prot · GS0920 · 2004-10-26 00:00:00 — Låt oss bereda detta ärende på samma eftertänksamma sätt och med ambitionen att skapa en situation där vi faktiskt kan påverka tillståndet i utifrån MR-aspekten. 10 (): Här är en tydlig fråga där kan utöva ett direkt inflytande i EU och på ett utrikespolitiskt tydligt sätt kan utnyttja det förhållandet att landet är EU-medlem, om man vågar göra det. För det kostar på ibland, , att stå upp för mänskliga rättigheter och demokrati när trycket är hårt från andra länder i men framför allt från . Säg därför nej! Det räcker alldeles gott. Problemet med din diskussion om förankringen i är ju att ni från regeringens sida redan deltar i samtal i EU om vapenembargot. En av de frågor som jag ställde i interpellationen var om var beredd att låta avgöra frågan. Jag tolkade svaret som nej med en hänvisning till . Där har saken varit upp en gång, och partierna är emot att bidra till att släppa embargot. Men i sitt senaste inlägg hänvisar utrikesministern plötsligt till utrikesutskottets beredning av frågan. Då är det tydligen ändå så att får en roll i fattandet av ett beslut om hur regeringen här ska agera. Man är alltså beredd att föra frågan hit. Även om det inte skulle vara så kan jag nämna för utrikesministern att flera av ledamöterna i har motionerat i frågan. Den kommer alltså under alla förhållanden att bli föremål för behandling. Jag vill ställa en rak och enkel fråga till utrikesministern på vilket sätt den menar att regimen i har gjort upp med agerandet på , där man bland annat körde över studenter med stridsvagnar. Kan utrikesministern utveckla det för mig? Vi har ju nu en intensiv diskussion i om hur vi i ord har gjort upp med kommunismen och förhållningssättet till kommunism och diktatur i andra länder. Det krävs också en debatt om hur kommunisterna i de berörda länderna själva har gjort upp med sin historia. Har man tagit avstånd och uttryckligen medgett att det som man gjorde var alldeles fel och oacceptabelt? Är det en allomfattad synpunkt i den kinesiska regimen? Skälen för embargot är verkligen inte borta vare sig det gäller synen på händelserna på eller de flagranta brott mot mänskliga fri- och rättigheter som regimen i fortfarande bedriver. Det är därför som den ska säga nej till att häva vapenembargot och bli betydligt mycket mer aktiv vad gäller dödsstraff, mänskliga fri- och rättigheter, upprustningar samt hotet mot det demokratiska . 11 Utrikesminister (): Det är nästan så att man kan bli avundsjuk på tvärsäkra övertygelse om på vilket sätt vi bäst påverkar . Jag är mera tveksam till vilka de bästa metoderna är, och det är bland annat därför som jag tycker att den här frågan måste hanteras med stort allvar. Vår ambition är att påverka situationen för de mänskliga rättigheterna i . Frågan hur ser på händelserna på och vilka konsekvenser man är beredd att dra av dem är naturligtvis en del av den politiska dialog som vi har med . Låt oss avvakta och se vad den ger, och låt oss därefter ta ställning under eftertänksamhet och med bibehållen ambition att inte bara uttrycka sin egen upprördhet utan faktiskt göra en skillnad för människorna i . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:53 om parabolantenner 12 Statsrådet (): har frågat justitieministern om dels vilka åtgärder som han är beredd att vidta för att det ska vara möjligt för alla människor som bor i landet att ta del av de TV-program som de önskar, till exempel nyheter på sitt modersmål, dels vilka åtgärder som han avser att vidta för att lägenhetsinnehavare inte ska kunna hotas av vräkning på grund av uppsättande av parabolantenner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Interpellationen ställs mot bakgrund av ett ärende vid hyresnämnden i angående förlängning av hyresavtal. I det aktuella fallet hade några hyresgäster satt upp parabolantenner på det hus som de bor i. Sedan hyresgästerna inte efter hyresvärdens anmaning monterat ned antennerna sade hyresvärden upp hyresavtalen till upphörande