prot · GR0976 · 2004-03-03 00:00:00 — Det finns ingenting som säger att det inte finns möjligheter bara man ser möjligheterna. Det finns gott om kreativa människor, företag, föreningar och förbund som gärna vill syssla med den aktiviteten. 92 (): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet KrU4 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter i dess helhet och avslag på samtliga motioner. Kultur är för viktigt för att vara en angelägenhet för ett fåtal. Det är utgångspunkten när vi socialdemokrater pratar om kulturpolitik. Inte minst känns det viktigt när vi pratar om bibliotek, som är en del av det här motionsbetänkandet. Vi kan alltid önska att vi hade gjort mer när vi diskuterar enskilda politikområden, men vi kan också fokusera på det som gjorts och försöka ange färdriktningen för framtiden. När det gäller bibliotek är vi medvetna om att det finns skillnader mellan och inom kommuner i fråga om kvaliteten på biblioteken, inte minst skolbiblioteken. Detta är vi inte nöjda med. Men vi vet också att folk- och skolbiblioteken är våra kommuners enskilt största kultursatsning. Biblioteken har en central roll när det gäller människors tillgång till litteratur och läsning och därmed till ett utvecklat språk. Vi vet att vi har lyckats hindra en illavarslande nedåtgående trend detta genom bibliotekslagen, som infördes , med dess principer och dess avgiftsfria boklån, samt genom det statliga inköpsstödet till barn- och ungdomslitteratur, som också det infördes . Vi hoppas också att möjligheten att använda de riktade statsbidragen till skolan också till skolbibliotekarier ska ge en positiv effekt. Det är klart att det finns mer kvar att göra. Det visar inte minst departementsskrivelsen Om biblioteksverksamheten, som presenterats och som ska ut på remiss. Den visar att filialer har lagts ned men också att de har integrerats med skolbibliotek. Den visar att antalet årsarbeten har minskat, men den visar också att biblioteken framgångsrikt introducerat och aktivt arbetar med ny teknik och nya sätt att möta människors behov av upptäckter. I skrivelsen riktas uppmärksamheten mot framtiden, till samverkan som en positiv utvecklingskraft. Tanken är att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet ska samverka. I skrivelsen föreslås också att kommuner bör upprätta biblioteksplaner. På biblioteksområdet har också utredningen om , KB ett nav i kunskapssamhället, lagts fram. Utredningen pekar på en framtidsinriktning mot en samordning av hela det offentliga biblioteksväsendet. Vi socialdemokrater ser med tillförsikt an de remissomgångar och det beredningsarbete som pågår när det gäller både skrivelsen och utredningen. Det centrala är att de mycket viktiga frågorna om bibliotekens roll för framtiden fortsätter att vara levande, att vi är många som tar ansvar och vill mera, men som alltid måste statens insatser vara väl avvägda gentemot det kommunala självstyret. Vi socialdemokrater delar dock inte den uppfattning om bibliotekslagen som förs fram i en reservation av moderater, folkpartister och centerpartister. De vill avskaffa lagen med argumentationen att detta skulle öppna för olika driftsformer och profilering. Vi anser att bibliotekslagen är en god ramlagstiftning där viktiga principer läggs fast, som att varje kommun ska ha folkbibliotek och att boklånen ska vara avgiftsfria, samt att det ska finnas en rimlig fördelning av skolbibliotek på landets grund- och gymnasieskolor. En annan viktig inriktning som slås fast i lagen är att biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Det senare känns för mig personligen mycket viktigt. Det kan bero på att jag kommer från ett hem med mycket lite böcker och att jag utan säkert aldrig kommit i kontakt med böcker. Jag kan konstatera att det, såvitt jag kan förstå, inte finns något i bibliotekslagen som förbjuder det moderater, folkpartister och centerpartister efterlyser, det vill säga olika driftsformer och profilering. Detta