prot · GS0914 · 2004-10-14 00:00:00 — Det har dessutom inträffat ett ökat antal våldtäkter just i den här kommunen . Det är någonting som man har varit förskonad ifrån. Som samhällsmedborgare, mamma och riksdagsledamot är jag väldigt oroad över den här utvecklingen. Jag märker att unga flickor, kvinnor och äldre damer får sin frihet starkt begränsad och beskuren. Man vågar inte gå ut. Man vågar inte gå själv ut i skogen. Man vågar inte gå på cykel- och gångvägar och genom tunnlar. Friheten för kvinnor är ifrågasatt, och jag märker detta mycket tydligt. Jag undrar varför flickors och kvinnors frihet ska begränsas på det här sättet, herr talman. har landet styrts av socialdemokrater med som ansvarig för rättsutvecklingen. Justitieministern sade tidigare i debatten att man måste gå till brottets orsaker och ställa sig frågan: Varför begås brott? Jag tycker att det är viktigt. Då är det också angeläget att vi vågar titta på förövarna av just överfallsvåldtäkter utomhus mot okända kvinnor. Vi måste veta mer om varför de här brotten begås och av vilka. Enligt Brottsförebyggande rådets rapport finns det en väldigt stark överrepresentation av invandrare som gärningsmän vid den här typen av brott. Siffran är så hög som . Det här framkom i den här undersökningen 1996. har mig veterligt ingenting gjorts åt den här situationen. Man försöker på något sätt mörklägga de problem som finns på grund av Socialdemokraternas misslyckande när det gäller integration av invandrare, arbetslöshet och den nedmonterade psykvården. Vi vet mycket om gärningsmännen och varför de begår de här brotten, men vi vågar inte lyfta upp det till ytan. Jag är rädd för att om den här utvecklingen får fortsätta och om regeringen fortsätter att ha skygglappar för ögonen kommer samhället att reagera med en ökad främlingsfientlighet, rädsla och kanske i värsta fall en ökad rasism. Det är ingenting som någon av oss vill ha. BRÅ skriver också i den här rapporten och det kan ju vara kul att säga någonting positivt att den här brottsligheten avtar när en person blir bättre integrerad i samhället. Men vi har en väldigt lång väg att gå innan så är fallet. Många personer som kommer till lider av trauman från tidigare upplevelser. Människor kommer från kriget på , och vi vet att systematiserade våldtäkter var en metod som man använde i det kriget. Det är viktigt att de som kommer i kontakt med invandrare tar till sig signaler redan på om hur människor som har all rätt att komma till mår och vad de har för erfarenheter med sig i bagaget. Vi måste få bukt med de här överfallen på helt oskyldiga barn och kvinnor i vårt land. Det här kan inte tillåtas få fortsätta. Jag tycker att vi måste börja se på dem som är gärningsmän och inte tro att det här är ett problem som alla bär något kollektivt ansvar för. 92 (): pratar vi återigen i om rättsfrågor i det breda perspektivet. Det är i det perspektivet som vi måste debattera hur man får en bättre rättstrygghet och rättssäkerhet i vårt land. Jag är särskilt glad över att jag just nu ser så många socialdemokrater i salen. ville inte en enda socialdemokrat debattera de här frågorna, fast de är så viktiga. Därför är jag glad och tacksam för att ni har tagit er tid . Det är viktigt. Jag tycker att inlägg var mycket bra. Det är naturligtvis så att många känner att tryggheten, friheten och livschanserna i har minskat till följd av en ganska betydande brottslighet. På detta problem finns det inga enkla lösningar. Vi ska möta krav på både integritet och humanitet och skydda samhället. Vi ska ha både rättstrygghet och rättssäkerhet. Detta rymmer mycket svåra målkonflikter. De här frågorna är som en strömförande skena för oss som jobbar med detta, men vi måste våga ta i den, för om vi inte tar itu med de här svåra målkonflikterna kommer ingenting att bli bättre. Jag känner att med stor behållning skulle kunna läsa liberalernas motion om våld mot kvinnor och om utsatta kvinnors livssituation. Vi försöker där ta upp detta, och jag vill påstå att