prot · GR09104 · 2004-04-28 00:00:00 — En annan fråga var varför det är fel att kräva övergångsregler. Det låter på som om övergångsreglerna skulle ge någon form av tidsfrist för att kunna vidta vissa åtgärder på arbetsmarknaden. Det finns ingen sådan tidsfrist. Problemen är här, och problemen måste lösas . I nästa andetag säger visserligen att det blir viktigt att göra det kvickt när vi inte får övergångsregler. Precis, det är viktigt att göra det kvickt, därför att de problem som vi ser finns . Så till min fråga: Om nu Socialdemokraterna vet om, vilket säger att man gör, att F-skattsedeln utnyttjas, att begreppet arbetstagare och uppdragstagare är otydligt, att svart arbetskraft utnyttjas och att lönernas dumpas, varför har då inte Socialdemokraterna gjort någonting åt detta tidigare? Det är min fråga. 45 () replik: Vi har visst gjort saker på detta område tidigare. har vi haft precis samma uppfattning som i dessa frågor. Det kan också vara så att vi inte alltid haft majoritet i kammaren för att kunna genomdriva dem. Det bör man notera. har vi till vår glädje också fått möjlighet att tillsammans med få stöd för de här förslagen i . Det är jag väldigt glad över, för det är viktigt. Sedan noterar jag glädjen i konstaterande att man ska respektera de andra ländernas vilja att vara medlemmar i unionen. Men om det nu ändå är så att vidhåller uppfattningen att faktiskt ska gå ut ur Europeiska unionen är jag ändå bara lite nyfiken: Hur kommer det då att bli med den fria rörligheten och möjligheterna att från svensk sida värna den? Har funderat på den frågan? 46 () replik: svarar inte på min fråga när han säger att vi inte tidigare skulle ha kunnat få en majoritet för detta i . Det har varit ganska mycket taktiserande i den här frågan. Någon berättade tidigare att det bakom arbetsmarknadsutskottets yttrande till socialförsäkringsutskottet gick att få ett enigt utskott vad gällde övergångsreglerna men inte vad gällde de åtgärder som behövde göras på arbetsmarknaden. Det var samma partier som i så fall skulle ha gjort detta i arbetsmarknadsutskottet. Kan detta möjligtvis ha berott på att då höll på med att försöka förhandla med andra, något som då kunde ha lett till att vi kunde ha fått ett mer gediget beslut om reglerna på arbetsmarknaden? Jag skulle som sagt vilja få svar på min fråga varför regeringen inte har genomfört den här förstärkningen av arbetsrätten och av de fackliga organisationerna. Det har funnits motioner från , men de har alltid avslagits. 47 () replik: Jag tycker att jag svarade på det. Det har inte funnits parlamentariska förutsättningar för att få igenom de här förslagen. Både och jag vet att vi kommer att få en omröstning i kammaren om turordningsreglerna och lagen om anställningsskydd. Det är väl ändå sorgligt att konstatera att det sannolikt i den omröstningen kommer att bli så att vi inte får möjlighet att återställa arbetsrätten på det området utan att en majoritet i denna kammare faktiskt kommer att rösta ned förslagen. Det är väl det enkla svaret på den frågan. Frågan om skälet till att arbetsmarknadsutskottets betänkande blev som det blev får möjligtvis det utskottets ordförande kommentera när han sedan kommer upp i debatten. valde att i sitt yttrande bara ta upp frågan om själva övergångsregeln. Man behandlade inte alla övriga motionsförslag utan bara denna principfråga. När vi i socialförsäkringsutskottet behandlade frågan måste vi för att denna kammare ska kunna behandla förslagen ta ställning till samtliga åtta motioner med alla de förslag som de innehåller, för att motionärer och andra ska kunna yrka på dessa. Vi kan inte som man gör i ett yttrande bara ta upp delar av detta. Det var skälet till att man hade en annan hantering i arbetsmarknadsutskottet. Låt mig ändå avslutningsvis konstatera, , att jag är glad över att vi är överens i de delar som rör arbetsmarknaden. Vi får förhoppningsvis ett tillkännagivande här i kammaren som innebär att regeringen skyndsamt ska återkomma. Vi får då en förstärkning av medbestämmandelagens 19 § om en ökad kontroll av F-skattsedeln. Det är bra. Detta välkomnas nog varmt av svensk fackföreningsrörelse. 