och gjorde därvid gällande att hyresgästerna åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att hyresavtalen inte borde förlängas. , som meddelade beslut i ärendet , ogillade emellertid hyresvärdens yrkande om att hyresavtalen skulle upphöra att gälla. Till att börja med vill jag påpeka att jag som statsråd inte kan kommentera enskilda fall i hyresnämnden. Allmänt sett kan jag dock konstatera att det i detta sammanhang, liksom i andra frågor av liknande slag, finns olika intressen som står emot varandra; hyresgästen har ett intresse av trygghet i sin besittning och av att kunna disponera över sin lägenhet, medan hyresvärden har ett intresse av att byggnaden inte skadas och kan underhållas på ett smidigt sätt. Hyresvärden har också ett ansvar för säkerheten och för att föremål som monteras på en fasad inte faller ned. Jag utgår också från att hyresvärdar och hyresgäster i allmänhet gemensamt söker finna lösningar som innebär att olika slag av intressen exempelvis hyresgästers intresse av att kunna ta del av TV-program tillgodoses. Enligt min bedömning finns det inte anledning att ta initiativ till någon ändring i hyreslagstiftningen. har vidare tagit upp frågan vilka åtgärder som jag avser vidta för att det ska vara möjligt för alla människor som bor i landet att ta del av TV-program som de önskar. Detta är en fråga som i första hand berör . Jag vill dock framhålla att möjligheterna för språkliga och etniska minoriteter i att ta emot radio- och TV-sändningar på sitt eget språk har förbättrats successivt. De radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst, det vill säga , och , ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen i sina sändningar. Enligt sändningstillstånden ska företagens insatser på detta område öka under nuvarande tillståndsperiod. Genom digitaliseringen kan frekvenser för TV-sändningar utnyttjas mer effektivt. Exempelvis kan ett stort antal TV-kanaler från olika länder och språkområden sändas i kabel-TV-nät, en möjlighet som det står kabel-TV-företagen fritt att utnyttja. Bredbandstekniken kan skapa förutsättningar för att ytterligare förbättra tillgängligheten för utländska TV-program. 13 (): Jag vill till statsrådet först säga grattis och lycka till i hans nya uppdrag som landshövding och ett tack för ett antal debatter som vi har haft om bostadsfrågor. Jag hoppas att de nya uppgifterna blir lika spännande som de uppgifter som statsrådet har . Jag vill tacka för svaret och påpeka att det, precis som säger i sitt svar, är en intressekonflikt mellan å ena sidan fastighetsägarens rätt till sin egendom och ansvar att se till att det är en säker miljö kring fastigheterna och å andra sidan lägenhetsinnehavarens rätt att få disponera sin lägenhet. Men det finns en dimension till i detta som jag tycker glöms bort i svaret, och det är rätten att få information, som kan gälla allt från nyheter till underhållning, från till exempel det land som man kommer från. Det exempel som vi nu har haft i hyresnämnden och som troligen vandrar upp till Hovrätten också visar på en ny konflikt i det mångetniska samhället. Jag brukar själv tänka på hur det skulle vara om jag bosatte mig i ett annat land. Skulle inte jag också vilja ha ett TV-utbud exempelvis hemifrån ? Problemet ligger bland annat i att man har en monopolsituation i kabel-TV-nätet. Det är långvariga avtal som gör att de TV-kanaler som man önskar i huset kanske inte tillhandahålls, och då vill man ha en parabolantenn. Då finns det naturligtvis ett intresse av att en sådan självklart ska monteras på rätt sätt. I hyresnämndens dom har det pekats på att det måste vara en fackmannamässig och säker montering. Och det är självklart. Men det som är oroande är att man kan dras inför domstol och hotas med vräkning om man vill ha en parabolantenn för att kunna följa sitt hemlands språk, kultur, nöjen och information. har enligt min uppfattning jag inser att statsrådet inte ska och kan kommentera enskilda ärenden kommit fram till en ganska