det inte alltid är fråga om några enkla lösningar. Vi balanserar detta, men vi är konsekventa och försöker ställa oss på brottsoffrets och de framtida brottsoffrens sida. Om vi inte lutar något mer åt att skydda de människor som har utsatts för eller riskerar att utsättas för brott, innebär det att man låter människor fortsätta att terrorisera, hota och begå våldshandlingar. Detta är mycket svårt, och lösningarna ligger inte alls bara inom det som vi jobbar med i justitieutskottet, om polis, domstolar och fängelser. Det handlar mycket mer om vad vi har för samhälle. Det gäller inte minst jämställdhetsfrågor när vi pratar om mäns våld mot kvinnor. Det handlar om att vi tidigt ska lära unga människor att visa respekt för varandra. Det gäller att upprätta jämställdhetsplaner i förskolan och att se till att det inte är okej att kalla någon för hora i skolan. Vi ska inte ha ett sådant språk utan ska ha respekt för varandra. Unga män ska visa respekt för kvinnor. Jag går snabbt över till att prata om polisen, som är ett populärt ämne. Vi har haft ett replikskifte med justitieministern om detta. Jag befann mig bland cannabis och hembränt tillsammans med närpolisen i . Något som är väldigt bra med en lokalt förankrad polis är att den känner till buset och vilka brott som begås. Det är därför viktigt att ha fasta poliser även i mindre kommuner, men tyvärr kan vi se att alltfler kommuner inte har en egen polis utan verksamheten centraliseras. Man kan känna en viss oro över att den nuvarande generaldirektören på , som har lagt ned många tingsrätter, kommer att fortsätta med att stänga flera polisstationer i . Risken är den att kunskapen, motivationen och förmågan att bekämpa brott lokalt kommer att minska, och det kommer människor på mindre orter att förlora på. Det pratas ibland som om det inte spelar någon roll ifall man har en polisstation eller inte. Jag var i , där vi debatterade nedläggning av polisstationen i . Det var väldigt bra, för många människor där var väldigt ärliga, till exempel ansvarig polis, som sade: Vi stänger polisstationen därför att det inte finns några pengar. Jag måste välja mellan att avskeda poliser och viktig civilanställd personal och att stänga den här polisstationen. Då väljer man att stänga polisstationen, i när bureåborna tycker att skadegörelsen ökar och att ungdomarna har börjat begå fler brott, buskörningar och annat. Polisen har försvunnit, och tryggheten har minskat. Det är väldigt tydligt att det inte är fråga om något nytt polisarbete, utan det saknas pengar på polisens konto. Då kan man inte betala hyran, och man måste säga upp kontraktet. Det talas mycket om vardagsbrott. var jag i . Jag är ibland i , herr talman, men till och från försöker jag resa en del för att se hur det ser ut i vårt vackra land. I har man hälften så många poliser som man hade för . En ganska uppgiven polisman berättade för mig att han åkte ut och gjorde tre, fyra brottsplatsundersökningar . åker han ut en gång för att reda upp skadegörelse och inbrott och andra brott som har begåtts. I en situation där det saknas poliser i minskar tryggheten. Man har löst detta med en storsatsning i mot vardagsbrott i , alltså en storsatsning i . Men vad gör man de andra dagarna? Det är viktigt att prioritera polisen. Det finns många lokalt förankrade poliser i . Den centralisering som vi kan se är inte bara av godo. Om man ser poliser på gatan kan det förebygga brott som annars riskerar att bli begångna, vilket skadar människors livschanser och trygghet. 