prot · GR09109 · 2004-05-05 00:00:00 — Det som däremot sker genom denna omorganisation är att vi får en sammanhållen myndighet, och förutsättningarna för att få en tydligare ledning och styrning av verksamheten är helt annorlunda i en enhetlig myndighet än vad de varit tidigare. Vi måste bort från den splittrade bild vi har haft tidigare, och vi vill uppnå en större enhetlighet och likformighet i handläggningen av ärenden. De förutsättningarna förbättras nu i den nya organisationen. Det har också varit en ganska samstämmig bild från alla remissinstanser om att det är viktigt att genomföra denna förändring. Jag vill bara påminna om personalorganisationernas ställningstagande, Svenskt Näringslivs ställningstagande och om vikten av att denna omorganisation sker mycket snabbt. Regeringen har ambitionen att genomföra detta. 156 () replik: Jag delar inte statsrådets uppfattning i denna fråga, men framtiden får utvisa hur det kommer att bli. Jag tror nämligen inte att det blir den här förändringen genom att man slår samman. Sedan måste jag faktiskt bemöta . Han tog upp det här med Nej, får inte rikta sig till nu utan till statsrådet. 158 () replik: Okej, då ska jag prata med statsrådet . När det gäller att ha människor i arbete menar vi att det är viktigt när man ska genomföra besparingar och sänka ersättningsnivåer att barnfamiljer inte drabbas jag vet ju också att statsrådet är barn- och familjeminister. Vi har själva tidigare varit med och gjort förändringar och försämringar inom olika trygghetssystem som har inneburit att barnfamiljer har drabbats. Den här gången vill vi ha trygghetssystem där den normala nivån ska vara , men det gäller inte den som har ett försörjningsansvar. Vi tycker att det är riktigt att barnfamiljer får en högre ersättning, och då menar vi att skulle vara en rimlig nivå för barnfamiljerna. Det är viktigt att vi i alla trygghetssystem har ett system som skyddar de små och de utsatta i samhället därför att de inte kan föra sin egen talan. Då är min fråga till statsrådet: statsrådet min uppfattning i den frågan? 159 Statsrådet () replik: Jag delar absolut inte och uppfattning i denna fråga. Jag värnar om de absolut mest utsatta i samhället. Det är också förklaringen till varför jag är en mycket varm anhängare av den generella välfärden, den princip som vi har byggt upp våra socialförsäkringssystem utifrån. Det vore mig främmande att föreslå den typen av differentiering i ersättningsnivåer som och gör sig till tolk för. 160 () replik: Vad bra att vi får behålla som varumärke! Jag kan berätta för statsrådet kanske är det bekant att som jag var aktiv försäkringssäljare var faktiskt en av de första myndigheterna som man gick till för att få information om sin egen pensionsförsäkring. Det är inte alltid man kan få det svar som man förväntar sig, men så pass starkt är förtroendet för . Därför är det så angeläget för mig och för att också värna om att får bli den trygghet och den stabilitet i vårt samhälle och i vårt välfärdssystem som namnet är värt, för namnet har ett oerhört tungt värde i . Jag blev dock lite förvånad när vi tidigare i debatten här hörde att omorganisationen i sig inte ska förändra ohälsan, men statsrådet lyfter hedrande fram just värdet av att omorganisationen också kommer att förbättra ohälsotalen, sänka dem. Jag skulle vilja få lite argument att ta med mig i mitt kommande arbete här i kammaren och i socialförsäkringsutskottet när det gäller hur vi ska kunna försvara tanken att och omorganisationen i sig förbättrar ohälsotalen, sänker dem. Den uppfattningen delade tydligen inte utskottets ordförande. 