klok dom. Och den här frågan kommer att vandra vidare till hovrätten. Det principiellt intressanta är: Har vi verkligen en modern lagstiftning som tar hänsyn till just det nya och moderna samhälle som vi lever i? Den lagstiftning som hyresnämndens dom bygger på är års jordabalk. Man kan fråga sig om man då förutsåg det moderna samhällets nya komplikationer. Den grundläggande rättigheten finns också inskriven i EG-fördrag och i svensk grundlag rätten till information, rätten att få följa sitt eget lands kulturella utbud. Jag tycker att detta är viktigt att poängtera i detta sammanhang. Min fråga till statsrådet är: Finns det inte anledning, oavsett vad hovrätten kommer fram till eftersom det verkar som om detta blir överklagat dit, att se över lagstiftningen för att få en modern lagstiftning som slår vakt om rätten att få ta del av tjänster även från andra länder på det sätt som man gör när man använder sig av parabolantenner? Men installationen ska självklart ske på ett säkert sätt. Vi vet att detta i normalfallet inte är några problem. Man löser det mellan fastighetsägare och hyresgäster. Men konflikter har uppstått, och frågan har förts till sin spets. Det kan därför vara välkommet att man nu får detta ordentligt juridiskt prövat. Men problemet är att rättstillämpningen grundar sig på en lagstiftning som har sina rötter samhälle, och det är knappast det som är modernt . 14 (): Jag är jätteglad att denna fråga har kommit upp. Det är en väldigt viktig rättssäkerhetsfråga, och vi har haft en väldigt stor diskussion kring detta i det kommunala bostadsbeståndet i som jag kommer från. Eftersom interpellationen är ställd till justitieministern är detta därför att anse som en rättssäkerhetsfråga. Jag tycker att statsrådet i sitt svar glider undan den viktiga aspekten om skyddet för enskilda medborgare. Jag hade hoppats att statsrådet i sitt svar skulle ta upp Europeiska kommissionens dokument angående fri rörlighet för varor och tjänster och också parabolantenner. Kommissionens dokument hänvisar också till artiklarna 28 och 49 i EG-fördraget. Men statsrådet får tillfälle att utveckla detta i debatten. Regeringen har så sent som lämnat ut informationspromemorior i denna fråga. Jag skulle vilja höra statsrådet synpunkter i ljuset av vad som har hänt och hur detta förhåller sig till Europeiska kommissionens och EG-fördragets flertal artiklar där det faktiskt sägs att medborgarnas rätt till information ska skyddas. Jag skulle vara tacksam om statsrådet kunde utveckla detta. Det gäller ju rätt många människor. Jag har en uppgift om att av svenska folket har tillgång till satellit-TV via parabol och via kabel-TV. Det kan vara något gamla siffror, men trenden är rätt tydlig att detta berör ganska många människor. Så det är viktigt för många människor. Jag förstår mycket väl att statsrådet inte kan uttala sig i enskilda fall. Mitt inlägg i den här debatten är mer av generell karaktär. Jag tycker att vi borde hålla oss till de viktiga frågorna vad gäller rättssäkerheten för enskilda. 15 (): Jag skulle också vilja komma in lite grann på debatten om parabolantenner, utöver att det handlar om rätten till information. Jag ser bekymret med besittningsskyddet och att det har en tendens att få mindre och mindre betydelse. Domen i hyresnämnden var i och för sig positiv, men vi vet inte hur det blir i nästa instans. Jag tycker att statsrådet tar lite lätt på frågan när han skriver att han utgår från att hyresvärdar och hyresgäster kommer överens. Vi vet att så inte alltid är fallet. Detta är inte bara en fråga för hyresgäster mot en hyresvärd. Även fler och fler bostadsrättsföreningar sätter upp regler. Det vore för väl om det bara handlade om säkerhet och möjlighet för underhåll. Men vi vet också att många påpekar att detta inte är estetiskt tilltalande och att husen ser fula ut och så vidare. Eftersom den här domen med all sannolikhet kommer att överklagas är det naturligtvis väsentligt vad som kommer fram i den domen. Om vi väger in rätten till fri information, EG-fördraget om den fria rörligheten för tjänster och, det som jag är rädd för, urholkningen av besittningsskyddet för hyresgäster, tycker jag att det vore på sin plats med en översyn av hyreslagen. Den kanske inte kan hinna förekomma en dom i nästa instans, men jag skulle ändå vilja höra om statsrådet inte kan se att det skulle finnas ett värde i att vi följer detta och gör en sådan översyn. 