prot · GS0918 · 2004-10-21 00:00:00 — Hon blev paralyserad och lämnade sin kropp, som man ofta beskriver det. Den man som då tar för sig kan inte dömas för sexualbrott enligt dagens lagstiftning. Jag blev lite förvånad över att justitieministern säger så helt tvärsäkert att Bulgariendomen ska tolkas på ett visst sätt. Det finns åtminstone tre stycken professorer, , som har uttalat sig om frågan i motsatt riktning mot vad justitieministern gör . Jag blir ytterligare lite förvånad när justitieministern säger att ett samtyckeskrav kommer att sätta fokus ännu mer på kvinnans klädsel, hur hon dansar på dansgolvet och så vidare. Jag utgår från att justitieministern inte menar att en kvinnas klädsel och rörelsemönster på dansgolvet ska kunna tolkas som ett ja till sex. Man skriver tydligt i förarbetena vad som ska räknas som samtycke, så det är klart att domstolen i ett sexualbrottsmål inte ska ta hänsyn till sådana ovidkommande saker, som har hänt tidigare . Jag förstår att justitieministern inte tänker ta med samtyckeskravet i sexualbrottspropositionen. Från sida kommer vi att yrka på det, men vi har inte för avsikt att stoppa den nya lagstiftningen om vi nu inte får igenom vårt krav. Vi hoppas att en ny, bra regering val kan göra det. 9 (): Jag känner mig som en papegoja. Man kan nästan tro att vi har läst in oss på samma handlingar, vilket vi naturligtvis också har gjort. Också jag är förvånad över att justitieministern så kategoriskt helt kan avskriva Bulgariendomen och säga att vi i i princip redan uppfyller detta, vilket vi ju vet att vi inte gör. har bland annat tagit upp detta . Om justitieministern nu inte sätter någon tilltro till mina bristfälliga juridiska kunskaper vilket han inte heller ska göra så undrar jag om han lyssnar på Lagrådet. Finns det någon källa som man ska lyssna till så är det Lagrådet, och där säger man klart och uttryckligt att de citerade uttalandena i domen emellertid ger vid handen att för att inte bryta mot är skyldigt att införa lagstiftning som medför att varje sexuell akt som inte bygger på samtycke ska vara straffbar. Hur ser justitieministern på det uttalandet? Man måste ju i alla fall respektera Lagrådets juridiska kunnande. Lagrådet säger också någonting som jag undrar om justitieministern har tagit fasta på. Det är något som vi i har tittat mycket på . Lagrådet säger tydligt att man kan överväga att mjuka upp kravet på att en person har befunnit sig i och kommer vi till det här igen hjälplöst tillstånd. Man mjukar alltså upp kraven på detta och låter straffbestämmelserna omfatta även de fall där en person har befunnit sig i en särskilt utsatt situation. Man skulle kunna anse att det är i linje med Bulgariendomstolen att utforma lagtexten på det sättet. Jag skulle vilja höra vad justitieministern säger om detta. Vi kommer alltså tillbaka till det hjälplösa tillståndet och till huruvida gällande praxis fortfarande ska anses vara praxis enligt justitieministern. Jag hade också en hel del andra frågor. Vad avser till exempel justitieministern att göra för att den nya lagen verkligen ska få ett reellt inflytande i vardagen hos kvinnor och i kvinnors liv? kommer inte heller att gå emot lagen, men vi hoppas att den blir mer fulländad än utkastet har varit. 10 PER (): När det är flera interpellanter eller flera som deltar i debatten finns det en möjlighet för en minister att välja lite grann mellan vad som ska svaras på eller inte. Jag ska därför begränsa mig, och fråga om ministern anser att en lagreglering som bygger på samtycke skulle försvaga kvinnans ställning och hennes rättigheter. 