161 Statsrådet () replik: Jag försökte uttrycka mig ungefär som . Jag är ledsen om jag var otydlig. Det jag sade eller i alla fall menade att säga var att vi genom att skapa en sammanhållen statlig myndighet som ger förutsättningar för att förbättra ledning och styrning också skapar bättre förutsättningar för hanteringen av de ärenden som handlägger . Det innebär att det instrument som vi har till vårt förfogande, som utgör, skapar bättre förutsättningar för att vi ska kunna halvera ohälsotalet. Det är ett oerhört viktigt mål som vi har framför oss. Vi skapar bättre förutsättningar för att kunna göra de insatser som krävs. Det är det instrument som vi från vår sida har till vårt förfogande. Låt mig också säga att det även handlar om att kunna bibehålla förtroendet, tilliten hos allmänheten till socialförsäkringen och till den administration som är ansvarig för denna viktiga del i välfärden. Då är det viktigt att vi har en rättssäkerhet, en likformighet och en effektivitet i administrationen. skapar vi goda förutsättningar för detta, och jag känner mig oerhört trygg i att vi genom denna förändring av organisationen kommer att skapa de allra bästa förutsättningarna för att kunna ta bättre tag när det gäller att halvera ohälsotalet. 162 () replik: Det är skönt att höra att statsrådet nämner ordet tillit. Jag tycker att vi ska vara måna om att svenska folket ska känna tillit till . Hur kan då regeringen arbeta för att våra anställda inom också ska kunna visa upp det goda att ohälsotalen sänks inom den yrkeskår som de anställda inom utgör? Där kan vi tyvärr inte visa upp några särskilt goda siffror . De visar i stället att ohälsan är ganska påtaglig. Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att vi inom också ska få en yrkeskår, en grupp anställda, som mår bättre och känner tillit till systemet och kan visa upp detta inför den breda allmänheten? 163 Statsrådet () replik: Jag är också bekymrad över det höga sjuktalet inom . Jag ser det som oerhört viktigt att vi får en enhetlig personalpolitik, att vi får en bra kompetensutveckling och att vi skapar en trygghet i organisationen. Det gör vi genom att mycket snabbt genomföra den organisationsförändring som vi just nu har framför oss. 164 () replik: Jag har några frågor till statsrådet. I anförandet sade du att den nya förtroendemannarollen verkligen kommer att bli nydanande och att den inte ska tyngas av administrativa uppgifter. När jag jämför de här förslagen tycker jag ändå att det är ganska likt det som vi ser hos länsarbetsnämnderna. Jag tror knappast att man kan möta någon politiker i länsarbetsnämnden som inte tycker att man är totalt avlövad. För att kunna ha något inflytande och någon påverkan måste man ha någon makt över delarna av organisationen. Det går inte att bara flyta omkring som någon allmän medborgarföreträdare. För oss är det viktigt att de lokala politikerna i förtroendemannadelegationerna har möjlighet att ha makt när det gäller den finansiella samordningen. Min andra fråga är: Anser regeringen att det framför allt är organisationen av socialförsäkringsadministrationen som är skälet till långa handläggningstider och att inte har hunnit med rehabiliteringsfrågorna? Anledningen till att jag frågar är att vi har lagt förslag om resursförstärkning , och det har avvisats. Vi gjorde en undersökning av hur det ser ut med möjligheterna att kontrollera så kallat överutnyttjande och till viss del fusk. Försäkringskassorna har för varje miljard som betalas ut i sjukpenning och sjukersättning mindre än en heltidsarbetande tjänsteman på varje kassa. Man kan undra om det ändå inte också är en resursfråga i den kritik som det kan finnas anledning att rikta mot kassornas hantering emellanåt. 165 Statsrådet () replik: Försäkringsdelegationerna kommer att få en ny uppgift. De kommer mycket tydligare att bli medborgarnas företrädare. De kommer att utses av regeringen, rapportera till regeringen om verksamheten, följa upp och utvärdera. De kommer också att kunna rapportera kring frågor som rör bemötande och service. Jag ser det som oerhört intressanta och spännande uppgifter. Det här innebär verkligen att direkt till regeringen kunna rapportera om hur socialförsäkringen fungerar i praktiken, att också kunna vara bärare av socialförsäkringens idéer och att se det politiska i uppdraget i en större utsträckning än vad man gör när man tyngs av de administrativa uppgifterna på ett sätt som jag egentligen inte tycker är förenligt med en förtroendemannaroll. Jag ser oerhört stora möjligheter för de förtroendevalda i den nya delegationen. Det här blir något nytt. Det blir också någonting som kommer att formas väldigt mycket av hur man tar vara på de möjligheter som man kommer att få i den nya organisationen. Det är naturligtvis så att resurserna till har ökat . Det har också skapats goda förutsättningar för att med kraft ta sig an att nedbringa ohälsotalet. Visst är det en fråga om resurser till administrationen. Det har vi också uppfyllt. 