gör mig något fundersam om vad som egentligen är syftet med att vilja avskaffa bibliotekslagen. Är det månne de avgiftsfria boklånen som man är emot? Jag övergår nu till att säga något om litteraturen. Boken är en viktig kulturbärare. Läsning och tillgång till bra böcker är viktigt för språkutveckling, självkänsla och livsglädje. Reformer kopplade till detta område har genomförts. Jag har nämnt bibliotekslagen och stödet till kommuner för inköp av litteratur. Vidare har vi infört ett permanent stöd till läsfrämjande åtgärder. Vi har instiftat ett internationellt barn- och ungdomslitteraturpris till minne. Vidare ger vi stöd till En bok för alla för kvalitetslitteratur till lågpris. Vi har visat att vi vill mera med litteraturen och läsandet. sänktes momsen till på både böcker och kulturtidskrifter. Insatsen syftar naturligtvis till att öka läsandet i alla grupper. För att den ska bli effektiv krävs att de prissänkande effekterna av momssänkningen får genomslag och blir bestående. Vi har inrättat en bokpriskommission, som följer det här arbetet och som har som mål att läsandet ska öka i alla grupper. Vi vet att vi i är ett läsande folk. Men vi vet också att läsandet är ojämnt fördelat och att vi fortfarande har sociala och klassmässiga mönster i läsandet. Utifrån detta kan vi socialdemokrater naturligtvis inte vara nöjda. Vi jobbar vidare för att steg för steg göra boken tillgänglig för flera, alltid i avvägning med andra viktiga områden men med sikte framåt. Vi ser med spänning fram emot femte rapport, som grundligt ska belysa hur läsandet har utvecklats i olika grupper sedan bokmomsen sänktes. Jag vill avsluta med att också säga något om kulturtidskrifterna. Här ges det statliga stödet för att garantera en värdefull kulturell mångfald och för att öka tillgängligheten. Vi är medvetna om att de relativt små statsbidragen är en förutsättning för många kulturtidskrifters existens. Vi vet om problematiken med distributionen, och ändock visar den senaste statistiken att antalet kulturtidskrifter blir större och att tidskriftsläsandet har ökat. Den socialdemokratiska regeringen har en dialog med tidskrifterna när det gäller produktion och distribution och avser att fortsätta den. Nätverkstan Ekonomitjänst och i har ett arbete i gång med att pröva nya distributions- och marknadsföringsåtgärder. tar i en reservation upp frågan om distributionen av tidskrifter och talar i ett särskilt yttrande om kulturportot. Vi socialdemokrater delar den oro som ger uttryck för men menar att det finns ett arbete i gång för att hitta nya vägar. När det gäller kulturportot finns det, som redan har sagts, en särskild utredare som har i uppdrag att se över hur postverksamheten ska regleras. Enligt direktiven till den utredningen ska man också se över kostnader och priser för tidskriftsdistribution. Med ett samlat engagemang för kulturen kan vi också ta oss an kulturtidskrifterna på ett bättre sätt. Med detta hoppas jag att det framgår hur vi socialdemokrater ser på bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter. Om några oklarheter återstår hoppas jag att jag kan klara ut dem i eventuella repliker. 93 () replik: Jag gjorde naturligtvis den noteringen att i sitt anförande undvek att kommentera sitt och majoritetens svar på den reservation som har när det gäller idéburen organisationspress. Men vi skulle ju få tillfälle i replikskiftet . Jag kan förstå det, eftersom det är ett bedrövligt svar som majoriteten väljer att ge i betänkandet. Man säger alltså bara att det betyder att de inte automatiskt utestängs från stöd. Vad gör tillsammans med sitt parti för att framför allt ta reda på hur det ser ut just för idéburen organisationspress? Hur ser deras situation ut? Ta reda på hur det ser ut! Vad betyder det att de inte automatiskt utestängs från stöd? Det är få ord i en stor och viktig fråga för oss. Jag ger nu möjligheten att förklara detta. 