93 (): För antog polisen ett mål om att utföra 1,2 miljoner alkotest i trafiken. Man har aldrig nått det målet. Det har blivit bättre, men det är inte bra. Rattfylleriet är ett av de största problem som vi har på trafiksäkerhetens område. dödas ca 150 personer därför att några kör onyktra. Dessutom skadas ett tusental personer i rattfylleriolyckor. Inte minst verkar ungdomar ha en tillåtande attityd till att köra bil efter det att man har druckit. Polisens kontroller med utandningsprov är så länge som alkolås inte blivit obligatoriska det effektivaste sättet att upptäcka och få bort berusade ur trafiken. anser att polisen utför alltför få kontroller. Polisen måste naturligtvis prioritera sina resurser på ett effektivt och bra sätt, men jag tror att man mycket enkelt skulle kunna utföra ett betydligt större antal test utan att det krävs mer resurser. Jag har en dröm, och det är att varje patrull på varje skift ska utföra minst ett alkotest. Det tar , och jag är helt övertygad om att man har tid att utföra detta. Jag tror också att det skulle få en mycket stor preventiv verkan om man som bilförare upptäcker att det görs alkotest väldigt ofta. Med andra ord: En mycket blygsam insats från polisen skulle ge mycket stora trafiksäkerhetseffekter. 94 () replik: Jag kan dela starka engagemang när det gäller problemen med rattfylleriet. Jag är dock oroad över att fäster så stor tilltro till polisens konstiga målsättning att man ska mäta kvalitet i hur många utandningar som har gjorts i ett visst blåsrör. Det där kan faktiskt missbrukas. Jag fick i går av en polis som också är polisforskare höra talas om hur poliser lägger upp alkometrar på rad, går förbi med radion och sänder. Då kortsluts de, och det registreras en mätning trots att ingen har blåst. Kör man i och håller ut mätaren genom fönstret registreras också en mätning. Sedan slängs de vita rören. Jag vet inte om detta är sant, men tänk om det är sant. Det var en polis och polisforskare som sade detta till mig. Det hänger naturligtvis ihop med denna riksdags konstiga mål om nollvisionen och dess totala oförmåga att möta detta med verklig politisk handling. Där känner jag mig lite oroad. Jag vill också ha få trafikdöda, men polisens mål ska vara att minska antalet döda i trafiken. Antalet blås är en dålig värdemätare. 95 () replik: Det är spekulationer. Det som säger här kan jag inte uttala mig om. Det har jag ingen som helst kunskap om, huruvida polisen utför sitt arbete riktigt eller inte. Jag personligen har stor tilltro till polisens arbete, tror och är övertygad om att man utför ett gott arbete. När det gäller antalet alkotest skulle det vara väldigt enkelt för en patrull att stanna till på en busshållplats eller parkeringsficka en gång per skift och göra ett test. Som förare skulle jag upptäcka att det utförs test väldigt ofta. Därigenom skulle man kunna minska antalet onyktra i trafiken. 96 () replik: Jag tycker att man ska ha med sig alkoholmätaren och använda den så ofta man kan. Men det ska blåsas i den. Den ska inte användas på ett dåligt sätt, som jag gav exempel på. Det var en polis, en forskare i polisarbete, som presenterade det som exempel. Om man står på en stor motorväg och tar ett antal blås kan man gå upp i tusen blås utan att det betyder att man gör något vidare arbete för trafiksäkerheten. Om man däremot står på en av skogsvägarna, kanske hemma där du bor, , kanske det blir två blås och man får fast en som kör rattfull. 97 () replik: Det är precis som säger. Man står på en plats och tar ett antal blås per gång. Det är det jag tycker man ska komma ifrån. Om man gjorde testen oftare skulle de få en större preventiv verkan. 98 (): Låt mig inleda med några ord beträffande domstolsväsendet, som en hel del har diskuterat här tidigare. Vi vet, inte bara genom skrivelse till regeringen utan genom människor vi träffar, advokater, domare och så vidare, att måltillströmningen ökar och har ökat i domstolarna. Regeringen har tagit fasta på det. Man stärker nu ekonomin, vilket naturligtvis är mycket glädjande, även om inte förstärkningen är så stor som det skulle behövas om vi ska utgå från vad säger. För vår del, i liberalerna, lägger vi på ytterligare ett antal miljoner till domstolarna för att försöka komma i balans med den ökande måltillströmningen. En sak gör mig bekymrad i det här sammanhanget. Det är att medan måltillströmningen, balansen, ökar i domstolarna håller man på med en stor omflyttning av framför allt tingsrätter med