48 Statsrådet (): Regeringens budskap till arbetstagare i de nya medlemsstaterna är: Ni är väldigt välkomna till . Kom hit och arbeta, så ska vi se till att ni inte utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Vi ska också se till att ni får bra arbetsvillkor och en anständig lön som man kan försörja sig på. Det är innehållet i regeringens förslag till särskilda regler . Det här säger nu flera partier nej till. Det ligger i hand om ska bli det enda land i EU och i EES-området som inte inför någon form av övergångsregler. Som har påpekat har samtliga regeringar, oavsett ideologisk uppfattning, gjort precis samma bedömning som den , att vi behöver övergångsregler för att vi ska få en smidig integration mellan de nya och de gamla medlemsländerna. Alla talare har här betonat utvidgningens betydelse. Det som händer nu är att EU får tio nya medlemsländer, och det är en milstolpe i historia, som också sagt. Utvidgningen innebär att vi tar ett väldigt viktigt steg mot ett enat och att vi får en ökad integration ekonomiskt, politiskt och socialt. Vi får mycket bättre förutsättningar för att öka tillväxten. Vi får bättre förutsättningar att få en skjuts på den ekonomiska utvecklingen i hela och därmed också i . Det är också precis därför som det är så viktigt att den här utvidgningen sker på ett bra sätt. Det gäller för oss i de gamla medlemsstaterna, och det gäller också för de nya medlemsstaterna. Som påpekade är det som vi diskuterar här en av 200 övergångsregler som träder i kraft . Alla dessa övergångsregler är uttryck för en gemensam strävan att vi ska få en så smidig övergång som möjligt. Dessa bestämmelser har alla sin grund i att vi har kommit olika långt. Det ser olika ut vi har olika levnadsstandarder och olika lönenivåer, och de nya medlemsstaterna behöver för att anpassa sig till de nya förhållandena. Precis på samma sätt anser regeringen att behöver för att förbereda sig för en helt fri rörlighet. Regeringen har också pekat på riskerna med att inte göra någonting. EU-reglerna i kombination med våra egna regler gör att vi kan hamna i en situation där ett A- och ett B-lag växer fram på den svenska arbetsmarknaden. Då släpper vi nämligen loss ekonomiska drivkrafter som kan försätta arbetstagare från de nya medlemsländerna i en väldigt sårbar situation. Enligt EU-reglerna kan en person komma hit och arbeta kanske till mycket låg lön och vara berättigad till förmåner i hela det sociala välfärdssystemet. Det innebär att när arbetsgivare rekryterar arbetskraft från de nya medlemsstaterna kan de vid sidan av den lön som de har att erbjuda också erbjuda det svenska välfärdssystemet. Även om det inte uttalas blir det en del av anställningserbjudandet som arbetstagaren lockas av. Anledningen till att arbetstagaren kan lockas av låga löner, farlig arbetsmiljö och dåliga anställningsvillkor är naturligtvis de skillnader som finns mellan de nya medlemsstaterna och de gamla medlemsstaterna i levnadsnivå. Problemet är inte att familjeförmåner utgår till människor som arbetar i . Det är en väldigt viktig princip att människor som arbetar i ska ha precis samma rättigheter och skyldigheter som människor som bor i . Problemet är skillnaderna. Problemet är att tre svenska barnbidrag motsvarar en normallön i många av de nya medlemsstaterna. Om man inte inser att det kan leda till problem menar jag att man blundar för verkligheten. Debatten om övergångsreglerna har i väldigt många avseenden varit märklig. Jag tror också att många som tittar på debatten just nu tycker att den är ganska obegriplig. Å ena sidan är de tre största partierna överens om att vi behöver någon form av särskilda regler . Å andra sidan aviserar både och att man ska taktikrösta så att förslaget om särskilda regler faller när de egna förslagen har fått stryka på foten. Här i kammaren vet vi alla att detta inte är det normala