94 () replik: Vi har i betänkandet svarat hur vi ser på det här. Vi har uppfattningen att organisationstidskrifterna inte är utestängda från det kulturtidskriftsstöd som ges. När man tog bort det direkta stödet till organisationstidskrifterna förstärkte man också anslaget till kulturtidskrifterna, med tanke på att också inrymma de organisationstidskrifter som har en högre ambition, som här pratar om, i kulturtidskriftsstödet. Som jag också sade i mitt anförande vet vi att det finns en problematik här, men som det är nu ger vi detta svar. Det finns möjlighet att använda kulturtidskriftsstödet. Sedan är det naturligtvis också en budgetfråga. 95 () replik: vet lika väl som jag att det inte räcker med att tänka att det ska bli så. Det krävs handling tillsammans med en tanke för att den ska leda fram till ett resultat. Den handlingen finns inte. Jag vill bara påminna om att man tog bort stödet på , och man lade till i kulturtidskriftsstöd. Både och jag får brev från kulturtidskrifterna, och de har ju för lite pengar. De känner att de inte klarar av sitt uppdrag. Till detta ska även läggas ansvaret för idéburen organisationspress. Det ska också omfattas av de här pengarna. Det räcker inte att tänka. Man måste också visa i handling att man menar vad man säger för att det ska bli trovärdigt. Jag tvingas konstatera att här är det ord som saknar handling. När det gäller idéburna organisationstidskrifter och idéburen press skulle den översyn som vill se vara oerhört värdefull för att verkligen ta reda på hur det ser ut bakom de få, vackra orden. Det är precis det som vi vill upprätthålla. Jag är lite förvånad över att inte Socialdemokraterna kan ställa sig bakom den delen eftersom vi vet att behovet är stort. 96 () replik: Jag kan förstå att för fram den kritiken. Men jag hoppas också att förstår att vi ser litteraturen och läsandet i en helhet. Däri finns också kulturtidskrifterna. Vi vill att det ska göras kraftfulla insatser för att få framför allt barn och ungdomar att tidigt upptäcka läsningen som ett stimulerande nöje och något som man utvecklas av. Det är också därför som vi alla år försvarar En bok för alla och det oerhörda arbete som de utför. Dels gäller det läsfrämjande åtgärder, dels att de säljer litteratur till mycket lågt pris. Vi försvarar också, och är mycket stolta över, det arbete som bedrivs inom Kultur i arbetslivet och alla de läsprojekt som finns där. Bland annat har Läs för mig pappa varit mycket omtalat. För oss är det en helhet att få människor intresserade av läsning, av litteratur och kulturtidskrifter, och att få det här att gå ihop i slutändan. 97 () replik: talar här om att Socialdemokraterna värnar om en kultur som inte bara är för ett fåtal. Jag undrar kanske vad hon menar med detta, vilka som är det här fåtalet och vilka som i så fall skulle vara emot en bred kultur. Det är ju faktiskt så att tre fjärdedelar av all kultur som konsumeras, om jag får använda det uttrycket i det här sammanhanget, betalas av vanliga människor, av oss alla. Vore det så att vi fick behålla mer pengar i plånböckerna efter skatt kanske vi skulle lägga mer av dem på kulturen. Det har i alla fall visat sig bli så när det handlar om sänkning av moms på böcker. Det är ju ingen hemlighet att kulturministern, s-märkt, var emot den sänkningen. Sedan har det handlat om lagen. Jag ska inte fördjupa mig i den. Det har både och utvecklat väl. försöker få det till att den här lagen har hindrat nedläggningar en masse. Vad vet man om det? Det har lagts ned filialer. Det kanske i stället är så att den här bibliotekslagen hindrar just en förnyelse och ett nytänkande som skulle behövas på det här området? Det är inte på den privata marknaden som förnyelsen saknas. Tvärtom är det där den finns. Det är ofta den privata marknaden som når de grupper som och kanske också många av oss andra värnar om, de som inte så lätt kommer i kontakt med böcker, genom att böcker finns på helt nya ställen. Sedan handlade det om avgiftsfrihet. Jag vet inte vem som över huvud taget har fört fram idén att man skulle börja ta betalt för att låna ut böcker. Inte ens i marknadsekonomins drömland tar man betalt för boklån. 