16 Statsrådet (): Jag har ingen annan uppfattning än mina meddebattörer. Det är oerhört viktigt att tillgodose detta behov så att minoriteter har möjlighet att ta del av TV-utbudet, nyheter och underhållning, från hemländer. Därför har vi också varit mycket tydliga i relation till de radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst och sagt att de har ett särskilt ansvar på det här området. Inför den nya tillståndsperioden har de också fått ett särskilt uppdrag att utöka sändningarna för att tillgodose etniska minoritetsgruppers intresse av att kunna ta del av radio- och TV-utbud från sina hemländer. När det gäller just parabolantenner på hyreshus kommer man dock inte ifrån att det är fråga om en intresseavvägning. En hyresvärd är ansvarig om parabolantennerna trillar ned på gatan och skadar någon. Han kan drabbas av skadeståndsansvar. Det kan även finnas skäl för hyresvärden att kunna underhålla fastigheterna och att man därför inte kan montera parabolantenner hursomhelst på dem. Sådana synpunkter kan också finnas. Jag ska sträcka mig så långt som till att säga att jag tycker att det beslut som hyresnämnden tog var klargörande. Jag är väl medveten om att vi förmodligen kommer att få se en överprövning av det i hovrätten. Jag vill poängtera att jag inte utesluter att det kan finnas ett behov av att se över reglerna om vi, efter att ha sett hovrättens dom, skulle få en situation där det här visar sig bli väldigt besvärligt. Just för dagen tycker jag dock inte att det finns skäl att ändra på hyreslagstiftningen för att klara ut dessa frågor. Jag är naturligtvis angelägen om att tillgodose behovet för etniska minoritetsgrupper att få tillgång till TV-sändningar från sina hemländer. Men än en gång: Detta är en avvägningsfråga också när det gäller hyresvärdens intresse av ändamålsenlighet och säkerhet, och även de intressena måste vägas in i sammanhanget. 17 (): Självklart är det, som på så många andra områden i vårt samhälle, fråga om en intresseavvägning. Skillnaden är att det här inte handlar om att på balkongen hänga upp en prydnad som riskerar att falla ned. Det här är någonting annat, nämligen rätten att få ta del av information. Det är en del av våra grundläggande rättigheter och gör intresseavvägningarna ännu mer intressanta och delikata, vilket borde tala till förmån för hyresgästerna. Självklart ska förstahandsalternativet vara att man löser frågan i samförstånd, exempelvis inom kabel-TV-nätet. Men det är komplicerat. Det som i dessutom delvis bidrar till den problematik som varit uppe i hyresnämnden är ett gammalt kommunalt monopol av kabel-TV-nät, som sedan sålts vidare till privata intressenter. Jag tycker att det var bra sagt av statsrådet att om hovrättens dom skulle gå i en helt annan riktning bör man ta initiativ till att se över lagstiftningen. Jag hoppas att för över den insikten och kunskapen, och ska vi kalla det löftet, till det nya statsrådet på området; det är väl som tar över dessa frågor. Jag hoppas att den insikten och kunskapen ingår i överföringen så att hon har samma uppfattning och bevakar frågan. I annat fall får vi återkomma från kammarens sida. Det är också intressant att notera att om vi endast hade haft den svenska lagstiftningen, jordabalken , är det inte säkert att domen i hyresnämnden blivit den som den nu blev. blev det så tack vare EG-fördraget. Jag tror att man kan säga att det är EG-fördragen som till stor del stärker just den enskilda människans rättigheter. Det gäller bland annat möjligheten att ta del av information via parabol. Det finns en del andra domar ute i som också gått i den riktningen. Jag tolkar dem på det sättet. Vad hade hänt om vi inte haft EU-medlemskapet? Det är en intressant reflexion i det här sammanhanget. Den visar både på behovet av modernisering av svensk lagstiftning och ger insikt om att vi, tack vare EU-medlemskapet, fått in ett starkare värn om den enskildes rättigheter. Det är något som jag personligen välkomnar. 