyssna på den biten, och vi kan då i utskottet använda oss av den unika möjlighet som vi har, nämligen att ta ett utskottsinitiativ i ett angeläget ärende. Då har jag en annan fråga till . För att vi nu inte ska få en uppslitande debatt i samhället där man säger nej till ny teknik måste vi kunna möta motstående intressen på ett så bra sätt som möjligt. Därför undrar jag naturligtvis om vår ordförande är positiv till att om så skulle behövas, som också sade, ta ett initiativ till att se över även de lagar som ger möjligheter för kommunerna och ger möjligheter att använda rätt instrument. 192 () replik: Jag tycker absolut att vi ska se till att våra kommuner får bättre instrument till sitt förfogande. Det gäller inom alla områden. Jag kan inte stå här och enskilt säga att jag just inom det här området ska se till att kommunen ska ha bättre instrument. Jag tycker till exempel att kommunerna ska bli bättre när det gäller bygglov, när det gäller förfarandet med ledningsrätten, när det gäller hur man hanterar informationen till de berörda. Det finns en mängd frågor som kommunerna måste bli bättre på. Sedan gäller det forskningen och respekten för den eventuella skada som den här strålningen ger, som vi inte har en aning om . Vi vet inte ens vad mobilen eller mikrovågsugnen eller TV:n eller datorn får för konsekvenser i våra liv. Den forskningen är jag beredd att satsa hur mycket som helst på därför att jag är orolig för framtiden, för hur det kommer att bli, vad det blir för resultat framöver för mina barn och barnbarn. har pratat om att hon är för ny teknik. Hon värnar äganderätten, och hon slår vakt om människors hälsa. Vi vet att bara var slagorden från : Bredband åt alla! Det var oerhört viktigt att glesbygden skulle få bredband. är helt plötsligt det här med 3 G lite svårhanterligt. Med den reservation som har förskjuts 3 G-utbyggnaden, och det finns också en mängd rapporter om att 3 G är bra för landsbygden. Hur tänker hantera det här gentemot sina väljare? Det är en svängning som jag upplever vara lite märklig. har ju varit med när det gäller det underlag som vi allesammans har tagit fram, där vi har pressat Socialdemokraterna och regeringen i fråga om att vi ska få till stånd den här översynen av ersättningsreglerna. När trycket från LRF och andra blev för stort backade och . Hur står det i relation till alla tidigare slagord om teknikutveckling och stöd till glesbygden? 193 TREDJE VICE TALMANNEN: har inte rätt till ytterligare replik, utan får i så fall sätta upp sig på talarlistan. 194 () replik: Jag hade inte tänkt ta någon replik eftersom ordföranden i utskottet har fått ärva den här frågan, och alltså står inför face of fact, så det är väl bara att säga det som ska sägas. Men det var många påhopp på i inlägget, så jag måste bemöta dem något. har ju inte lyssnat på vad jag har sagt när det gäller utbyggnaden. Jag har sagt det två gånger. säger jag det en gång till: Vi är för den. Men vi har villkorat den med mycket rimliga krav, nämligen att kommuner och medborgare ska få vara med och tycka till och ta ansvar för var dessa saker placeras samt ett större krav på information. Det fick vi inte med oss i diskussionen när vi skulle göra upp om propositionens innehåll. Det gick bättre med expropriationsersättningen. Där var regeringen villig att gå borgerligheten till mötes. Du har fel också när det gäller försiktighetsprincipen. Den finns i . omfattar saker och ting som ska prövas enligt tillstånd. Det står om detta i 2 kap. Det står om försiktighetsprincipen som vi i dagligt tal kallar den. ska omfattas av 3 och 4 kap. i som allmänna regler. Du måste läsa på lite bättre om du ska prata om de här frågorna. Varför ska inte kommunerna och medborgarna få ha ett större inflytande över mobilmasters placering och antenners och basstationers placering? Du säger att du också är orolig, även om vi inte har något att hänvisa till. Med den bild som myndigheterna ger finns det inga begränsningar. Två fall i naturaområden är allt man har att hänvisa till. Det finns inga andra fall där man har blivit nekad att sätta upp de här anläggningarna. 195 () replik: Jag tror inte att har lyssnat på mig heller. Jag sade uttryckligen i mitt anförande att i , eller till och det är uppgifter som jag har fått från Lantmäteriet av alla frågor som rör och andra ledningsrättsfrågor kommer det till en överenskommelse utan några som helst svårigheter. I de ytterligare procenten om det är tre eller fem spelar ingen roll sker en förhandling. I den förhandlingen kan det i yttersta fall bli så och det kommer att bli så i fortsättningen om lagen träder i kraft att när man efter alla bedömningar kommer fram till att det allmännas intresse väger tyngre än den enskildes kan man gå över den enskildes rätt. måste man se till att få göra det. När det gäller informationen och att kommunerna ska få vara med och bestämma kan jag hålla med om att kommunerna måste få en större beslutsrätt och kanske större intresse att lägga ned på frågorna. Kommunerna själva har inte varit riktigt skickliga på att hantera detta. Jag ställer mig helt bakom det. Men jag vill säga att jag till skillnad från har ett förtroende för mina förtroendevalda i kommunerna. Jag tycker att det vore väldigt konstigt om de skulle ge tillstånd till och andra anläggningar som skulle skada folkhälsan. Det vore fruktansvärt om jag trodde det om mina kommunpolitiker hemma, och du om dina i . Jag vill ha förtroende för att de också värnar folkhälsan, att de tycker att det är viktigt med äganderätten och att de är måna om att se till att vi får på sådana avstånd från där människor är att det inte på något sätt kan riskera hälsan eller intrycket för någon. 