nedläggningar, flyttningar och sammanslagningar. Jag delar justitieministerns uppfattning. Jag tror inte att det finns några besparingar. Jag tror tvärtom att det här är kostnader. Det är korta kostnader för flyttningen, högre lokalkostnader och investeringar i nya inventarier och så vidare. Det tar dessutom våldsamt mycket tid i anspråk för personalen inom domstolarna, vilket gör det ännu mer bekymmersamt med måltillströmningen. Jag hade hoppats på att vi någon dag skulle ha fått besked från regeringen att man kunde göra åtminstone tillfälligt stopp på sammanslagningarna och försöka ta ett större grepp. Så tycks det tyvärr inte bli. Anledningen till att jag anmälde mig till den här debatten var dock inte domstolarna utan en sak som i förhållande till vad som har debatterats här de senaste timmarna kan upplevas som ganska udda. Den är ändå väsentlig för väldigt många, nämligen organisationen av våra hyresnämnder och arrendenämnderna som hör ihop med hyresnämnderna. Vi har tolv hyresnämnder i . Regeringen vill nu att vi ska få åtta i fortsättningen. Tre av dem ligger i , och . Resten ska täcka övriga landet. Det blir alltså fem kvar för övriga . Det är jättelika områden. Hyresnämnderna är förvaltningsmyndigheter och icke domstolar. Den frågan har utrett, och man kom fram till att man borde integrera hyresnämnderna i tingsrätterna, förhoppningsvis då i fastighetsdomstolarna som ju finns i varje län. Men så blev det inte. Orsaken var sannolikt remissutlåtandena från , och andra organisationer på hyresmarknaden. I stället gör man ett slags mellanting, för in hyresnämnderna administrativt i vissa tingsrätter och gör lagmannen till chef, vilket kommer att göra att man måste återkomma med en del lagändringar för att klara till exempel instansordningen. Det är ett halvhjärtat förslag som man lägger beträffande organisationen. Det är dessutom skrämmande, tycker jag, när det gäller storleken. Det blir alltså väldigt långa avstånd. Det är redan långa avstånd för hyresrådet i att åka till , men det blir betydligt längre för hyresrådet i att åka till för att handlägga ärenden om en lokal eller en bostadslägenhet. Förutom långa avstånd som kommer att dra kostnader för organisationen tappar man ju lokalkännedomen, någonting som vi känner väl igen från debatten om tingsrätterna. Min förhoppning, herr talman, är att jag på detta sätt fick den här frågan väckt och att ledamöterna i justitieutskottet ska ta sig en rejäl funderare på om inte frågan om hyresnämnderna och arrendenämnderna bör skickas tillbaka till och arbetas igenom än en gång. 99 () replik: Jag vill bara protestera lite. Jag vet att i län är mycket oroad över den här utvecklingen. Man känner att möjligheten att påverka tvisterna när det gäller människors sociala rättigheter, inte minst, i fråga om hyreskontrakt och så vidare minskar. Det är allvarligt. Jag tycker att människor i län har en rättighet och ska ha en möjlighet att få sina ärenden med en trilskande jobbig hyresvärd prövade nära sig, till exempel i . 100 () replik: Till mig har inkommit uppgifter inte bara från när det gäller den här frågan utan även från , och , som är de orter som kommer att mista hyresnämnderna om det här förslaget går igenom. Bakgrunden är naturligtvis mycket enkel. Förhandlingar hålls på den plats där lokalen eller lägenheten i fråga finns. Av den anledningen behöver man närheten, och av den anledningen protesterar fastighetsägarföreningar, hyresgästföreningar och andra som arbetar på hyresmarknaden. 