11 Justitieminister (): Jo, vi sätter stor tilltro till Lagrådet, och vi fäster stor vikt vid att det har kommit en dom som handlar om de här sakerna. Vi överväger detta noga. Allt det här stämmer. Vi kan konstatera att vi har en lagstiftning där det inte ställs krav på att det i varje situation ska vara våld eller hot om våld. Vi har alla de situationer som jag berättade om. Självfallet tycker vi att det är bra att en sådan här diskussion har förts. Vi fäster stor vikt vid detta. Jag ska svara lite kort på några saker som ni har tagit upp här. har haft detta , men det går inte att jämföra det brittiska rättssystemet med det svenska. Där har man common law; det bygger på rättspraxis jämfört med svensk lagstiftning. Däremot ska det självklart till en utvärdering av den nya lagen från början. Det tycker jag är viktigt att framhålla. Det finns ingenting som säger att detta inte ska utvärderas på samma sätt som andra saker. Det finns inget som säger att det aldrig någonsin kommer att ske någon ändring i den här lagen. Det är 75 större eller mindre ändringar. Det kommer alltså att ske en utvärdering. Hur ska vi då kunna se till att lagen följs? Det räcker ju inte bara med lagstiftning, som sades här. Vi har givit ett uppdrag till JämO , som ska se hur lagen tillämpas, hur kvinnor bemöts i rättssalen och hur man ska kunna få dem att anmäla i större utsträckning. Det räcker inte med bara lagstiftning. Men det går inte att som säga att vi ska ha den nya lagen , men bygga in samtycke. Det går inte! Man får välja. Antingen har vi lagen, eller också säger vi att vi ska ha samtycke. Då stoppar vi allting och så börjar vi om. Det finns inte någon utredning eller några remissinstanser som på något sätt säger att vi ska lägga in samtycke i det här. Det är omöjligt. Det går inte heller att skriva in i förarbetena att man inte ska tillmäta betydelse av de saker som jag nu nämner som man ska fokusera på kvinnan och samtycket. Självfallet poängterar man då just huruvida det har varit ett samtycke eller inte. Då går det inte att ha det så; det går inte att blanda äpplen och päron på det sättet. Vi vill gå ifrån det synsättet och i stället ge ett bättre stöd för kvinnan, både i lagstiftning och i tillämpning. Vi har en lång bit kvar det är ingen tvekan om det. Men vi får en betydligt bättre lagstiftning. Sedan ska vi följa upp den på olika sätt, bland annat genom det uppdrag som vi har givit. Frågan om hjälplöst tillstånd är ett mycket vidare begrepp än vad många känner till. Det är inte så att man måste vara utslagen på något sätt eller inte rent fysiskt kan göra motstånd. Det kan till och med vara så att man är aktiv själv i ett sådant hämningslöst beteende att man faktiskt är i ett hjälplöst tillstånd. Det är viktigt att komma ihåg detta. Man ser ju gärna en bild framför sig där någon måste vara totalt utslagen. Så är det inte! Man kan på många sätt vara väldigt aktiv i de olika handlingarna, men vara i en sådan situation att man faktiskt är i ett hjälplöst tillstånd. Det är viktigt att lyfta fram detta, och det finns också i svensk rättspraxis. Jag har säkert missat någon fråga här, men jag har ju möjlighet att återkomma. 12 (): Det är inte lätt att komma ihåg allt. Tack för klara besked! Vi kan höra och förstå att lagstiftningen inte kommer att innehålla någonting av det som vi har stått här och önskat . Något avseende kommer inte att fästas vid Bulgariendomen. Något avseende kommer inte heller att fästas vid vad Lagrådet har sagt. En analys kommer att följa, men det blir inga förslag till förändringar utifrån den analysen. För mig syns det lite märkligt att man kan göra en analys och på förhand uppenbarligen veta vad den kommer att resultera i. Här gör man en analys, och man kommer att se att det finns öppningar. Det finns det uppenbarligen eftersom alla jurister inte är överens med om att Bulgariendomen inte skulle ha något att göra med mänskliga rättigheter och rättsförhållande till detta. Om man gör en sådan analys och man skriver om den i den proposition som ska läggas fram för bör man också, om man är ansvarsfull, fortsätta att utreda den delen. Man bör inte nöja sig med att utvärdera den nya lagen, utan man bör faktiskt