prot · GR0988 · 2004-03-25 00:00:00 — Man har uppvaktat statsrådet och fått besked att hon för sin del och regeringen i sin helhet ska försöka hitta någon lösning på frågan och försöka se till så att vi kan fortsätta verksamheten. Vi har ingen lösning . Men vi utreder möjligheten att ge ett stöd så att verksamheten kan fortsätta. 46 (): Jag tackar så väldigt mycket för det svaret. Jag betraktar också socialministern som ansvarig eftersom socialministern är ansvarig för hela departementet och speciellt psykiatrin. Den här hjälptelefonen är så speciell. Det är annorlunda än om man till exempel ringer direkt till psykiatrin. Där kan inte anhöriga på samma sätt få direkt stöd. I morse hörde jag på radion samma sak som representanter för Nationella hjälplinjen berättade. SOS Alarm blockeras därför att det ringer så många dit och frågar. Jag ställer frågan igen. Jag vill gärna återigen höra att det är någonting gott på gång. 47 Socialminister (): Jag ska bara upprepa svaret som jag tidigare gav. Vi undersöker på möjligheten att hitta en lösning. Vi har inte hittat den . Detta är problemet med arvsfondspengar. De får inte vara till för att stödja pågående verksamheter. Det är projekt man ska stödja. De projektpengarna är slut. Men man har bedrivit en mycket viktig verksamhet. Möjligheten att ringa dygnet runt till någon när man har problem är otroligt viktig. Vi ska försöka att hitta en lösning. Vi vet inte hur den ser ut , men vi arbetar med det. 48 (): Min fråga riktar sig till statsrådet . Åldersdiskrimineringen i samhället blir alltmer påtaglig. Alltför många upplever att återstår enbart att sitta i parken och mata duvorna. Det blir mer påtagligt när man konstaterar att av våra svenska företag inte vill anställa människor . Begreppet äldre hos de företagen är åldersgruppen . Vad gruppen representerar framgår inte av undersökningen. Det här visar på en attityd och en syn i samhället som jag tycker är något beklämmande. Om man ser det utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv är det ett bortfall av kompetens på arbetsmarknaden. Man skapar en situation med utanförskap, ett utanförskap som jag tror kan vålla rätt stora problem . Jag skulle vilja höra synen från ministern på vad man ser för gångbara vägar för att lösa problematiken. 49 Statsrådet (): Eftersom jag själv har kvar till kan jag tänka mig många fler sysselsättningar efter än att mata duvorna och sitta på en parkbänk. Hela diskussionen rör åldersstrukturen i . Vi lever allt längre. Det är i grunden någonting väldigt positivt. Det gör att vi måste få ett arbetsliv som både tillåter att vi arbetar längre del av våra liv men också har ett arbetsliv som är organiserat så att vi faktiskt orkar jobba längre. Jag är också djupt bekymrad över de attitydmätningar jag har läst om många arbetsgivares syn. Är man läggs man åt sidan. Det måste vi förändra både med rent hållfasta förändringar i arbetslivet så att man orkar men också genom att påverka attityden hos arbetsgivarna. Därtill kan jag nämna att EU:s direktiv om diskriminering som vi ska implementera i också handlar om att lagstifta mot åldersdiskriminering. Det tror jag också kan vara en viktig signal om att vi har väldigt mycket mer att förvänta av våra äldre än att de ska mata duvor. 50 (): Jag tackar för svaret. Jag tror att vi är rätt överens i grundsynen om detta. är det de svaga människorna i samhället som hamnar på undantag. De människor som hamnar i utanförskapet hamnar också i sjukvårdssvängen. Det gäller såväl psykiska problem som somatiska problem. Det är människor som kanske hade tjugotalet friska år framför sig. Problemet är rätt stort. Jag delar statsrådets syn. Vi har inte råd vare sig mänskligt eller ekonomiskt att låta frågan ligga vid sidan. Vi behöver lyfta fram frågan och ändra attityderna i samhället. 