166 () replik: Det är väl gott och väl att försäkringsdelegationerna ska rapportera till regeringen om hur det står till ute i landet, men jag tror nog att det skulle vara väldigt bra om man också hade makt och förmåga att göra någonting åt det på det lokala planet. Vi vet hur det ser ut i hela den traditionella myndighetsuppbyggnaden. Man rapporterar till regeringen, och så ska det ges nya direktiv från regeringen, och så tar till. Jag tror att människor förväntar sig snabbare resultat om till exempel bemötandet är dåligt. Jag har till slut en fråga till. När kommer det ett förslag från regeringen om att tillsätta en parlamentarisk utredning för en översyn av socialförsäkringssystemen? 167 Statsrådet () replik: Det är min uppfattning att inte riktigt har insett de möjligheter och utvecklingsmöjligheter som erbjuds i den lösning som försäkringsdelegationerna kommer att vara. Jag tycker att det är att förringa de förtroendevaldas roll, möjligheter och uppdrag i den nya organisationen. Att följa upp, utvärdera och rapportera till regeringen kommer ju att innebära stora möjligheter i kontakten med allmänheten men också med de andra regionala aktörerna. Jag anser att de förtroendevalda kommer att få en ny spännande roll och ges helt nya möjligheter. När det gäller översynen av socialförsäkringen pågår det ett beredningsarbete inom . Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2003/04:SfU13 En ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration (prop. 2003/04:69). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Djurskydd m.m. 168 (): Dagens sista kammardebatt handlar om skyddet av våra djur. Grunden finns i den lagstiftning om djurskydd som beslutades av 1988. Utan att lägga några värderingar i detta så anses den svenska djurskyddslagstiftningen vara omfattande och långtgående. Dagens betänkande har delats upp i fyra avsnitt. Det första behandlar styrelses rapport om djurskyddstillsynen och några frågor som har nära anknytning till den. Granskningen påbörjades av dåvarande och har fullföljts av den nya . Granskningen har haft tyngdpunkten på djurskyddsarbetet på statlig myndighetsnivå och hur det har genomförts på nivå. pekar bland annat på att det behövs förändringar när det gäller finansieringen av den kommunala djurskyddstillsynen. Det som är gratis i en del kommuner kan kosta flera tusenlappar i en annan. Revisionen tycker också att en översyn av resurser och av regelverket för tillsynen behövs. Utskottet delar revisionens bedömning och anser att regeringen ska överväga om det inte finns skäl till förändringar. Det andra avsnittet i utskottets betänkande handlar om en stor mängd motioner om djurskydd. De flesta behandlar frågor där regering och riksdag överlämnat normgivnings- och beslutanderätten till myndigheter som har särskild sakkunskap på området. Det är frågor som i många fall förutsätter en veterinärmedicinsk och teknisk bedömning mer än en politisk. Frågorna regleras i ett stort antal föreskrifter som kommer från och även från den nya djurskyddsmyndigheten. Det tredje avsnittet behandlar veterinärerna och hur de är organiserade. Bakgrunden är den rapport som revisorer gjorde 2002 och som tidigare behandlats av utskottet. Den frågan tar i huvudsak upp statens fördelning av bidraget till distriktsveterinärsorganisationen och privatpraktiserande veterinärer och rollerna för dessa som myndighetsutövare. Det fjärde avsnittet handlar om djurförsök. Utskottet har valt att göra en förenklad behandling eftersom utskottet behandlade liknande motioner , 2003. Totalt finns i betänkandet hela 240 motionsyrkanden. De avstyrks, och det har resulterat i 32 reservationer. Det är huvuddragen i det betänkande som ska debatteras. Framför mig ser jag riksdagskolleger som med stor entusiasm vill föra fram de uppfattningar som de har haft när vi har behandlat frågan i utskottet. 