prot · GR09121 · 2004-05-25 00:00:00 — 1 (): samlas till partiledardebatt till tonerna av missnöjda företagare. taktik att säga till folk vad folk vill höra men därefter inte göra någonting ser åtminstone ut att synas i sömmarna av landets företagare. Det tror jag i grunden är väldigt bra. Det finns stor grund för deras oro. Vi har många exempel på företagare som känner sig utsatta i en ny konkurrenssituation. Tidningen har i sitt senaste nummer gått igenom 165 av landets största tillverkningsenheter med över 500 anställda och i 40 fall funnit att det diskuteras nedläggning eller stora neddragningar till följd av den nya konkurrenssituationen. Det handlar inte bara om stort företagande utan också om det lilla företagandet. Jag tänker på knivtillverkaren, som jag träffade i det av älskade , som berättade för mig hur det är att göra knivar i den nya konkurrenssituationen. Han sade: Förut klarade jag mig mot den kinesiska konkurrensen därför att de gjorde dem till en tiondel av kostnaden men det var lägre kvalitet. Problemet är att de nu gör dem till en tiondel av kostnaden fast kvaliteten är densamma som på dem jag gör eller till och med bättre. Det är den nya konkurrenssituation som svenska företagare lever med. Det handlar om , , vårt och . måste politiken svara upp mot detta. Då kan man göra på två sätt. Så har det varit i alla länder, och så har det varit när man blir utsatt för konkurrens. Antingen försöker man skydda sig, stänga ute hotet och stänga gränser, eller också öppnar man upp, möter konkurrensen och säger att vi ska klara detta. surar bakom murar. Hans besked är att vi ska skydda oss mot konkurrensen, att vi inte ska ta oss an detta på ett bra sätt. Det ser vi när det gäller övergångsregler. Det ser vi när det gäller den begynnande diskussionen om tjänstedirektivet. Det är nämligen detta som det bland annat handlar om: möjligheter att få goda konkurrensvillkor för duktiga svenska företagare att växa inom precis de branscher som är framtidsbranscher. Egentligen tycker jag att det är lite förvånande att det beskrivs som konstigt att EU nu har tagit sig före att få frihandel när det gäller tjänster. Det har EU lovat . Det står redan i att det ska vara fri handel med tjänster. börjar man ta sig före att vi nu också ska genomföra det. Då sätter klackarna i backen. Det är väldigt märkligt att det är så vi möter det. Vi tror att detta tjänstedirektiv, denna möjlighet till sjyst konkurrens för svenska företag, är vägen till fler i arbete. För oss handlar en röst på just om detta, att få fler i arbete, bland annat via bra konkurrensvillkor inom EU. Jag tror att många vill ha svar på vad detta val till egentligen handlar om och hur vi vill använda vårt inflytande från olika partier när vi nu går till val. Vi måste nu föra en diskussion bortom ja och nej. Vi måste sluta inta rollen som advokat eller åklagare i synen på Europeiska unionen. Vi är medlemmar . är det att svara på frågan: Vad vill ni göra med detta samarbete? Vi moderater säger att vi vill se ett starkt men begränsat samarbete: starkt därför att vi behöver detta samarbete och det saknas alternativ, begränsat därför att vi inte vill se ett EU som svämmar över och lägger sig i människors vardagsliv eller lägger sig i sådant som andra kan sköta bättre. Låt mig ta internationell brottslighet som exempel. Vi hade en debatt i TV , och efteråt var det en TV-kommentator som tydligen tyckte att detta var en väldigt tråkig öppning som sade: Vad är det för värde med politiker? Där står alla och säger att de är emot knarket. Då behöver de väl inte diskutera det, för alla är ändå emot det! Det är den bristen på insikt som ger den här typen av politik, som vi ibland har för mycket av i , den politik som grundar sig i nollvisionerna. Vi blir överens om att vi är emot dumma saker, och så fattar vi beslut om att de inte ska finnas mer. Det är ju så vi håller på. Ingen ska dö i trafiken. Ingen ska drabbas av narkotikan. Vi har fattat beslut om det, och