sättet att agera. Det finns också en förklaring till att det inte är normalt att agera på det sättet. I ska det vara innehållet i förslagen som är det viktigaste, inte spelet kring dem, inte partitaktiken eller partiegoismen och att låta det gå före de bedömningar man gör av vad som är bäst för . Helt obegripligt är det också att både och håller fast vid förslag som bevisligen inte går att genomföra. föreslår en övergångsperiod , och det är inte realistiskt. Vi behöver att se över såväl som våra egna nationella system för att det här ska bli hållbart i ett utvidgat EU, och det klarar man inte . vill använda utvidgningen till att införa ett gästarbetarsystem, och det vill man göra genom att man begränsar tillgången till välfärdssystemet för andra än svenska medborgare. Här är EG-rätten mycket tydlig: Arbetstagare från andra länder får inte diskrimineras. Därför är förslag, menar jag, varken önskvärt eller genomförbart. Regeringen vill under en övergångstid att vi ska se till att de som kommer hit och arbetar får ett riktigt arbete med en lön som de kan försörja sig på. Utan sådana regler riskerar vi att få en dumpning av löner och anställningsvillkor på den svenska arbetsmarknaden. Jag säger inte att det blir så, men jag säger att det kan bli så. Jag säger att det finns en uppenbar risk för att det blir så. Den fråga som har att ta ställning till är: Ska vi ta den risken? Jag menar att vi måste förebygga att problem uppstår inte ta risken att vi får stora problem i . Slutligen: Regeringens skrivelse tar fasta på både vad som är bäst för och vad som är bäst för . Jag tror att det hör ihop. 49 Förste vice talman () replik: Vi blundar inte för de problem som kan uppkomma. Det är ju därför vi har lagt fram vår motion. Det handlar inte om lönedumpning, utan det handlar om krav på egenförsörjning i samband med arbetskraftsinvandring. Det handlar om krav på inkvalning, som vi redan har i vissa av våra försäkringssystem, och att man ska titta på, även framöver i EU, att man ska göra mer bostadsbundna bidrag. Det handlar inte om lönedumpning. Det är kränkande att säga något sådant. Våra förslag är väl förankrade. De är väl genomgångna av de högsta juristerna i , och de är inte ogenomförbara. Lägger man fram den typen av åsikter handlar det om att man på grund av någon form av arrogans inte vill diskutera och inte vill se möjligheter att hitta vad vi kallar humana regler för fri rörlighet där vi säger ja till arbetskraftsinvandring, förutsatt egenförsörjning, men nej till bidragsinvandring och nej till överutnyttjande av bidragssystem oavsett nationalitet. Det är ju här frågan står. Vi vill inte ha de övriga särregleringar som regeringen föreslår. Vi tycker att det ska vara samma regler som gäller för svenskar i övrigt. Det behövs inget överbeskyddande bara för att man kommer från just de nya åtta eller tio länderna i det gamla . Vi tycker inte att det är bra. Det handlar inte om taktik så att vi, om vårt förslag faller, säger nej till regeringens förslag. Det är socialdemokratisk arrogans att man inte röstar på reservation 2 eller 3, som ligger någonstans i det politiska mittfältet här i och som hade skapat stramhet men också humanism i invandringspolitiken och därmed utvidgningen österut. Jag tycker att invandrarministern skulle berätta hur många hon tror kommer att ta sig igenom regelverket och kunna få arbetstillstånd i med de regler hon föreslår. När kommer hon att vilja tillämpa arbetsmarknadsprövningen? 50 Statsrådet () replik: Att man inte kan ställa krav på egenförsörjning på alla arbetstagare i EU är ingen åsikt det är ett faktum, och där är alla jurister väldigt eniga. har också givit väldigt tydligt uttryck för det. Däremot kan man ställa krav på de nya medlemsstaternas arbetstagare om just egenförsörjning, och det är det vi menar att man ska kunna göra , så att vi kan vara säkra på att arbetsmarknaden kan ta emot de nya medlemsländernas arbetstagare och att det blir en smidig integration. Per frågar hur många som kommer att ta sig igenom detta krångliga. Ja, alla som har ett arbete, Per ! Alla som har ett arbete i kommer att ta sig igenom detta. Det är inte så att vi förhindrar människor att arbeta, men vi vill ha en kontroll över att det är fråga om riktiga arbeten och, Per , att det också är fråga om en lön som man kan försörja sig på. Per har också dragit in ett nytt begrepp i debatten, nämligen bidragsinvandring. Jag undrar vad det betyder. 