169 (): Vi ska diskutera djurskydd. Jag tycker att det är viktigt att poängtera att det i botten handlar väldigt mycket om värderingsfrågor. Kunskaperna inom detta område är nämligen långt ifrån färdigutvecklade. Därför innebär det att värderingfrågorna är viktiga. Det heter djurskydd, men jag personligen tycker att det känns lite oroväckande när man allt som oftast stöter på ordet djurvälfärd. I min värld innebär det att man använder ord som jag tycker ska vara förbehållna människor. Jag tycker att det i alla dessa sammanhang är viktigt att hålla isär människovärde och djurvärde. Då måste man alltså utgå från djurens behov och inte förmänskliga djuren och därmed använda sina egna preferensramar för att sätta gränsvärden etcetera. I detta fall måste jag säga att den nya ger viss anledning till oro. Där har vi sett ett antal exempel på hur man låter mänskliga aspekter styra begynnande krav och föra till torgs rent märkliga idéer. Vi måste alltså utgå från fakta. Detta är inte minst viktigt när det gäller konkurrenssituationen. Då tänker jag på de djur som är med i livsmedelsproduktionen. Om vi utgår från våra regler, som är vitt skilda från andras värderingar, hamnar vi i en situation där vi skapar svårigheter för den inhemska livsmedelsproduktionen. Kycklingbranschen är ett sällsynt tydligt exempel på detta. Det är oerhört viktigt med avvägning i dessa frågor, annars kan det få fullständigt motsatt effekt, vilket innebär att den typ av djurproduktion som vi kan ha i detta land flyttar till andra länder. Vi har också ett ärende på gång som handlar om pälsdjur, och jag ska återkomma till det . Det här betänkandet handlar i botten om framställan. I botten ligger denna tillsynshandling. Här utövas en kritik mot regeringen där man tydligt talar om att det är dåligt samordnade regleringsbrev, vilket man tar fram och belyser. Det skapar naturligtvis förutsättningar för lägre kvalitet när man inte kan hålla ihop de olika enheter som regeringen ska ansvara för. Detta får till följd att det är andra som får stå i skottgluggen än den som har ansvaret, nämligen regeringen. Resurserna står inte i proportion till uppgifterna som man är satt att sköta. Finansieringen är tveksam. Det är på dessa punkter som det tar sin näring. Dessutom behandlas i betänkandet som bekant ett antal motioner. När det gäller tillsynsmöjligheterna har det varit svårigheter för kommuner i fråga om samarbete med personal. Det har varit en bidragande orsak. Jag tycker att det är oerhört viktigt att man använder människor med bred kunnighet och stor erfarenhet. Det krävs väldigt ofta ett tränat djuröga. Och denna millimeterjakt och centimeterjakt som vi emellanåt tvingas åse och som man har ägnat sig åt är inte ägnad att göra detta speciellt mycket bättre. Det har vi framhållit i andra sammanhang. Dessutom hänger sig ofta osäker eller okunnig personal åt millimeterjakt i stället för att göra värderingar av huruvida djuren har det bra eller inte. Låt mig ändå säga att det hade varit väsentligt bättre om vi hade använt de 60 miljoner som den nu tillskapade kommer att kosta till att utöka tillsynen än att administrera. Det hade djuren tjänat på. Vi står inför ett förestående näringsförbud i fråga om pälsdjursnäringen, trots att detta är en kretsloppsanpassad och förnyelsebar produktion. Ett näringsförbud kommer att öka importen av skinn. Då ställer jag frågan: Är djurskyddet i andra länder bättre än det som vi kan erbjuda i ? Det är sällsynt märkligt att man ska ställa om näringen och sedan införa ett näringsförbud. Jag vill i detta