sedan tror vi att det är löst. Men, mina vänner, det är det inte. Det fortsätter att dö människor i trafiken, och det fortsätter att välla in knark över gränser, därför att det räcker inte att fatta beslut. Det viktiga är: Hur tänker ni lösa problemen med narkotikan? Då är det inte sju partier som säger samma sak. och saknar till och med instrument för att över huvud taget agera över nationsgränserna. Narkotikan är absolut inte ett EU-problem. Mycket av den tyngre narkotikan kommer från . Men det finns också inom EU. Det finns i , i , i i gamla och nya medlemsländer. Vår möjlighet att agera är att tillsammans med rättsväsendet på plats i dessa länder agera gemensamt mot narkotikahandel och annan form av organiserad brottslighet. Men då saknar och över huvud taget instrumenten. När det gäller Socialdemokraterna är problemet mer att de inte gör jobbet här hemma. De ser inte till att vi kan göra det som är grunden för det rättsliga samarbetet inom EU, att börja med att städa framför den egna dörren. När man själv bekämpar brottsligheten i sitt eget hemland blir man därmed bättre på att utnyttja den möjlighet som det gemensamma samarbetet inom EU ger öppning för. Låt mig ta ett typexempel på detta. När svensk polis börjar jobba mer integrerat med poliser från andra länder märker de att det som är problem är att vi ofta saknar resurser. När vi tittar igenom de olika anslagen ser vi detta. Vi tror att tullen ska jobba mer när alkohol, tobak och narkotika kommer in över gränserna. Men läs deras förslag! De pratar om att dra ned på personalen. Det är likadant med polisen och med kriminalvården, som dras med miljardunderskott. Socialdemokraterna gör inte jobbet här hemma. Det är det som gör att vi inte klarar av att använda samarbetets potential. Det handlar också om att vi regelmässigt inte har öppnat för den typ av arbetsmetoder som andra kan använda när de agerar mot gränsöverskridande brottslighet. Här skulle jag kunna nämna en lång rad saker där kommer till korta och där saker och ting ligger och väntar hos , som inte får någonting gjort. Jag ska bara ta ett väldigt illustrativt exempel. Jag träffade knarkspanare från som jobbade mycket integrerat med bland annat som sade: Det finns en sak som irriterar oss. Ta detta med att vi kan få tingsrättsbeslut i på hemlig telefonavlyssning mot mobiltelefoner. I andra länder får man tillstånd att lyssna av en telefon. I får man tillstånd att lyssna av ett telefonnummer. Hörde ni skillnaden? När man i andra länder kan lyssna av en telefon även om de byter telefonkort kan vi inte göra det i . Den organiserade brottsligheten känner till detta. Europol skriver om hur duktiga de är på att utnyttja regeltillkortakommanden i länder som inte matchar den organiserade brottsligheten. De har 1015 telefonkort i fickan, och de byter mellan samtalen. Vid det första samtalet kanske svensk polis är med, men vid det andra samtalet är vi borta. Detta kan avgöra om vi får fart på vår brottsbekämpning, om vi får tag i den här narkotikahandlaren. Då är frågan: Duger det, när föräldrar är upprörda och oroliga för knarket som väller in, att sju stycken partier hänvisar till att de har sagt krossa knarket på någon valaffisch? Eller måste vi ställa lite mer frågor kring vad det är de vill göra för att sätta stopp för narkotikan? Detta är ett exempel på hur Europasamarbetet kan användas. Vi vill använda vårt inflytande i för att ta hårdare tag mot brottslingar. Det hoppas vi kunna få stöd för . EU-samarbetet utvecklas också väldigt fort inom ett annat område, och det gäller det försvarspolitiska området. Vi moderater tycker att vi har all anledning att bejaka denna utveckling. Det är ett sätt för EU att matcha en ny hotbild som följer i slag av hur vi också har resonerat när vi har utformat vår säkerhetspolitiska doktrin i . Alliansfriheten, neutralitetspolitiken har tjänat oss väl, men vi konstaterar också att framtiden handlar om att söka gemensam säkerhet i samarbete med andra. Vi