98 () replik: Det jag sade i mitt anförande var att vi vet att vi har lyckats hindra en illavarslande, nedåtgående trend. Det kan man bland annat läsa om i departementsskrivelsen om biblioteksverksamheterna. När vi kommer till bibliotekslagen har jag lyssnat på de olika anförandena och replikerna. Jag blir minst sagt förvånad. Vi socialdemokrater anser ju att den här lagen är en bra ramlagstiftning som är väl avvägd gentemot den kommunala självstyrelsen. Det finns de som tycker att man ska skärpa den, och det finns moderater, folkpartister och centerpartister som tycker att vi ska avskaffa den helt. Argumentationen för att vi ska avskaffa den kommer av att man i så fall ska öppna för nya driftsformer och för profilering. Då skulle jag vilja att från kunde tala om för mig var i bibliotekslagen, jag har den här om du vill titta på den, i vilken paragraf, det sägs att det är förbjudet med profilering och alternativa driftsformer. 99 () replik: Nej, det är säkert inte så att det är förbjudet i skrift. Men någonstans är det här ändå ett budskap till de kommunalpolitiker som är aktiva om vad det är som gäller och vad man vill ha gjort. Det finns förvisso bibliotek som drivs på entreprenad i många kommuner. , där är aktiv och som hon kommer från, är ett exempel. Det här skulle kunna göras i en helt annan utsträckning än vad som sker. Kommunerna kan fortfarande vara huvudmän, men andra kan driva verksamheten. Vi tror att det skulle kunna innebära en väldigt stor förändring, en förnyelse kanske i riktning mot de kulturhus som jag talade om . Jag avslutar där. Jag höll på att komma in på en helt annan tråd, men det kan vi ta vid ett annat tillfälle. 100 () replik: Det som gör att jag undrar om det finns något annat som man vill åt när man säger att man ska avskaffa bibliotekslagen är just att det faktiskt inte i den bibliotekslag som finns och verkar finns någonting som förbjuder alternativa driftsformer och profilering. Det har inte prövats. Det är kommunerna själva som avgör detta, våra kamrater ute i kommunfullmäktige. Jag har en oerhört stor tilltro till de människor som sitter i kommunfullmäktige, som är väldigt nära kommunmedborgarna. De gör bedömningen utifrån vad de tror är rätt och riktigt och utifrån hur vi får en bra biblioteksverksamhet i det här landet. Då kan man tycka att de här människorna har fattat fel beslut, men man kan också tycka att de folkbibliotek och skolbibliotek som vi har kanske har utvecklats bra i den form som vi har . Sedan kan man alltid vilja göra mer, men troligtvis är det så att det finns människor runtom i vårt land som i alla fall inte tycker att en alternativ driftsform skulle vara den ultimata lösningen. Men då är det ju där vi ska rikta in kritiken. Vi ska inte rikta den mot bibliotekslagen, där det faktiskt inte finns något sådant här förbud. 101 () replik: Jag hade egentligen inte tänkt ta någon replik, men jag blev adresserad som varande folkpartist i anförande. Då måste jag säga att jag tycker att det är tråkigt att inte litar på när det gäller bibliotek och litteratur vi som av tradition bär fanan högt när det gäller just detta politikområde. Om litade på detta hade hon vetat att det står i partiprogram att alla boklån vid våra bibliotek ska vara avgiftsfria. Det är skönt att i detta forum få göra det tydligt en gång till. behöver inte, och ingen annan socialdemokrat eller vänsterpartist heller, frukta att vi ska rucka på detta en millimeter. Vi vill självfallet bevara avgiftsfria boklån. Alldeles tveklös är det så. Det är skönt att kunna ge ett så entydigt besked. Vill man läsa mer kan man med förtroende vända sig till partiprogram. Det jag egentligen också skulle passa på att fråga gäller detta med kulturtidskrifterna, som jag har eldat på om från den stora talarstolen. har alltså minskat anslaget till