18 (): Jag skulle gärna vilja att statsrådet utvecklade sina funderingar kring meddelanden och EG-fördragets stadgar lite mera när det gäller rättssäkerhetsfrågan för enskilda människor. Jag tycker att frågan är viktig, och precis som nämnde är det tack var EG-fördraget och andra lagstiftningar inom Europeiska gemenskapen som vi nu fått det avgörande som ligger på bordet och ska prövas igen. Det skulle därför vara värdefullt om statsrådet kunde utveckla den delen. Om inte jag missminner mig har vi en lagstiftning, föreslagen av den socialdemokratiska regeringen, som innebär att man ska kunna motverka begränsningen av rätten att installera parabolantenner just för att minska en monopolliknande ställning för kabel-TV-företagen. Det är ett stort problem att de människor som vill tillgodogöra sig information via parabol inte är nöjda med det utbud som kabel-TV-bolagen erbjuder. Om man sammanfattar detta innebär den svenska lagstiftningen, ifall jag förstått det hela rätt, att man inte kan sätta upp lokala regler så länge parabolantennen står lös på en balkong och det inte finns något förbud mot att installera parabolantenner i . Hur ser statsrådet på att man använder sig av rätten att skriva in detta i hyresavtalet? Jag vore tacksam för svar. 19 (): Jag vill instämma i det som sade om att det är glädjande att statsrådet åtminstone inte utesluter behovet av att se över lagstiftningen. Egentligen skulle jag dock vilja att man gick ett steg längre och sade att det nog finns ett sådant behov redan innan hovrättens domen faller och att man även väger in bostadsrättsföreningarna och det skydd som kan finnas där. Också jag ser nämligen att hyresvärdar och bostadsrättsföreningar sätter upp fler och fler regler. Det kan gälla rökning på balkonger och så vidare. Om detta får gå för långt är jag rädd för att vi inte längre har ett besittningsskydd utan kan vräkas på ganska lösa grunder. Jag skulle därför önska att statsrådet kunde säga att regeringen gör en översyn. 20 Statsrådet (): När det gäller det nu aktuella fallet blev ju inte hyresgästerna vräkta efter utslaget i hyresnämnden. Det jag underströk var att jag inte utesluter att det kan finnas ett behov av att se över lagstiftningen ifall rättsutvecklingen och problemen skulle bli större än vad jag tycker att de är . När jag väl sagt det måste jag understryka det som jag sade i mitt tidigare anförande, nämligen att det till syvende och sist trots allt är en fråga om avvägning. Man kommer inte från den intressekonflikt som i vissa fall kan finnas mellan en hyresgästs intresse av att montera upp en parabolantenn och hyresvärdens intresse av att exempelvis kunna klara underhållet och inte riskera att dra på sig skadeståndsskyldighet om parabolantennen skulle trilla ned på gatan. Jag utgår från att man i de allra flesta fall kan lösa frågan på ett ändamålsenligt sätt, i samförstånd mellan parterna. Det finns, tycker jag, ett uppenbart intresse för en hyresvärd att se till att hyresgästerna trivs i sitt boende och även har möjligheter att, som i det här fallet, ta del av information från sina hemländer. Jag vill understryka att detta kan lösas på ett praktiskt och ändamålsenligt sätt. Det är också en uppmaning till fastighetsägarna att se till att lösa frågan på ett praktiskt och ändamålsenligt sätt. Till vill jag säga att min bedömning är att det inte finns någonting i hyreslagstiftningen som strider mot dels våra egna grundlagsbestämmelser, dels de åtaganden vi har i förhållande till det internationella samfundet och internationell rätt. Jag ser inte att det finns någon punkt där hyreslagstiftningen strider mot de åtagandena. Det var väl de svar jag tänkte ge. Jag utesluter alltså inte för framtiden det kan man aldrig göra att det beroende på rättsutvecklingen kan uppstå ett behov av att se över lagstiftningen, men för dagen ser jag inget sådant behov. 