sammanhang yrka bifall till reservation 20. Finansieringen är otillräcklig och skapar olikheter. Vi anser från moderat håll att finansieringsprincipen måste gälla. Den som har beslutat om åtgärderna ska också finansiera dem. Därför menar vi från moderat håll att det är oändligt viktigt att myndighetsutövningen, alltså kontrollen, är kostnadsfri för den som blir utsatt för kontrollen. Om det däremot finns anledning till anmärkning och därigenom ett återbesök ska man få betala. Jag yrkar bifall bara till reservation 20, men i övrigt står jag naturligtvis bakom de synpunkter som vi har i detta betänkande. 170 (): En nations storhet och dess etiska framsteg kan bedömas av hur man behandlar sina djur. Här får vi bedöma vår nations storhet och etiska framsteg på djurskyddsområdet. Djur betyder mycket för de flesta av oss. Det kan vara alltifrån kaninen och hunden till korna, grisarna och hönsen. Oavsett syftet med djurhållningen har vi här i en uppgift att tillse att lagarna vad gäller ett gott djurskydd är tillräckligt långtgående och att de efterlevs. Djur ska behandlas väl. Därom råder det nog ingen åsiktsskillnad. Möjligen kan skillnaden bestå i vårt förhållningssätt till djuren, där djuren för vissa får mänskliga egenskaper. En konsert anordnad i för hemlösa djur leder mina tankar till att det skulle krävas åtskilliga konserter till förmån också för hemlösa människor. liberalerna har både nationellt och på EU-nivå drivit djurskyddsfrågor. Vi är angelägna om att djurskyddsfrågorna prioriteras så att generellt sett goda djurskydd upprätthålls på bästa sätt. grundsyn är att vi vill garantera djuren ett värdigt liv och en anständig död. Medvetna konsumenter som väger in djurhållningsaspekter i sina val av livsmedel är ett viktigt styrmedel. En dålig djurhållning är inte bara etiskt oförsvarbart utan innebär också en hälsorisk för konsumenterna. har för övrigt på djurskyddsområdet utökat budgeten. Vi anser att man i djurskyddsfrågor ska samarbeta mer med andra länder för att tillsammans höja ribban. Forskning av djurens naturliga beteende har lett till inredda burar samt förbättrad hantering vid transporter och slakterier. Detta bör utvecklas ytterligare. Vi har därför förordat att den nya ska samordna agerande i internationella organ. vill minimera tiden för slakttransporter, ta bort exportsubventioner och ge småslakterier större möjligheter. Det är djupt beklagligt att begränsning av transporttider och övriga restriktioner inte vann gehör i EU. Frågan skjuts nu till nästa ordförandeskap, och uppgift blir nu att få fler länder att anslut sig till denna strikta linje. För att kunna stärka vårt eget djurskydd krävs välutbildade och vidareutbildade djurskyddsinspektörer och veterinärer. kräver därför obligatorisk utbildning av kommunernas djurskyddsinspektörer. Det är också angeläget att säkerställa veterinärstuderandes behov av praktik, speciellt vad gäller jourverksamheten. har ställt sig bakom utredningen om situationen för privatpraktiserande veterinärer och distriktsveterinärer. Länsveterinärernas stora betydelse för djurskyddstillsynen har uppmärksammats av riksrevisorerna. Länsveterinärerna har ålagts nya uppgifter utan att medel tillskjutits. Det är oacceptabelt. har därför krävt en översyn av medelstilldelningen till länsveterinärernas verksamhet. I ett internationellt perspektiv är den svenska försöksdjursanvändningen förhållandevis låg. Mycket arbete har lagts ned under för att minimera djurens lidande vid djurförsök. Den beslutade kemikalielagstiftningen kommer dock förmodligen att innebära ytterligare forskning på djur. Regeringen bör därför noga följa utvecklingen vad gäller ökningen av djurförsök på grund av den nya kemikalielagstiftningen samt påskynda utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök. Jag vill med detta yrka bifall till reservation 7 men står givetvis bakom samtliga folkpartireservationer. 