51 (): Jag skulle vilja fråga statsrådet om hur regeringen egentligen ser på frågan om övergångsregler. Jag undrar om regeringens hållning är grundad på de hotbilder som statsministern har målat upp mot det svenska välfärdssystemet där han har myntat begreppet social turism. Det ordvalet och det synsättet tog utrikesministern kraftfullt avstånd ifrån när hon sade att det är ett obegripligt uttryck utan relevans. Utrikesministern säger sig också uppleva regeringens kovändning i frågan som att den skapar en situation som väcker misstro. Jag undrar vilken regeringens egentliga uppfattning är i frågan. Vilken analys är det som ligger till grund för regeringens hållning är det statsministerns eller utrikesministerns? 52 Statsrådet (): Jag tror att det är få frågor som är så välpenetrerade och genomdiskuterade som regeringens uppfattning om behovet av övergångsregler. Regeringens skrivelse i frågan ligger nu på bord och är föremål för behandling. Bakgrunden till övergångsregler är de stora ekonomiska klyftor som dessvärre finns mellan oss äldre EU-länder och de nya tillkommande. Det är ekonomiska klyftor som tar sig olika uttryck, bland annat genom att det finns övergångsregler för de nya länderna så att vi rika västerlänningar inte ska kunna köpa upp dem därför att de är så mycket fattigare. På samma sätt ska inte rika arbetsgivare i väst kunna köpa upp billig arbetskraft och därtill som något slags bonus kunna erbjuda tillgång till de sociala trygghetssystemen, som ju också är så mycket generösare i våra länder. Det är bakgrunden till den diskussion som förs i samtliga länder om behovet av övergångsregler: de stora ekonomiska klyftorna. 53 (): Statsrådet säger att frågan är väl penetrerad. Det är svårt att se det när statsministern och utrikesministern uttrycker så diametralt olika grundsyn. Jag vill också fråga om grunden till detta förhållande och förhållningssättet från regeringens sida. Det har sagts att det grundar sig på och är tvingat fram av en hållning hos andra EU-länder och deras agerande ett slags ond spiral. Även om inte vi i skulle vara rädda för den sociala turismen ser vi ut att bli ensamma kvar, säger utrikesministern som uppenbarligen ogillar förslaget i sak men ändå inser att den onda spiralen är verklighet. När statsministern bytte fot i frågan för sedan sade han att är ensamt kvar. Så var det faktiskt inte vid det tillfället, men sedan har den onda spiralen utvecklats undan för undan. Om det nu finns en sådan negativ utveckling inom EU-familjen så undrar jag vad den gör för att vända den utvecklingen och den synen i en annan riktning. 54 Statsrådet (): Frågan är som sagt föremål för ytterst intensiv diskussion. Det är inte lätt att uppfatta alla nyanser som finns i debatten, men den som lyssnar på radio fick klart för sig att den tillträdande partiledaren för det parti som representerar uppenbarligen tycker ungefär som regeringen i de här frågorna. Men att döma av den position som nu har är det tydligen alltjämt den gamla partiledaren som styr och ställer i partiet. Detta är som sagt ett allomeuropeiskt problem, som diskuteras i snart sagt vartenda EU-land. Vi har vår diskussion i , och andra länder har sin diskussion. Vi måste föra diskussionen öppet och fördomsfritt utan att beskylla varandra för att på något sätt fiska i grumliga vatten. Jag skulle aldrig komma på tanken att beskylla den kommande partiledaren i för att göra det därför att han uppenbarligen hyser samma oro som vi inför den utveckling som vi ser framför oss om vi inte inför någon typ av övergångsregler. 55 (): Jag har en fråga till statsrådet . Vi har en lag mot diskriminering på grund av kön i arbetslivet, men vi har ännu inte kommit till skott när det gäller diskrimineringen på grund av kön i det övriga livet. Jag vet att vi har utredningar på gång, men hur snabbt kan vi få se någonting åtgärdat så att vi kan implementera lagen? 