51 Förste vice talman () replik: Det begreppet betyder att det är arbetskraftsinvandring som man kan försörja sig på. Vad vi säger det står i vår motion, om invandrarministern har läst den är att vi syftar till att det ska gälla all fri rörlighet i , men att vi till att börja med inför det för åtta av de nya länder som kommer in . Det är klart utsagt, och det är ingen motsättning. Det är att läsa våra förslag mycket slarvigt. Regeringen hade mycket väl kunnat gå på det förslaget och då uppnått en human syn på den fria rörligheten och också på arbetskraftsinvandring som man kan försörja sig på. Men invandrarministern svarar inte riktigt på min fråga: Hur många tror hon kommer att slippa igenom när man ska söka arbete från hemlandet, helst med arbetstillstånd via ambassaden, helst ska ha skapat sig en bostad innan och den dessutom hotar med arbetsmarknadsprövning, då man ju vet att nästan ingen enda kommer igenom när det gäller invandring för arbete för personer utanför EU? Sedan kanske invandrarministern även kan berätta för mig varför man måste sätta upp alla dessa stora, restriktiva, kontrollerande, reglerande regler bara för dem som kommer från det gamla respektive för svenska småföretag. Vad ska det vara bra för? Varför detta överbeskyddande? Behöver man inte skydda svensk arbetskraft på samma sätt? Varför ska man ha särskilda regler just nu för de svenska småföretagen? Skapar det några fler arbetstillfällen? Skapar det någon välfärd? Det skapar mer byråkrati, det skapar en spänning och det skapar en attityd som är utomordentligt negativ mot de nya länder som kommer in . 52 Statsrådet () replik: Jag tycker att jag svarade på Per fråga: Hur många kommer att slippa igenom? Jo, som sagt: Alla som får ett arbete kommer att få möjlighet att arbeta i . Vi ställer inte upp några hinder för människor. Människor kan komma hit och vistas här i både tre och , men vi säger att vi vill ha kvar arbetstillståndet , så att vi också ska kunna ha en möjlighet att kontrollera att det faktiskt är ett riktigt arbete, så att vi inte heller får en snedvriden konkurrens på arbetsmarknaden, vilket jag antar att också Per i så fall skulle vara emot. Vi vill inte ha ett utnyttjande av människor på svensk arbetsmarknad. Vi vill heller inte ha en snedvriden konkurrens på svensk arbetsmarknad. 53 () replik: vill gärna framställa regeringens hållning, som hon har uttryckt det här också, som att man vill se till att människor inte utnyttjas genom att utsättas för lönedumpning. Men är det så att både och för den delen också i andra sammanhang och även här ger uttryck för en annan grundsyn. När talar om social turism handlar det ju om att sätta fokus på att människor som kommer hit utnyttjar våra system inte att de utnyttjas utan att de utnyttjar våra system. upprepar också här något som hon har sagt i den här debatten, nämligen talet om de tre barnbidragen som motsvarar en medellön i . Man får alltså dubbla budskap från regeringens sida. har sagt, liksom Per Nuder i en frågestund, att den här frågan är grundligt beredd i regeringen. Få frågor har föranlett så grundlig beredning. Det är svårt för oss utanför att uppfatta den grundligheten. Här har vi ändå sett hur positionerna förskjutits från det som för ett par gav uttryck för med en stark kritik av de länder som över huvud taget tänkte sig att införa regler. är i den situationen att man på något sätt går före och påverkar opinionen i . Jag skulle ändå vilja ställa en fråga apropå den grundliga beredningen. När inträffade den tydliga svängningen i den hållning, och vad grundade sig det fotbytet på? På vilket erfarenhetsunderlag och vilket kunskapsunderlag grundar regeringen sin förändrade hållning i den här frågan? 