ser i det framväxande försvarspolitiska samarbetet en möjlighet att grunda ökad säkerhet i just genom bättre samverkan med andra. Jag tror att vi kommer att få ställa in oss på att svenska försvarsinsatser i hög utsträckning kommer att bestå i att operera i andra länder i syfte att lägga grund för den gemensamma säkerhet som därmed också blir vår nationella säkerhet. Det är så som vår närvaro runtom i världen ser ut, i Kosovo, i och på annan plats. Vi kan dock notera att det där svensk trupp nu uppträder är en betydligt mer hotfull miljö än det varit på mycket . Svensk trupp hamnar under eldgivning. Det finns till och med risk i vissa lägen för förluster. Detta menar jag påverkar hur vi också inrikespolitiskt, partier emellan i , hanterar denna känsliga fråga. Vi har som ni vet, sent men ändå, trätt in i Försvarsberedningen, som sitter mycket nära och arbetar med hur det försvarspolitiska beslutet ska utformas . Vi har läst och varit med och påverkat skrivningarna i ett dokument som vi nu tycker är väldigt bra och som närmar sig mycket av det vi vill se när det gäller utveckling på detta område. Jag tycker, mot bakgrund av det nya läge som uppträder och mot bakgrund av hur svensk trupp möter en ny hotmiljö runtom i världen, att det finns anledning att sträcka ut en hand till och säga att vi är beredda att titta på en överenskommelse i denna fråga som handlar om att vi möts från två håll. Moderater får kanske stå tillbaka med en del av de tidigare föreslagna miljardsatsningarna på försvaret. Socialdemokraterna kan kanske inte komma fram med den typ av drakoniska nedskärningsförslag som kanske mest har präglats av vad och vill se. Detta är för oss också ett sätt att markera en bred samsyn i en för viktig fråga. Den handen sträcker jag ut till , och jag hoppas, , att du inte tappar bort den möjligheten. 2 Statsminister () replik: Vi tar emot alla utsträckta händer. Sedan får vi se vad budet innehåller. Den moderata historien lockar inte precis till några direkta glädjeyttringar. Men vi ska titta på det, och vi ska samla en bredare uppslutning kring försvarspolitik än bara en uppgörelse med , för den tror jag inte bär. Är villiga att gå oss andra till mötes är ni välkomna. Jag ska säga en sak som inte tog upp i sitt anförande. Det är ett erkännande av vad har gjort. Han har, som ni har sett, tillsammans med lagt om den moderata ekonomiska politiken. Borta är de jättelika underskotten därför att man har kommit fram till att det inte är hållbart. Det är av moderat oppositionspolitik som på så sätt överges. Det tackar vi för. Det är vi hade en borgerlig regering. Det glömmer vi heller inte bort. Jag ska komma tillbaka i mitt anförande och redovisa vad som har hänt under de här tio åren och sedan blicka framåt. Men med tanke på att och och de andra nu har gjort upp med den tidigare moderatperioden undrar jag: Vad tror att den politik som ni nu har övergivit skulle ha betytt för om den hade fått bli regeringspolitik under de gångna tio åren? 3 () replik: Jag tycker inte att ska kasta bort några utsträckta händer. Du kan komma att behöva allt stöd du kan få, så var glad när vi försöker. Jag menar naturligtvis också att det ska vara en bred överenskommelse. Jag hoppas också att andra borgerliga partier ska kunna vara med i detta. Sedan vill jag säga att jag har varit riksdagsledamot , och jag har lärt mig en sak när det gäller utformningen av den ekonomiska politiken, och det är att den inte kan beskrivas som en sanning. Då gör man ett allvarligt misstag. I partierna säger vi ibland att vi alltid ska ha samma politik, men då undrar ju väljarna om vi inte förstår att verkligheten förändras. Är det inte så att man faktiskt måste lägga om sin politik för att matcha de förutsättningar som gäller? När överskotten var stora före förra valet fanns möjligheter att ställa ut löften om större skattesänkningar. Sedan använde och detta för ofinansierade skattesänkningar och utgiftsökningar i en utsträckning på 168 miljarder. har listat och sammanfattat detta. Det är klart att detta nya läge utan stora marginaler har grundat en omläggning av vår politik då det här inte längre har varit möjligt. Vi kommer att utmana er med en ansvarsfullare ekonomisk politik, för det förväntar sig våra väljare. Det förväntar sig svenska folket. 