196 () replik: Problemet är att det finns mängder av kommuner som intresserar sig. Det finns mängder av kommuner som vill ta ansvar, men de får ju inte göra det eftersom lagstiftningen inte är sådan att det går. kommun i ville bestämma över var en mast skulle placeras i förhållande till bostadsfastigheter. De bestämde det. Det överklagades från operatören. Vem fick rätt? Ni har två fall att hänga upp det på, ingenting annat. Allt annat som står i utskottsbetänkandets majoritetstext är bara en massa uppläsning av lagstiftningen. Prata om hur det fungerar i verkligheten. Jag blev rent ut sagt lite förbaskad på att vi blir beskyllda för att uppvigla människor. Första gången jag fick reda på hur folk ser på detta var genom intervjuundersökning som redovisade de här siffrorna. Jag har över huvud taget inte haft den kunskapen tidigare. Den stärkte mig i min tro och min övertygelse att de förslag som vi för fram här är nödvändiga för att man ska acceptera den nya lagstiftning som föreslås. pratar flera om hur viktigt det är att kommunerna ska ha lite mer att säga till om. Det står inte ett ord om det i betänkandet. Då säger andra företrädare att handlar det bara om ledningsrättslagen, så något annat ska det inte stå. Expropriationslagstiftningen är ju ett villkor för att det över huvud taget ligger på bordet. Det är klart som korvspad att man kan ta in väldigt många saker i ett utskottsbetänkande om bara viljan finns. 197 () replik: När drar till med exempel där kommunen har fått ge efter berättar han ingenting om helhetsbilden och vilka andra allmänna intressen som har vägt över så att det här beslutet har landat som det har gjort. Jag säger inte att alla beslut är rätt, men jag kan inte med bästa vilja i världen tro att alla illvilligt är ute efter att sätta upp och dra ledningar mot alla människors vilja och önskemål och att våra kommunförtroendevalda dessutom är med och tillstyrker detta. Det vill i alla fall inte jag ha sagt från den här talarstolen. När det gäller att jag har uttalat att faktiskt har utnyttjat människors rädsla står jag fast vid det. Problemet för er var att ni inte kunde ge er in på frågan om äganderätt. Då skulle ni gå emot allt ni sagt tidigare. Ni var då tvungna att hitta ett annat laddat argument för att kunna säga nej till det här betänkandet. Ni är i botten helt enkelt sura över att regeringspartierna inte har samarbetat med er i den här frågan. Jag vet inte, fru talman, hur man svarar på en fråga utan att den som får svaret upplever det som att man har angripit honom så att han måste ha ytterligare repliker. Får man en fråga svarar man på den. har jag svarat, och då känner att han behöver svara igen. Jag vet inte hur man hanterar det, men det kanske jag kan få lära mig av fru talman . 198 (): Jag tar till orda i den här debatten som medansvarig till en enskild motion. Jag vill därför också utveckla mina synpunkter. För det första vill jag slå fast att jag är en oerhört stark tillskyndare av teknisk utveckling och verkligen välkomnar den digitala infrastrukturutbyggnad som pågår i vårt land. Den är inte bara viktig för individen. Den är också viktig för näringslivet och landet. Den måste alltså också uppmuntras. Jag vill inledningsvis också klart deklarera att den strålningsdiskussion som pågår inte på något sätt utgör grund för att jag står här. Det kan jag säga med viss förtröstan av det skälet att vi i miljö- och jordbruksutskottet hade en hearing i just detta ärende. Vi hade all tillgänglig expertis både i inlandet och i utlandet. Alla var inte representerade, men vi hade deras kunskap representerad. Då fanns det ingen grund för några andra riktvärden än de som gäller. Och något måste ju ändå vi som beslutsfattare hålla oss till och använda som rättesnöre i vår tillämpning. Ambitionen i denna utbyggnad får dock inte skapa fartblindhet så att vi glömmer omgivande områden som tangerar utbyggnaden. Jag kommer då att uppehålla mig lite grann vid äganderätten och påstå att det är den enskilt viktigaste rätten som vårt land har och som också har skapat vårt välstånd både historiskt och för framtiden. All erfarenhet visar det. Vi fick för bara någon vecka sedan en bok om äganderätt från Ägarfrämjandet. Jag ska citera ur den. Där står det: Privat äganderätt är en nödvändig grund för marknadsekonomi och erfarenheter genom historien har lärt att marknadsekonomin är det samhällssystem som bäst garanterar välfärd för människorna. Det är effektivast både när det gäller att skapa ekonomisk tillväxt och när det gäller att åstadkomma god vård och omsorg om resurserna. Redan påpekade sambandet mellan privat äganderätt och god skötsel av egendom. Om vi nu kondenserar ned den här propositionen är det två inriktningar. Den ena handlar om utvidgning av ledningsrätten till en modernare teknik som faktiskt inte är i behov av någon ledningsrätt. Den andra handlar om att man vill ha samutnyttjande av masterna. Det tycker jag är oerhört vällovligt, och det understöder jag å det bestämdaste. Men det senare kan uppnås utan ledningsrätt. Om jag inte är helt felunderrättad tillhör vi den lagstiftande församlingen och kan alltså ordna det på annat sätt utan att gå via ledningsrättslagen. Det finns inga hinder för det.