tillsätta en utredning som kan djupdyka i problematiken. Man bör naturligtvis också stämma av på vanligt sätt i form av remisser, för det här har ingen remissinstans fått chans att yttra sig över därför att saken inte var aktuell när remissbehandlingen ägde rum eller när kommittén satt och arbetade. Jag tycker att det är oerhört viktigt att poängtera det, och jag tycker att det är en justitieministers ansvar att faktiskt se till att vi följer de mänskliga rättigheterna och att inte riskerar att släpas inför på ett så här nesligt sätt. Jag skulle gärna vilja att justitieministern kunde tillstyrka att man tillsätter en sådan utredning för att belysa den här frågan och djupdyka i den, så att vi är på den helt säkra sidan, vilket jag inte tror att vi är. Jag tror att det föreligger en risk. Flera med mig tror att det föreligger en risk, och det är justitieministerns ansvar att faktiskt ta den frågan på allvar. 13 Justitieminister (): Jag svarar först på Per fråga. Jag har delvis svarat på den. Jag anser att kvinnorna får en sämre position. Juridiskt, rent tekniskt, tror jag i och för sig inte att de får det sämre, men de får en mycket svårare situation med alla de frågor och allt det fokus som blir. Jag tror att det skulle kunna leda till att det blir färre anmälningar i stället för flera. Och, som sagt, det här har funnits i . Och åklagare som har studerat det här säger att det inte är fler fällande domar där på något sätt. Det finns en inbyggd svårighet i sexualmål på grund av den bevisning som kan finnas, men där man har det här är det inte på något sätt ett bättre resultat, och det var ju bland annat det som man studerade. Jo, vi är helt överens om att det är av yttersta vikt att följer de mänskliga rättigheterna, och självklart har vi analyserat det här på , och det har inte bara skett efter Lagrådets yttrande, utan vi har gjort det tidigare. I lagrådsremissen var det uppenbarligen inte tillräckligt analyserat och visat, och vi tar till oss av den kritiken. Därefter har vi fortsatt att analysera, som har gått sedan lagrådsyttrandet kom. Vi tar det på allra största allvar. Vi har den största respekten för det yttrandet, men det har inte på något sätt från Lagrådets sida sagts att det här avstyrks därför att det strider mot och så vidare. Vi efterföljer Lagrådet. Sedan kan vi inte bedöma den här lagen och sätta i gång nya lagförslag som en ny lag träder i kraft. Det skulle vara ett fullkomligt unikt beteende. Det är däremot viktigt att vi följer och utvärderar den nya lagen för att se om det behövs kompletteringar eller ändringar, större eller mindre. Det vet vi inte. Det har ju visat sig bland annat när det gäller kvinnofridskränkningen och sexköpslagen att det har varit nödvändigt. Man har just följt arbetet och sett att detta inte har tillämpats på det sätt som kanske var önskvärt från början. Det är självklart att vi gör detta. Hur det sedan blir vet vi inte. Men ska vi lägga fram det här förslaget, som jag ändå någonstans tror att det finns en stor enighet kring. Sedan kan vi fortsätta att diskutera de här sakerna, och det lär vi göra därför att vi har en bra bit kvar innan vi kan känna oss nöjda med hur det fungerar för kvinnor i de här situationerna. Där tror jag också att vi faktiskt är väldigt överens. Tack så mycket för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:52 om försäkringskassornas handläggningstider 14 Socialminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att landets försäkringskassor ska klara både nuvarande mål om handläggningstider och de uppgifter som följer med en eventuell ändrad lagstiftning på sjuklöneområdet . Regeringen anser att det är oacceptabelt med långa handläggningstider för sjukpenningärenden. Sjukförsäkringens syfte är att ge en person som drabbas av sjukdom en ersättning som är relaterad till inkomstbortfallets storlek. Den enskilde är beroende av ersättningen