4 Statsminister () replik: Det var inte bara under de goda åren som hade jättelika skattesänkningar. Det var också . Det känner vi ju till. Det var som talade om för att det här inte var hållbart, och så bytte man fot. De sade en sak till, nämligen att den politik stod för skulle skapa jättelika orättvisor och klyftor. Den nya politik som presenterar har inga underskott, åtminstone ser det inte ut så, men orättvisorna finns där. Varför ska de sjuka, varför ska de arbetslösa och varför ska förtidspensionärerna betala skattesänkningarna? Och varför ska pensionärer med bostadstillägg, de sämst ställda pensionärerna, betala skattesänkningar? Vore det inte också bra, , att skicka den nya motionen till för att få en granskning av rättviseaspekten? 5 () replik: är ju ingen revolutionär trupp här i som går runt och hittar på saker utan att någon har frågat om det. Vi begärde att få den här genomlysningen. Så gör ett parti med självförtroende. Vi bad alltså om att få bli granskade på precis samma sätt som regeringen blir granskad av internationella bedömare som säger att den politik som förs inte duger. Det lovas för mycket. Det höjs för mycket utgifter. Ekonomin hänger inte ihop. Läs om IMF! Läs andra bedömare! Vi ska gärna ta en titt till på detta. Vi utformar en politik som ska vara och som vi ska gå till val på 2006. Vi är inte färdiga i alla delar. Vi har börjat mer med den beska medicinen. Vi kommer också att komma med andra förslag. Vi matchar lägre skatt för låginkomsttagare med en del av de utgiftsminskningar som vi naturligtvis tror behövs. Syftet är att få i arbete, att i varje läge göra det mödan värt att arbeta mer eller att gå från bidragsförsörjning till eget arbete. Det är den arbetslinje som en gång socialdemokratin hedrade men som ni någonstans på 70- eller 80-talet tappade bort. tar vi över den. Svenska folket vet att det är via eget arbete man kan påverka sin egen situation och grunda en välfärd. 6 () replik: talade om sociala problem, utslagning, kriminalitet och kamp mot knarket. Vad är det då som orsakar de sociala problem som finns i samhället? I första hand handlar det om orättvisor som gör att människor slås ut från den samhällsgemenskap som alla borde ha tillträde till. Den nyliberala politik som står för och som ofta bedrivs av den europeiska unionen leder just till att skapa sådana här problem. Den leder till att öka klass- och könsskillnader. budgetalternativ i vår genomsyras av den politiken. Skatter ska sänkas, och det ska finansieras genom minskade bidrag. Det sägs utan omsvep i egen partimotion. Det är en medvetet gjord prioritering att lägre skatter är viktigare än bidrag. Därför är mina frågor till : Varför vill ni sänka ersättningsnivån i sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen till ? Varför ska de sjuka, föräldralediga och arbetslösa betala era skattesänkningar? Varför anser ni att de som har varit sjuka längre än ska få sin ersättningsnivå sänkt till ? Varför ska de sjuka bestraffas, ? 7 () replik: Det hade varit mer trovärdigt om den typen av utfrågning kom från ett parti som inte själv hade medverkat till att sänka ersättningsnivåer. Det var ju så det var. Vänsterns parti berättar inte om sådant före val. Det dyker upp som överraskningar efter valen. Jag vet inte om 78 eller är hela skillnaden för folk. För oss handlar det om att i grunden utöka makten över det egna livet, möjligheten att påverka sin egen situation. Det är slående när man tittar i regeringens underbilagor till hur maktlöshet i handlar om att sitta fast i bidragsförsörjning även för den som har arbete när lönen är låg. Det blir så lite kvar av den extra arbetsansträngningen. Då vill vi matcha lägre ersättningsnivåer med sänkt skatt. Det är så vi har tänkt. 