56 Statsrådet (): Frågan om diskriminering är spännande och viktig. Debatten om diskriminering visar också hur samhället och attityden till diskriminering har förändrats . Vi har blivit alltmer otåliga och alltmer medvetna om vilket hinder för tillväxt men också för egna val i livet diskrimineringen i samhället innebär. Den utredning som jobbar och som pekade på handlar om hur inte om vi ska bredda diskrimineringsbegreppet till fler samhällsområden och även se om vi kan sammanfoga mer av lagstiftningen. finns det en gradskillnad i om man blir diskriminerad på grund av sitt kön, sin sexuella läggning, sin hudfärg eller sin ålder, som vi diskuterade tidigare. Jag hoppas att vi kommer att få förslag från utredningen som vi sedan skyndsamt ska hantera så att kan behandla dem. 57 (): Vi förde tidigare här en debatt om bland annat rättssäkerhet för kvinnor. har vi fått årsredovisningar från , där man skildrar män och kvinnor på det sätt som jag visar upp här. Detta är alltså en ledande tidning i . Om redaktionerna har samma inställning så tycker jag att det är mer bråttom med att implementera diskrimineringslagstiftningen än . Finns det inte något sätt att påskynda den? 58 Statsrådet (): Självfallet finns det flera sätt. Ett sådant sätt är att debatten kommer upp så att vi verkligen uppmärksammar de övertramp som vi kan se när män och kvinnor beskrivs och könsroller cementeras. Regeringen för nu en diskussion om ifall vi kan komma längre när det gäller att komma åt den rent könsdiskriminerande reklamen den sexualiserade delen av det offentliga rummet, som upprör mig mer och mer. Det finns många metoder. Det är viktigt att föra debatten så att också självsaneringen inom medierna kommer längre. Det är bra att tar upp frågan. 59 (): Jag önskar ställa en fråga till statsrådet . Om jag har uppfattat det rätt så beslutade EU:s allmänna råd om reformer för yttrandefriheten som rör tjänstemännen vid EU:s institutioner. Det har länge varit en svensk hjärtefråga att EU ska visa större öppenhet. Jag vill därför fråga statsrådet om de svenska kraven kan anses uppfyllda i och med det beslut som fattades . 60 Statsrådet (): Mitt svar på det är ja. Sedan blev medlem i EU har vi lagt ned stor möda på att få till stånd en större öppenhet, och vi har haft en hel del framgångar. Det var mycket tack vare som en offentlighetsprincip kunde skrivas in i , och det var under vårt ordförandeskap som vi fick till stånd mer detaljerade regler som skulle gälla runtom i EU:s institutioner för hur öppenheten och offentligheten skulle tillämpas. Jag kan med glädje nu konstatera att så sent som i början på röstades nya föreskrifter igenom som ska gälla för tjänstemännen i EU:s institutioner. De har varit förpliktade att som huvudregel hålla tyst och inte yttra sig över sina tjänsteförhållanden. blir den presumtionen omvänd, så att yttrandefriheten ska gälla för EU-tjänstemännen. I långa stycken är det som har kämpat för det. 61 (): Kan statsrådet säga när i tiden detta kommer att införas? 62 Statsrådet (): Detta är en del av en större reform som man har arbetat med mycket länge under de senaste två tre åren. Detta var ett av de viktigaste målen som fastställde och som , en av dess framträdande kommissionärer, har sysslat med. Man vill reformera och modernisera EU:s institutioner, och man har kommit till en slutpunkt. Jag räknar med att detta ska kunna börja tillämpas senast från och med årsskiftet. 63 (): Jag riktar min fråga till statsrådet . Antisemitismen i tilltar. Det konstaterar vi både genom vetenskapliga undersökningar senast rapport Det förnekade hatet och framför allt genom unga människors personliga berättelser. På läktaren sitter , , som är praoelev hos mig . Han och många andra unga judar vågar i dagens inte bära sin davidsstjärna lika självklart som och jag skulle kunna bära ett kors. De är rädda för repressalier, för att bli angripna och för att få stryk på tunnelbanan, på bussen, i skolan eller på fritidsgården. Deras rädsla för våldet beror enbart på deras religiösa identitet och tillhörighet. Det är oacceptabelt i , som varit ett föregångsland för demokrati och människovärde. Jag vill därför fråga vilka konkreta åtgärder som statsrådet har vidtagit eller har för avsikt att vidta för att och andra unga judar i ska kunna bejaka sin religiösa tillhörighet och identitet utan rädsla för att bli angripna. 