21 (): Självklart finns det all anledning för oss som varit engagerade i den här debatten att nu följa hovrättens fortsatta behandling av den här frågan och se vad som blir effekten av denna, liksom att då kanske också påminna eller hans efterträdare om vad som sagts i denna debatt. Jag håller gärna med statsrådet om att det handlar om en intresseavvägning. Men just genom att vi har en sådan föråldrad lagstiftning blir det också utrymme för ganska mycket tolkningar och svårigheter att veta hur lagen kommer att tillämpas i praktiken. Den svenska lagstiftningen här är oerhört gammal, och det moderna som kommit till är ju EG:s olika regelverk. Detta gör att åtminstone jag tycker att det finns anledning att oavsett domen se över lagstiftningen för att få en tydlighet och en förutsägbarhet i hur man ska tolka lagen. Jag personligen tycker också att hyresnämndens beslut verkar väl avvägt och verkar balansera de här intressena på ett rimligt sätt. Men som sagt var: Den här typen av konflikter ska inte behöva gå till hyresnämnden. De måste kunna lösas genom att man tydligt vet spelreglerna i förväg och självklart också genom samtal och förhandlingar där man tar upp både säkerhet och rätten till information. Det är som sagt inte vilken anordning som helst vi diskuterar; det är faktiskt en viktig del i rätten att få del av den information man önskar som enskild medborgare. Det är en viktig aspekt i den här diskussionen och en viktig aspekt i det nya mångetniska . 22 Statsrådet (): Då vill jag bara tacka för de vänliga orden sade i inledningen. Jag har uppskattat de debatter jag haft i i olika sammanhang med . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2004/05:51 om och omstruktureringsstödet 23 Statsrådet (): har frågat finansministern vad han avser att göra för att klargöra situationen för avseende omstruktureringsstödet och det föreslagna sysselsättningsstödet i budgetpropositionen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara interpellationen. har haft problem med negativa resultat. I pågår nu ett omfattande arbete med att omstrukturera verksamheten. Omstruktureringen är nödvändig för att sanera finanser. beviljade regeringen ett villkorat stöd med . Regeringen ingick en överenskommelse med om att sänka bruttokostnadsnivån med 1,7 miljarder och uppnå en ekonomi i balans senast i bokslutet . Stödet betalas ut under förutsättning att uppfyller villkoren i överenskommelsen. Vilka åtgärder vidtar för att sänka bruttokostnaden och uppnå en ekonomi i balans är upp till . Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ett sysselsättningsstöd. Hela det stöd som föreslagits avses att ges i form av ett generellt sysselsättningsstöd, vilket innebär att även kommuner och landsting som inte har möjlighet att utöka verksamheten får del av stödet. Något krav på nyanställningar är inte förknippat med stödet. Det finns således ingen motsättning mellan omstruktureringsstödet och det föreslagna sysselsättningsstödet. 24 (): Jag ber att få tacka ministern för svaret och klargörandet. Det är nämligen lite märkligt: Å ena sidan beviljar regeringen ett bidrag till på under förutsättning att man minskar sina utgifter med , bland annat genom personalnedskärningar. beräknas 500 anställda på akutsjukhusen i bli av med sina jobb. Å andra sidan inför regeringen ett sysselsättningsstöd till på vilket, förleds man tro, ska leda till fler anställda, inte färre. Jag tyckte att detta var motsägelsefullt, och därav min fråga. Men den minst sagt uppseendeväckande förklaringen från kommunministern är att eftersom sysselsättningsstödet inte är ett sysselsättningsstöd eller behöver användas för att anställa fler så råder ingen motsättning mellan bidragen.