8 () replik: Ersättningsnivåerna kommer att höjas från . Det är tack vare medverkan i det samarbete vi har. Men det säger är att makten över det egna livet ska utökas för de arbetslösa och sjuka genom minskade ersättningsnivåer. Makten för den arbetslösa att få inflytande i samhället och kunna ta tag i sitt eget liv ska öka genom att man får mindre möjligheter att försörja sig på a-kassan. Den långtidssjuka ska få av sin tidigare lön i ersättningsnivå . Därigenom ska makten över det egna livet bli möjlig att ta för den långtidssjuka. Det är samma cyniska, kallhamrade och råa högerpolitik som vi har sett förut, . Jag tror inte på statsministerns bedömning att ni har ändrat er. Ni är samma klasskampsparti mot de lågavlönade, arbetslösa och sjuka som ni alltid har varit. 9 () replik: Ersättningsnivån ska höjas till igen, och det är alltså. Då antar jag att det var under ivrigt sprattlande från socialdemokrater och miljöpartister som var emot, om jag förstår det beskedet. Det var en intressant inblick i den förhandlingen. Jag tror, och det är väldigt många som gör den bedömningen, att vår långsiktiga förmåga att klara välfärdsfinansieringen bygger på att färre är bidragsförsörjda, att fler arbetar, för att vi verkligen ska ha råd med dem som står helt utan arbetsförmåga. De märker nämligen hur det blir i , hur vänstermajoriteten skapar bidragsberoende hos människor som är friska, har eget arbete, låter den typen av utgifter växa och i stället ser hur det man är i verkligt behov av, stödet för dem som inga andra alternativ har, kommer till korta. Kommunerna orkar inte. Man klarar inte av sjukvård och andra saker som de är helt beroende av som inte kan klara sig själva. Det är den prioritering som vänsterns partier gör, bidragsförsörjning för redan friska med arbete. Det har inte råd med. Det är dags att lägga om politiken. 10 () replik: Jag blir mycket glad när jag hör beskriva intresset för att delta i den försvarsuppgörelse som kommer. Men jag blir lika bekymrad över att statsministern är så lite intresserad. har deltagit i flera försvarsuppgörelser. innebär det att vi har ett försvar som ligger i front om vi jämför med övriga . Vi vill gå vidare på det. Jag tror att svenska folket förväntar sig en bred uppgörelse i den här frågan. Försvaret ska inte behöva vara en stridsfråga. Om det är något som vi behöver enighet om är det väl hur vi ska försvara vårt land. Jag hoppas verkligen att statsministern återkommer till det i sitt anförande. Får jag påpeka att debatten nu gäller mot , inte statsministern. Han har ingen möjlighet att replikera . 12 () replik: Jag vill i alla fall ställa en fråga till som gäller försvaret. Jag ser också att man har en uppgift i det nya europeiska samarbetet. Vi ser ett försvar där vi har utbildning både när det gäller nationella och internationella uppdrag. Jag vill betona EU-samarbete här framöver. Jag vill se ett gemensamt agerande inom den europeiska unionen. Jag är beredd att avskaffa vetot i utrikes- och säkerhetspolitiken just för att enskilda länder inte ska kunna blockera. Jag undrar om ställer upp på den tanken. Jag vill fullfölja snabbinsatsstyrkan som vi nu håller på och bygger upp inom EU:s ram. Den är till för att förhindra och stoppa konflikter. Jag undrar om också är beredda att fortsätta att jobba för snabbinsatsstyrkan och att fullt ut ska delta i den. Jag vill också se en ökad inre solidaritet mellan de enskilda länderna. Jag var väldigt bekymrad under och före kriget i över den splittring som fanns inom EU:s ram. Jag tror att EU kommer att kunna spela en mycket större roll också som motpart och partner till i försvars- och säkerhetspolitiska frågor och genom det stärka FN. Då kommer Nato att spela en mer undanskymd roll. Vi stärker EU-samarbetet i stället. Jag undrar om kan se samma utveckling. I så fall har vi en god framtid att gå till mötes när vi ser på det säkerhetspolitiska samarbetet. 