171 (): En omfattande och skarp djurskyddslagstiftning är enligt ett uttryck för gott förvaltarskap, ett uttryck för människans ansvar att vårda och värna andra levande varelser. Detta innebär att vi ska ta väl hand om djuren och sörja för att de får leva ett så bra liv som möjligt. Stress, smärta, lidande och skador hos djuren ska så långt möjligt undvikas. sägs det att vi ska behandla djuren humant, vilket kan tyckas och är motsägelsefullt. För mig innebär det inte att behandla djur som människor. Det handlar om att vi ska behandla djur så att vår egen värdighet som just människor kan bevaras och stärkas. Viktiga värden som ansvar, omsorg, omtänksamhet och hänsynstagande är bärande inslag i vårt handlande. Det är därför glädjande, fru talman, att utskottet i den del av betänkandet som behandlar granskning av djurskyddstillsynen ställer sig bakom styrelses olika förslag. Det gäller även de delar som innebär ganska tydlig kritik mot regeringen själv, som har påpekat. Regeringen uppmanas att till rapportera om åtgärder på en rad områden. Det handlar om resursbehov och hur uppgifter och regelverk relaterar till resurstillgångarna. Det handlar om det lokala djurskyddsarbetets finansiering och den styrning och uppföljning som den nya ska utföra. Regeringen uppmanas att återkomma till med redovisning av vad man gjort med anledning av påpekanden. Det ska inte vara något slags allmänt övervägande, som man fick intrycket av när man lyssnade till vår inledares anförande. Det handlar om skarpa förslag från regeringen för att komma till rätta med det som har påpekat. Betänkandet behandlar också ett stort antal motioner om djurskydd, djurhälsovård och djurförsök. I stora drag kan jag tycka att utskottet gör relativt välavvägda ställningstaganden. Visst behövs skärpningar när det gäller användandet av djur i pornografiska sammanhang och i frågor om xenotransplantationer och förtydliganden om så kallade kamphundar och i frågor om djurförsök. Det är frågor som belyser i reservationer och särskilda yttranden. Men har ett i internationellt perspektiv en ganska långtgående djurskyddslagstiftning, höga ambitioner och stor medvetenhet när det gäller djuromsorgen. Problemet är ofta brister i kontroll och uppföljning. Här spelar, som påpekat, djurskyddstillsynen en stor roll. Men också veterinärorganisationen har betydelse i detta sammanhang. har och i många sammanhang fört fram behoven av förändringar av veterinärorganisationen. Våra ställningstaganden fick stöd av revisorer i en granskning som gjordes . Detta ledde till att regeringen fick i uppdrag att tillsätta en oberoende utredning med uppdrag att lösa problemen med fördelningen av de statliga bidragen till distriktsveterinärorganisationen, statens ansvar för sällskapsdjuren och dubbla roller. Man skulle kika på hur man skulle få till stånd en fristående och oberoende veterinärorganisation. Liknande påpekanden finns i som behandlas. Enligt uppgifter från departementet bereds frågan fortfarande. Man inväntar en intern arbetsgrupps rapport, och därefter ska man fundera över hur man ska gå vidare, som man sade. Jag tycker, fru talman, att det finns tillräckligt underlag för att snabbt komma i gång med utredandet. Vad mer ska till? Ska det inte räcka med revisorer, och tillkännagivande? Vad väntar man på att ska slå en signal? Det är anmärkningsvärt att vi gång på gång ifrån denna talarstol tvingas påpeka regeringens nonchalanta hantering av tillkännagivanden. Den svenska synen på djurhållning måste få större genomslag i hela . Framför allt för djurens skull, men också för den svenska jordbruks- och livsmedelsnäringens skull. Det är inte rimligt att svenska bönder ska ha konkurrensnackdelar på grund av andra länders svagare djurskyddslagstiftning. De senaste rundorna om skärpning av det gemensamma regelverket när det gäller djurtransporterna är ett exempel där tyvärr de svenska positionerna inte vunnit gehör. Direktiv- och förordningskvarnarna mal inte tillräckligt snabbt. I avvaktan på strängare regler bör EU ge stöd till investeringar för förbättrat djurskydd utöver vad lagstiftningen kräver.