54 Statsrådet () replik: Jag ska säga lite grann om bakgrunden till regeringens förslag. Som alla vet tillsattes en utredning för att se över hur vi skulle förbereda oss och vilka regeländringar som skulle krävas för en fri rörlighet inom EU. Den utredningen lade fram sitt förslag och pekade på en rad olika problem. Utredningen var ute på remiss. Den utsattes för en enorm kritik. Därför var utgångspunkten och ambitionen i vid beredningen av detta att vi skulle försöka hitta metoder för att undvika övergångsregler. Vi tog också fram en rad olika kontrollåtgärder och uppföljningsåtgärder för att se om vi kunde åtgärda problemen på något sätt. Vid en sammantagen bedömning kunde vi se att detta inte räckte. Det gör inte det. Vi ser hur EU-reglerna ser ut i förhållande till våra egna nationella system men också till den verklighet som jag har försökt beskriva. Det är faktiskt en skillnad mellan de nya och de gamla medlemsstaterna. Allt detta sammantaget kan leda till att vi släpper loss ekonomiska incitament, ekonomiska drivkrafter, som gör att människor utnyttjas på arbetsmarknaden. Dessutom följde regeringen andra länders ställningstaganden i den här frågan. Här kunde vi se att alltfler länder bestämde sig för att man behöver av förberedelser innan man går in i helt fri rörlighet. Sammantaget bestämde regeringen sig för att föreslå att vi ska öppna för arbetskraftsinvandring från de nya medlemsstaterna. Det är helt klart. Men vi behöver för att se över våra system. Under den tiden måste vi ha ett kontrollsystem för att se till att det är riktiga arbeten och en lön som man kan leva på. 55 () replik: vill gärna få det att framstå som att det är en process som på något sätt har ramlat över oss. Vi har gjort överväganden under detta år och , och så vidare. Detta är ändå en resa som startade för ganska länge sedan och som vi i haft god tid på oss att förbereda oss på. Bilden av att den har berett det utifrån olika aspekter och ett sakligt underlag är svår att ta till sig när man ser hur uppfattningen har svängt från regeringens sida. Jag vill ta fasta på det sista som sade om övriga europeiska länders hållning. Det som säger här förstärker det jag sade i mitt anförande. Det är ett slags negativ spiral där man vaktar på varandra: Gör du så, så gör jag så. Den här spiralen kan skruva sig nedåt i negativ mening. Men man kan också vidta åtgärder för att vända den och påverka de europeiska grannarna. Jag skulle vilja fråga vad själv gjort vid till exempel ministerrådsmöten och i bilaterala samtal med andra regeringsföreträdare för att implementera den syn som den uppenbarligen hade för två att vi absolut inte skulle ha några övergångsregler. Har på något sätt försökt att påverka andra i den riktningen? 56 Statsrådet () replik: Den här frågan har inte varit uppe på något ministerrådsmöte över huvud taget. Men självklart har frågan diskuterats bilateralt. Där har man kunnat se att vi måste göra en analys. Det handlar inte bara om en syn på saker och ting. Det handlar också om hur verkligheten ser ut. Jag menar att politik ändå måste utgå från den verklighet vi faktiskt lever i. Vi måste titta på: Hur ser reglerna ut, hur ser verkligheten ut, och vad kan det få för konsekvenser? Det är så politik utformas. Man tar ansvar för landet och för landets utveckling. 