13 () replik: , som jag indikerade har vi ett stort intresse. Vi ser att det fyller svenska intressen väl att agera inom EU:s framväxande försvarspolitiska samarbete. Men det kan inte förenas med vilka neddragningar som helst av den svenska försvarsmakten. Det påverkar möjligheten att agera både i snabbinsatsstyrka och andra former av trupp som det nu finns idéer om att sätta upp. Det finns ibland en tendens i debatten att skapa oro kring de här frågorna och hävda att EU tar över och bestämmer åt oss. Vi tycker att det är viktigt att det fortsätter att vara grundat i nationellt beslutsfattande här i riksdag och att det ska grunda sig på frivillighet, vilket i sin tur kommer att ställa en ny typ av krav på anställningsförhållanden och i grunden också på hur den svenska värnplikten ska utformas. Det är allt detta vi vill vara med och fatta beslut om, just för att möjliggöra att skapar en egen identitet. Den är för mig inte i konflikt med någon annan men välbehövlig som ett komplement till annat som existerar . 14 () replik: Jag tackar för svaret. Jag tror och känner att det finns en stark samsyn kring de här frågorna. Om vi ska klara de konflikter som finns framöver och framför allt klara säkerheten inom måste vi ha kapacitet. Jag ser också ett nationellt försvar som grund för detta, men jag ser att vi behöver ett mycket starkare och utökat samarbete om vi ska klara de uppdragen. Då är det viktigt att ställer upp fullt ut. Det är klart att det får ekonomiska konsekvenser. Men det får också konsekvenser för hur vi prioriterar inom försvarsbudgetens ram. Vi ser nu att försvarspolitiken har nya uppdrag. Vi utbildar för nationella och internationella uppdrag, och vi har kvalificerad utbildning för våra soldater som kan delta i de här svåra uppdragen. Men det måste också betyda att vi ställer upp fullt ut från svensk sida, att vi tar på oss de här svåra uppdragen och hjälper till. Som jag ser det ger detta också en möjlighet för EU att bli starkt visavi FN men också visavi . Jag tror nämligen att behöver den starka partner och motkraft som EU kan utgöra framöver. Jag är dock oerhört glad över att har tagit det här steget . Jag tror och hoppas att det också ska leda till att vi äntligen kommer ifrån de här smala uppgörelserna och kan få en bred uppgörelse. Det tror jag att svenska folket förväntar sig av oss här i riksdag. 15 () replik: Jag tycker att den diskussion som pågår om det militära försvaret och den kommande försvarsuppgörelsen är oerhört intressant och viktig. Jag tror att har ett speciellt intresse för just försvarspolitiken. Det pågår nu slutförhandlingar kring vår nya grundlag, som den är tänkt att bli. Där finns en hel rad skrivningar där man diskuterar formuleringen när det gäller militära frågor och försvarsfrågor . I de senaste upplagorna av konstitutionsförslagen, också det från konventet som låg bakom detta, står det att EU ska ha ett gemensamt militärt försvar. Det står också att de enskilda länderna ska rusta upp och lägga ned mer resurser på sina militära försvar. ser vi i och runtom i världen att det militära hotet håller på att försvinna. Den debatt vi för i handlar om att vi har möjligheter att göra stora förändringar. Till och med militärledningen håller med om att vi kan dra ned den totala kostnaden långsiktigt därför att de militära hoten har förändrats och försvunnit från . Sedan finns det nya och andra uppgifter som man vill ta på sig och som vi också tycker är viktiga, men de behöver inte innebära samma kostnader för framtiden. Jag för min del tycker att det verkar minst sagt underligt att i dagens läge, när vi har blivit av med det , tala om en upprustning. Hur är det, ? Står du bakom de skrivningar som ska stå i vår nya grundlag om att de enskilda länderna ska rusta upp det militära försvaret och att vi ska ha ett gemensamt militärt försvar? 16 () replik: Den svenska grundlagen består. Jag tror att man ska vara lite försiktig med beskrivningarna här.