64 Statsrådet (): Jag har också träffat pojkar som . Jag vill verkligen understryka att är ett religionsfritt land. Det betyder inte att det ska vara fritt från religion, utan det handlar om friheten till religionen. I den friheten måste också ingå att fritt och utan att bli trakasserad kunna bära symbolerna för den religion man tror på. Det var en mycket viktig anledning till att regeringen sade nej till tankarna på ett förbud mot religiösa symboler i skolan. Oavsett om vi talar om kippan, korset eller huvudduken är det respekten som vi måste slåss för. Vi får inte på något sätt bistå intoleransen. Rent konkret har regeringen agerat genom att till exempel ge i uppdrag att ta fram information och material till skolorna om hur man ska ta debatten där så att det aldrig någonsin blir tyst runt förtryck och trakasserier. ska ha resurser, och han har fått ökade sådana, för att kunna hjälpa och andra som kan behöva anmäla trakasserier. 65 (): I sak är statsrådet och jag alldeles överens. Jag hör det. Men ändå måste vi konstatera att situationen är värre nu än den var för bara . Jag tycker inte att det räcker att får ett utökat uppdrag, utan det behövs fler konkreta åtgärder. De här ungdomarna har det svårare än de som gick på högstadiet för bara . Situationen är mycket värre. Jag undrar när tänker vidta kraftfulla åtgärder. När tänker tala om antisemitism som en specifik typ av förföljelse? Jag har hört statsrådet tala om islamofobi, homofobi och antisemitism som ett gemensamt problem. Antisemitismen i är mycket specifik och kräver specifika åtgärder. 66 Statsrådet (): Jag tycker att det är oerhört viktigt att säga att vi måste vara med och beskriva de specifika uttryck för förföljelse som finns. Antisemitism är absolut ett sådant. Vi ska inte bara tala om detta utan också vara väldigt tydliga gentemot polis, skola och åklagarväsendet och tala om att vi måste ingripa mot detta med all kraft. Det är också viktigt att alla vi som är vuxna och som ser eller hör beteenden som riktar sig till exempel mot judar vågar öppna munnen och agera. Däremot kommer jag att fortsätta att hävda att all form av förföljelse måste ges uppmärksamhet. De rasistiska grupper som organiserat förföljer unga judiska pojkar förföljer också unga muslimska pojkar och homosexuella pojkar och flickor på samma sätt. Det är oerhört viktigt att vi har en strategi, som den i regeringens handlingsplan, som attackerar all intolerans med samma tydlighet. och hans kamrater ska känna ett stöd. Vi ser förtrycket mot dem, och vi är med dem i kampen för att undanröja det. Samhällsstöd till människor i kris 67 (): Många ensamma och olyckliga medmänniskor hamnar ibland i krissituationer. Det kan vara missbruk, psykisk störning eller annat som ligger bakom. eller kan situationen kännas fullständigt hopplös. När samhällets stöd behövs som allra mest finns det inte alltid där. bekräftas det åter i en intervju i Ekot med vd:n på som efterlyser dygnet-runt-stöd från samhället. Han säger: Vi är lite grann av samhällets spegel. Vi ser vad som händer i landet. Det här är det största problemet som vi har. Nationella hjälplinjen har nämnts här på frågestunden. Det är en åtgärd, men det finns behov av så oändligt mycket mer. Min fråga till socialministern är: När kommer initiativ på detta område? 68 Socialminister (): frågar egentligen om samma problemställning som vi alldeles berörde, nämligen möjligheten att ge stöd till Nationella hjälplinjen. Jag har svarat att vi undersöker möjligheten att se till att den verksamheten kan fortsätta. Men sedan tar upp den mer komplexa frågan om i vilken mån samhället ska organisera ett telefonstöd som en del av den öppna psykiatrin eller som en del av , vilket man nu väljer att göra. Det är en fråga som den samordnare för psykiatrin som regeringen tillsatte arbetar med. Han kommer snart att redovisa ett ganska omfattande program med åtgärder som behövs för att stärka psykiatrin. Han kommer också att redovisa de anspråk som han för sin del ställer på staten, kommunerna och landstingen. Jag hoppas att vi i anslutning till att vi diskuterar den rapport som lämnar också ska kunna diskutera den här möjligheten. 