101 (): Det övergripande målet för rättsväsendet är att garantera den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Målet med kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Det individualpreventiva syftet med straff handlar om att utforma påföljderna och straffen på ett sådant sätt att den som begått brottet motiveras att inte göra om det. Här kommer kriminalvårdsaspekten in. Straffet ska inte bara vara ett straff, utan det ska också vara en ny chans i livet. Kriminalpolitiken ska avse åtgärder inom alla samhällsområden under förutsättning att de är relevanta för att förebygga brott, reagera mot brott eller lindra skadeverkningar av brott. Skolpolitiken, familjepolitiken och socialpolitiken blir då viktiga pusselbitar i det kriminalpolitiska arbetet. Kriminalpolitiken måste bygga på kunskap. All kriminologisk kunskap visar att just strängare straff har liten effekt på brottsligheten. För att kunna förebygga och bekämpa brottsligheten krävs kunskap om den och om de effekter som olika åtgärder kan leda till. Kriminalpolitiska beslut måste bygga på denna kunskap. Åtgärder för att förebygga återfall i brott måste prioriteras. Kriminalvårdens insatser ska redan från början utformas på så sätt att den som är intagen på anstalt förbereds för en tillvaro utanför anstalten. Alla tillfällen att utveckla den intagnes kompetens vad gäller såväl arbete och kompetens som förmågan att socialt anpassa sig måste tas till vara. På så sätt utvecklas också det personliga ansvaret. Programverksamheten är därför ett viktigt medel för att intagna ska få stöd och behandling för bland annat drogmissbruk och psykiska störningar. För att de intagna ska kunna återanpassas till ett liv utan kriminalitet är det angeläget att sociala kontakter med familj och vänner kan upprätthållas. Barn till intagna föräldrar måste också få tillfälle att träffa sina föräldrar. En kriminalvård där det brottsförebyggande arbetet sätts i centrum förutsätter bra och effektiva frigivningsförberedelser. Sådana förberedelser är särskilt viktiga för dem som suttit på anstalt. Det är angeläget att samarbetet mellan kriminalvården och andra myndigheter utvecklas för att intagna ska vara bättre förberedda inför en frigivning. Ett övergripande mål för rättsväsendet och därmed också för kriminalvården är att tillgodose den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Kriminalvården ska upprätthålla en human människosyn, god omvårdnad och ett aktivt påverkansarbete. Respekt för den enskildes integritet och säkerhet ska iakttas. Verksamheten ska inriktas på att motverka återfall i brott. De barn och ungdomar som gör sig skyldiga till brott tillhör också ofta den grupp som har störst behov av stöd och hjälp. Familjen är viktig, men vi har olika förutsättningar här i livet. Vi föds i olika förhållanden, ibland i splittrade familjer, ibland i familjer som har missbruksproblem. Vi måste därför driva en välfärdspolitik som gör att vi stärker de barn och ungdomar som har en särskilt utsatt situation. Det är det sammanhållna perspektivet som man inte får glömma bort i den kriminalvårdpolitiska debatten. Kriminalpolitik är en del av välfärdspolitiken. Både välfärdspolitik i form av åtgärder för att öka den sociala tryggheten och kriminalpolitiska åtgärder med respekt för den enskildes integritet och säkerhet måste gå hand i hand om vi ska vara framgångsrika i vår brottsbekämpning. Kriminalvården måste bygga på en helhetssyn. Det går inte att enbart med polisresurser, straff och krav på hårdare tag bekämpa brottsligheten. Ingen föds kriminell. Något måste ha gått snett i livet som ledde till att man hamnat i den det kriminella banan. Just därför måste vi också angripa orsakerna till brotten. Den kriminalpolitik som jag har beskrivit rymmer stora möjligheter att påverka utvecklingen. En realistisk kriminalpolitik, byggd på grundprinciperna om helhetssyn, kunskap och humanism har alla förutsättningar att leda till ett tryggare . 102 () replik: Jag och har debatterat kriminalvård. säger att straffet har en uppgift för att man inte ska begå brott . Han säger också att strängare straff inte har någon effekt. Men det har ändå den effekten att de kriminella gör färre brott när de sitter inne. Jag säger inte att de inte begår brott från fängelset. Det vet vi mycket väl att de gör. har man slagit sönder en avdelning på Mariefredsanstalten igen. Så till en helt annan sak. Strängare straff ger ingen effekt. Men hur är det med inga straff, ? Det finns några brott som jag vill nämna. Jag ska inte hålla mig till de allra grövsta, utan jag ska hålla mig till de så kallade snyltningsbrotten. Det kan vara att åka taxi utan att betala, att bo på hotell utan att betala, att äta på restaurang utan att betala. Anser att detta ska betraktas som kriminellt? 