57 BO () replik: I kammaren finns just nu två förslag som innehåller övergångsregler. Det finns först och förslag som i praktiken innehåller en övergångsregel. Det är en övergångsregel om egenförsörjning, som det verkar finnas brett gehör för i denna kammare, åtminstone vad gäller Socialdemokraterna, . Det andra förslaget är den socialdemokratiska regeringsskrivelsen som man kan säga innehåller två paket. Det är ett s-paket med långtgående regler vad gäller hur man ska kunna få arbetstillstånd och ett LO-paket. Det senare har man förhandlat ihop med och . Det är de två förslagen som står emot varandra. Det förefaller av diskussionen som att vi skulle vara överens om att det vore bra om EU:s regelsystem ändrades så att man fick en permanentregel som gällde alla medlemmarna i EU och även länder som som är anslutna till det hela. Då skulle man få en regel för arbetstagare som mycket liknar den som finns för pensionärer och studenter. Den tillämpas denna dag, just , i om en pensionär eller student vill flytta, eller om en svensk pensionär eller student vill flytta. Vi har tjatat på regeringen om det. Vi borde ha börjat tidigare. Regeringen borde ha börjat ännu tidigare. Frågan är hur ser , eftersom hon klankar på vårt förslag. Tänker hon använda , eller ? Jag ställde frågan till utskottsordföranden, men jag kanske kan få svar . Sedan säger att det är obegripligt och taktikröstning när vi och gör bedömningen att det i en slutomgång är bättre, tyvärr, med ingen regel alls än med s- och LO-paketen. Det är väl inte så konstigt. Vi skulle kunnat ha en bättre voteringsordning. Det är självklart att en minoritetsregering gärna vill få igenom sina förslag. Det är inget konstigt att den får det de gånger den befinner sig i mitten. Det är irriterande för oppositionen, men det är inget konstigt. Att en minoritetsregering däremot ska få igenom sina förslag som någon självklarhet när den befinner sig i ena kanten måste man vara socialdemokratisk minister för att tro och tycka. 58 Statsrådet () replik: Det tar än att förändra EU:s regelsystem. Det gäller särskilt ett regelsystem som är grundat i fördraget. Det handlar om förordningar som är gamla och som har vuxit fram just för att underlätta den fria rörligheten i . Här måste man göra en väldigt noggrann analys först och främst av vad det är man måste förändra så att man så att säga inte kastar ut barnet med badvattnet. Vi vill alla ha en fri rörlighet. Vi vill också alla ha en social trygghet för människor som rör sig i och arbetar. Här måste vi göra en väldigt noggrann bedömning. Vad är det som ska ändras? Hur ska det ändras? Statsministern har tagit upp frågan i EU. Det är också något som man kommer att titta på. Jag menar att det handlar om år. Det handlar inte om månader. 59 BO () replik: Jag är lite orolig. Om den har den hållning som har tar det förstås en bra tid. Om man skulle ha en annan hållning kan det ta mycket . Det är inte så att det är några dramatiska eller konstiga förändringar som vi nu talar om. Jag tror nästan att jag och är rätt överens om innehållet i sak. Inom ramen för den fria rörlighet som väldigt många av oss vill ha ska man kunna ställa krav på egenförsörjning för arbetstagare på liknande sätt som gäller för pensionärer och studenter. försöker att måla upp detta som något oerhört komplicerat i sak. Det är bara att övertyga de andra länderna om att det behövs att man ska ha ett krav på egenförsörjning och inte följa de rätt konstiga utslag som har kommit från . Eftersom detta i många länder, och i nästan alla länder i , handlar om att man inför övergångsregler vore det inget konstigt att driva det. Det vore dessutom extra angeläget, tycker man, sett till övriga argumentation på den här punkten. Man vill ju ha övergångsregler , säger man. Varför vill man ha det ? Jo, därför att man ska ändra de permanenta reglerna, antar jag. Låt oss inte bråka just nu om det ska vara åtta, nio eller , utan gå hem och utför arbetsuppgiften. 60 Statsrådet () replik: Jag ska gå hem och utföra arbetsuppgiften. Det är klart att det inte är konstigt att driva de här frågorna. Vi får inte glömma att detta är regler som har gällt för sedan vi gick med i EU . Jag har inte sett parti ta upp problemen med reglerna tidigare. Inte heller Per parti har någonsin tagit upp att det finns problem med reglerna. Problemen blir faktiskt tydliga just när vi nu står inför en utvidgning. Det är verkligheten som gör att det uppstår problem, nämligen att det finns en skillnad i levnadsnivå och lönenivå mellan länderna. Det är det som har satt fokus på reglerna.