69 (): Det här är ett oerhört omfattande och allvarligt problem. Det är bra att psykiatrisamordnaren, och därmed socialministern, känner ett ansvar för att redovisa konkreta förslag på åtgärder. Det handlar om samverkan, att frivilligorganisationer känner stöd och att kommuner och landsting känner att det fungerar när det gäller psykiatri respektive socialtjänst. Det kan också handla om översyn av regler och lagstiftning i vissa delar. Jag hoppas att det kommer konkreta förslag. Det behövs så mycket mer än Nationella hjälplinjen, som i sig är mycket viktig. Det allra viktigaste är nog ändå att vi får ett samhälle där vi minimerar antalet medmänniskor med psykisk ohälsa och minskar missbruket. Det handlar om att leva i en gemenskap i samhället där alla behövs. Produktiviteten i offentlig sektor 70 (): Jag har en fråga till statsrådet som gäller produktiviteten i den offentliga sektorn. Enligt drabbar besparingar inom svensk grundskola i dubbelt så stor utsträckning undervisningen som andra verksamheter. Inget annat land i hela satsar så liten andel av sina totala resurser för skolan på undervisning som . Inom polisen arbetar en av fyra polismän med annat än att bekämpa brott. Inom sjukvården konstaterar man att läkare i snitt bara behandlar patienter under av sin arbetstid. Trots att antalet läkare och sjuksköterskor i svensk sjukvård ökat med det senaste kvartsseklet upplever många patienter att det är svårt att komma till. På område efter område tycks det som om de administrativa göromålen görs till huvudsak och servicen till medborgarna till en bisak. Jag förstår att regeringen har uppfattat den här övergripande utvecklingen. Min konkreta fråga är: Vad tänker man göra åt det? 71 Statsrådet (): Det är en väldigt omfattande fråga som ställs. Den handlar om flera olika politikområden. Jag tror att man får vara mycket försiktig med att svepa med väldigt breda penseldrag. Var och en av de sektorer som nämns i frågan bör nog analyseras för sig. Däremot kan man allmänt säga att offentlig sektor, svensk offentlig förvaltning, är oerhört produktiv sett i ett internationellt perspektiv. Jag vågar påstå att vi i betydligt större utsträckning skulle kunna exportera kunskap om offentlig sektor, och särskilt förvaltningskunskap, till andra länder som behöver lära sig hur processer och system i offentlig regi fungerar. Därmed inte sagt att det inte kan bli bättre i enskilda samhällssektorer. Men i ett internationellt perspektiv står sig oerhört väl. Det visar en rad olika undersökningar gjorda av bland annat Statskontoret. 72 (): Skälet till att jag riktade frågan till var just att det här är en väldigt generell utveckling. Det torde vara oomtvistligt att den ser ungefär likadan ut inom alla olika delar av den offentliga sektorn. Det gör naturligtvis att det är extra viktigt att man funderar över varför saker och ting förhåller sig som de gör. Jag konstaterade att statsrådet inte ifrågasatte mina siffror. Personligen tror jag dock att en hög svensk produktivitet inom området för formella regleringar har en stor betydelse i det här sammanhanget, och jag vill därf1ör följa upp min fråga med om regeringen kan tänka sig att låta ständigt expanderande regelverk ersättas av tillit till dem som verkar i vård, skola, omsorg och rättsväsende. Kan deras insikter och erfarenheter samt personliga och professionella ansvar åtminstone ensamt få garantera kvaliteten på prestationerna? Är regeringen rentav beredd att lita till det sunda förnuftet? 