103 () replik: Jag förstår inte riktigt Jeppes fråga. Men, som jag sade i mitt anförande: Hårdare straff hjälper inte. Det är inte det som är lösningen. Vi måste se helheten i brottsbekämpningen. Vi måste jobba förebyggande i tidig ålder. Om vi jämför med eller , som jag kommer ifrån, där man har mycket mycket hårdare straff ser vi att brottsligheten är sju gånger större där än i . Vi måste jobba förebyggande. De sociala aspekterna är jätteviktiga. Familjen måste jobba förebyggande i tidig ålder så att ungdomarna inte hamnar i brottslighet. De som har begått brott ska självklart sitta inne så att man skyddar samhället. 104 () replik: Jag menar kanske inte att man ska sitta inne om man inte betalar på restaurang, men jag tycker att man ska få någon påföljd. I det där Socialdemokraterna haft makten och skött kriminalpolitiken kostar det ingenting att snylta på en restaurang eftersom åklagarna i stort sett är ålagda att inte åtala. Kostnaderna för samhället i processkostnader är för stora. De är större än de pengar man kan få in. Anser att det ska vara någon påföljd för de här brotten? 105 () replik: Självklart, om det finns en anmälan. Om restaurangägaren anmäler gärningsmannen och om det är ett brott ska det självklart vara en påföljd. 106 () replik: Det hjälper inte med längre straff, säger . har ju själv, tillsammans med den socialdemokratiska avdelningen på , medverkat till att vi har skärpt straffen på en rad områden. Tycker att det är dåligt att vi har gjort det, eller tycker han att det är bra? Jag hävdar att det generellt sett inte hjälper med längre straff, om vi höjer alla straff med det dubbla eller så, men för vissa brottstyper är det tvunget att skärpa straffskalan. Man kanske skulle få använda tvångsmedel och liknande, som till exempel när det gäller att bekämpa klottret som förstör våra städer och andra miljöer och förfular och bidrar till ytterligare kriminalitet. Det var min ena fråga. Så till min andra fråga. Vi vet att förutom påverkan av sociala betingelser finns det människor som faktiskt har olyckan att födas med ett neuropsykiatriskt funktionshinder. För inte så länge sedan träffade jag en förening för föräldrar som har barn med detta funktionshinder. Det handlar om ADHD, DAMP och så vidare. De är oroade över att det görs så lite inom kriminalvården för dessa. Vill att det ska göras mer? 107 () replik: Brotten har blivit grövre. Därför har det blivit längre straff i hela systemet. Jag tycker att de skalor vi har är bra. Det ska självklart vara straff utifrån de brott som begås. Att bara låsa in dem utan att rehabilitera dem eller hjälpa dem och påverka dem inne på anstalterna tycker jag inte är någon lösning. Det hjälper inte att bara låsa in dem längre och utan program eller påverkansarbete. På andra fråga vill jag svara: Ingen föds kriminell. Något måste ha gått snett i livet som har gjort att man hamnat i det kriminella livet. Därför tycker jag att vi ska jobba mycket förebyggande. 108 () replik: på i har kartlagt hur det ser ut på ett antal av våra anstalter när det gäller de neuropsykiatriska funktionshindren. Han kan visa att det är väldigt många. Den stora majoriteten hamnar naturligtvis inte i kriminalitet. Men det är jobbigt med detta funktionshinder, och de som hamnar i kriminalitet måste ju få hjälp. vet vi att det ges väldigt lite hjälp. I ditt , , låser man in människor, och de får ingen hjälp trots att de har detta funktionshinder. Tycker du att det är bra att det är så som det är och som det har varit ? 109 () replik: När dessa människor har begått brott är det inte kriminalvårdens problem att ta hand om dem. Det är en psykisk störning eller något annat. Det är då landstingen eller någon annan instans som måste ta hand om dem.