kulturtidskrifter med i stort sett , 3,7 miljoner tror jag att det är. Vad vill då göra, som socialdemokrat med viss påtryckningsmöjlighet gentemot denna stora koloss, ? Vad vill hon göra för att påverka tillgängligheten, öppna kulturtidskrifterna och göra dem tillgängliga för den breda allmänheten, alltså för alla, som hon så fint sade från talarstolen? Kultur är något för alla. Det kan jag verkligen understödja. På den andra sidan står och till och med tar bort stödet till biblioteken, prenumerationsstödet, som skulle tillgängliggöra kulturtidskrifterna. De får inte det här bidraget. Det är fantastiska tidskrifter som BLM, ETC, Artes, Biblis och någon till. Vad vill göra för att få dem tillbaka till biblioteken där de rättmätigt hör hemma för vår skull? 102 () replik: Jag litar på människor. Det är min grundinställning. Det är ju bra att avgiftsfrihet för boklån är något som är garanterat i politik. Ett problem med grundinställningen att jag litar på människor är när , och för fram och påstår saker om bibliotekslagen som åtminstone inte jag kan läsa mig till i lagen, nämligen att det skulle finnas en paragraf som förbjuder alternativa driftsformer och profilering. Vi kan tycka vad vi vill när det gäller om det är en bra väg eller inte. När man har grundinställningen att man litar på människor blir det problem när det ruckas litet i kanten och det man säger inte överensstämmer med den lag vi gemensamt har stiftat. 103 () replik: Jag fick inget svar på frågan om kulturtidskrifterna och tillgängligheten på biblioteken. Jag tolkar det som att ni kanske någonstans kan bära ansvar för att föra den frågan vidare. har talat med två ledamöter före mig om bibliotekslagen. Jag menar att den ska hävas. Den har ju inte fyllt sitt syfte. Filialer har dragits in i en ganska tät ström. Det har inte hänt något kreativt och konstruktivt på området. Det kan i stället vara så att den här lagen i praktiken fungerar som en stopplag som lägger en våt, tung yllefilt över all mänsklig kreativitet, nyskapande och handlingskraft. I praktiken är det så, annars kanske vi hade kunnat se för att återvända till övre att arbetslösa människor hade kunnat starta en bokbuss på entreprenad. Man kunde ha upphandlat tjänster på marknaden och så vidare. Det har inte skett. Så är det när man fråntar människor handlingskraft och kreativitet. Man säger: Detta ska vi sköta i regi. Bry er inte om det för allt i världen för vi har en lag som talar om att det är vår angelägenhet. Jag menar: Häv den här lagen. Släpp kreativiteten loss och låt biblioteken drivas, skötas och upphandlas på olika sätt för mångfaldens och läsandets skull och för allas vår skull. 104 () replik: Vi är nog fler som inte riktigt får svar på våra frågor. Jag har bibliotekslagen med mig. Det är fritt för moderater, folkpartister och centerpartister att visa mig vilken paragraf i lagen man vänder sig emot och som man vill avskaffa. Jag vill hävda att den här lagen är skriven som en ramlag väl avvägd gentemot det kommunala självstyret. Det finns möjlighet till handlingskraft och kreativitet i lagen. Att det inte skulle ha hänt något sedan lagen infördes känns inte igen i de beskrivningar som jag har tagit till mig bland annat i den senaste skrivelsen om biblioteksverksamheterna. Som jag förstår och läser den kan man konstatera att bland annat bibliotekslagen har gjort att vi har brutit en illavarslande nedåtgående trend när det gäller biblioteken. Det är väl jättebra. Sedan kan vi vilja ha högre ambitioner. Det är det vi får jobba för . Vi måste kanske jobba ännu mer intensivt på nivå när det gäller våra bibliotek. Friheten finns för våra kommuner, om det är en sådan frihet man vill arbeta för när det gäller alternativa driftsformer och profilering. Jag känner mig trygg med de förtroendevalda som finns i kommunerna, och jag tror att de faktiskt gör de bedömningar som man känner är riktiga och som människor har acceptans för ute i kommunerna. Föredrogs