73 Statsrådet (): Om den konkreta frågan är om regeringen vill lita på det sunda förnuftet, är svaret ja. Men jag delar inte problembeskrivningen i grund och botten. Jag anser att svensk offentlig sektor står sig väldigt väl i en internationell konkurrensjämförelse. Man kan gå igenom samhällssektor för samhällssektor, vare sig det gäller rättsväsendet eller hälso- och sjukvården, så visar det sig att produktiviteten är väldigt hög. Vi får ut väldigt mycket av varje satsad skattekrona. Se bara på det arbete som pågår i de statliga myndigheterna med 24-timmarsmyndigheten! Vi ligger i framkant när det gäller att utnyttja den nya tekniken för att människor mycket lättare ska komma åt offentliga tjänster. Där kan man räkna upp en rad olika exempel. Därmed är inte sagt att allting är bra ställt. Vi måste genomlysa de stora offentliga system som byggs upp. En sådan genomlysning ansvarar jag för i regeringen, nämligen den stora . Jag tror nämligen att det på många håll dessvärre görs dubbelarbete. Inte minst är den statliga organisationen svåröverskådlig för många företagare och enskilda, och det här är ett evigt arbete. 74 (): Jag har en fråga till ungdomsministern. Regeringen har tagit många initiativ för att få ned ungdomsarbetslösheten. Det finns en rad exempel på vad som har gjorts inom ungdomspolitiken, och vi har diskuterat detta tidigare under frågestunden. Det finns nu tyvärr oroande tendenser till att ungdomar kommer att gå ut från skolan utan att få tag på ett jobb. Finns det ytterligare insatser som regeringen kan göra för att ungdomarna ska kunna få en aktiv start på sitt yrkesverksamma liv? 75 Statsrådet (): berör en fråga som står väldigt högt upp på regeringens dagordning. Detta är frågor som naturligtvis har oerhört stor betydelse. Den som är ung måste naturligtvis få de allra bästa förutsättningarna för att kunna ge sig ut i arbetslivet. De ska inte behöva tillbringa vid sidan om och känna att de inte är behövda. Det är naturligtvis det mest olyckliga som kan hända en ung människa. Vi ser nu en del glädjande siffror. Jämfört med ökar ungdomsarbetslösheten visserligen, men i förhållande till , när AMS tillsammans med regeringen började vidta kraftfulla åtgärder, minskar ungdomsarbetslösheten. Det är en glädjande tendens i en annars kanske dyster situation. Säkerligen finns det mycket mer att göra, och den näringspolitiska proposition som arbetslivsministern ska lägga fram i vår kommer bland annat att innehålla sådana åtgärder. Jag hoppas också att den ungdomspolitiska propositionen kommer att ge möjligheter att återkomma i den här frågan. Det är klart att det gäller att arbeta på många fronter, men jag har ingenting konkret att redogöra för till . 76 (): Jag hade tänkt fråga just om sådana konkreta exempel, men avstår jag från det. Rätten till fri abort 77 (): Min fråga riktar sig till statsrådet . Vi är många som jobbar med kvinnors rättigheter i frågor som våld mot kvinnor, de ekonomiska villkoren, hälsa, sexualitet, preventivmedel, hiv/aids och aborter. Många tror väl att den här diskussionen är avklarad i vid det här laget och att kvinnors rätt att bestämma över den egna kroppen är alldeles självklar, men så sent som i förrgår ägde ett möte rum här i med en amerikansk representant för en av de tongivande Pro Life-organisationerna i , som heter National Rights for . Jag tycker själv att detta är något ganska fruktansvärt. Ser man frågan i ett EU-perspektiv blir den ibland till utrikespolitik, liksom också när man i FN ska diskutera kvinnors hälsa, rätt till abort och liknande frågor. Min fråga är: Hur står statsrådet i frågan om vetorätt när det gäller utrikespolitik? Den frågan är oerhört viktig också när det gäller kvinnors rättigheter och hälsa. 78 Statsrådet (): Till att börja med delar jag upprördhet över det som jag tycker obehagliga i att en representant för till riksdag bjuder in den här företrädaren, som till och med tycker att man ska säga nej till abort vid incest och våldtäkt. Det är också riktigt, som beskriver, att vi måste flytta fram positionerna. Man kan också uttrycka det som att det gäller för varje generation av kvinnor. Rättigheter är aldrig för alltid givna. Det är också så att jag både i Europasammanhang och i FN personligen har tagit upp frågeställningen om abort, för den är viktig.