kulturutskottets betänkande 2003/04:KrU4 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 105 i (s): Vi ska nu tala om folkbildning. Det handlar om motioner från inte mindre än de tre senaste riksmötena. Jag blir därför lite grundligare i min inledning. blev det en markant ändrad ansvarsfördelning mellan staten och folkbildningen, där staten endast fastställer syften med bidragsgivningen och folkbildningens anordnare själva lägger fast målen för verksamheten. Denna ansvarsfördelning ger folkbildningen ett långtgående mandat att själv avgöra hur statens bidrag ska användas och fastställa kriterier för fördelningen av statsbidraget mellan folkbildningens olika aktörer. Statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund prövas av . Det är den ideella förening som bildats för ändamålet av , och Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation. Motionerna handlar, förutom om ekonomi, bland annat om roll, dess oberoende och särart. Vidare har det motionerats om utbildningsutbudet, minoriteterna samt viss samordning av bidragen med mera. Jag vill i inledningen även peka på att stödet till folkbildningen har till syfte att främja en verksamhet som gör det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation och som skapar engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Det har också till syfte att stärka och utveckla demokratin, bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. Vidare ska folkbildningen syfta till att utjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället. Verksamheten ska rikta sig till utbildningsmässigt, socialt och kulturellt missgynnade personer. Personer med utländsk bakgrund, deltagare med funktionshinder och arbetslösa utgör särskilt viktiga målgrupper för statens stöd. Vid 1997/ansåg regeringen att folkbildningen borde spela en viktig roll för att förverkliga kulturpolitiken bland annat genom att den når ut till orter som saknar andra kulturinstitutioner och till grupper som inte får del av samhällets övriga kulturutbud. Den är en mötesplats mellan kulturarbetare och amatörer. Folkbildningen borde också fortsätta sina ansträngningar för att undanröja studiehinder och tillgodose utbildningsbehov för människor med funktionshinder. Vidare ansågs det att folkbildningen, särskilt i storstädernas ytterområden, genom kultur- och bildningsarbete fortsätter att underlätta integrationen. Även kunskapsutveckling hos alla medborgare kring frågor om en ekologiskt hållbar samhällsutveckling skulle innefattas i folkbildningens uppdrag. Vi i utskottet har träffat företrädare för . De har berättat om sin planering och verksamhet. Bland de ärenden som kommer att behandlas finns ett om styrning, kontroll och uppföljning av bidragsgivningen till folkbildningen. Detta och diverse utredningar kommer säkert senare i debatten. Därmed överlåter jag talarstolen till mina utskottskolleger. 106 (): Jag kan börja med att beklaga att ministern inte är närvarande vid debatten. Det har tyvärr blivit ganska vanligt. Man brukar tala om att man ska öka anseende. Inte minst talmännen brukar säga det. Därför hade det varit på sin plats att ministern hade varit här när vi debatterar dessa betänkanden. är det inte fallet, och vi får debattera utan ministern, och det går väl bra det också. Jag står givetvis bakom de två reservationer som har i det här betänkandet. Men för att vinna tid yrkar jag bifall bara till reservation 1. Utbildning och folkbildning är viktigt att lära sig, studera, få information, kunskap och ett bättre liv. Framför allt ger det större möjligheter till arbete och till personlig och intellektuell utveckling. Vi moderater ser och har alltid sett utbildningen som väsentlig och är oroliga för utvecklingen inom det svenska skolväsendet, även om det, vilket jag vill poängtera, finns bra svenska skolor . Gymnasieutbildning och folkhögskoleutbildning är viktiga. Folkhögskolor gör en stor insats för människorna på det viktiga livslärandets område.