för sin försörjning, och regeringen menar att det är mycket viktigt att sjukpenningärenden handläggs både så snabbt som möjligt och konsekvent enligt gällande lagstiftning. För att förkorta handläggningstiden för ärenden angående rätt till sjukpenning har regeringen gett i uppdrag att vidta åtgärder. Uppdraget, med förslag till åtgärder, redovisades till regeringen . RFV föreslår i huvudsak tre åtgärder. Den första åtgärden gäller arbetsmetoder som ska bli mer effektiva. För att uppnå detta ska gemensamma riktlinjer införas som anger hur handläggning av rätten till sjukpenning, rehabiliteringspenning och samordning ska ske. Till exempel gäller detta vilka moment som ska göras i handläggningen liksom när och hur momentet bör ta. Den andra åtgärden som föreslås är att ska få in ärenden snabbare efter sjuklöneperioden. RFV föreslår bland annat att en regeländring införs i lagen om sjuklön som innebär att om arbetsgivaren i början av ett sjukfall får in ett läkarintyg som sträcker sig förbi sjuklöneperioden ska arbetsgivaren sjukanmäla den anställde och skicka in läkarintyget till inom ett visst antal dagar. Den tredje åtgärden gäller prioritering av ärenden där rätten till sjukpenning är oklar. RFV föreslår bland annat att det på skapas en rutin gällande dessa ärenden för att den enskilde tidigare ska få information om att rätten till sjukpenning är oklar. Förslagen till åtgärder bereds inom departementet. Vad gäller fråga angående vilka åtgärder jag planerar vidta för att landets försäkringskassor ska klara de uppgifter som följer med en eventuell ändrad lagstiftning på sjuklöneområdet förutsätter jag att åsyftar det förslag som regeringen lämnat om att arbetsgivare ska medfinansiera arbetstagares sjukpenning. Förslaget kommer att medföra ökade arbetsuppgifter för . Det gäller till exempel uppdatering av uppgifter om arbetsgivare, beräkning av vilken avgift respektive arbetsgivare ska betala och informationsinsatser till arbetsgivarna. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att tillförs extra resurser för detta arbete, och jag bedömer att detta inte ska fördröja utbetalningen av sjukpenning. tillförs totalt sett till åtgärder för att bryta utvecklingen inom ohälsoområdet. 15 (): Tack för svaret! Anledningen till att jag har ställt den här frågan är, som sagt, de återigen alarmerande signalerna om att många sjukskrivna får vänta på sin sjukpenning. Det senaste vi såg var att knappt hälften fortfarande inte får sin sjukpenning inom den tid som är målet, och målet är ju att det ska ske . Det är ett mycket rimligt mål, och vi är väl helt överens om att det måste nås så fort som möjligt. Men även om förslagen från , som lämnades , förverkligas kommer det att ta sin tid. Det lär knappast ha hänt så mycket med de tre förslag som finns angivna. Det är knappt kvar . Och om nu regeringen får igenom sitt förslag om medfinansiering av sjukpenningen för arbetsgivarna går också det i gång med en ökad arbetsbelastning på kassorna. Jag läser i propositionen, där det är beskrivet vad som ska hända, att omgående efter en kalendermånads slut ska summera samtliga utbetalningar av sjukpenning som kan hänföras till en viss arbetsgivare och att arbetsgivaren då ska kunna räkna med att få beslut om avgiften i början av månaden. Vad jag förstår kommer, om förslaget går igenom, den första prövningen för kassorna, och därmed också arbetsgivarna, att ske omkring . Dit är det ju som bekant inte särskilt långt. När man inför en ny lagstiftning tar det lite tid innan de som ska handlägga det kommer in i de nya arbetsuppgifterna. Även om det nu är avsatt pengar till nya arbetsuppgifter antar jag att det inte sitter människor och väntar på kassan som inte har något jobb . Det ska väl rekryteras och utbildas, och rutiner ska skaffas. Det kommer att ta sin tid innan man uppnår effektivitet i handläggningen. Vi får i andra sammanhang beskrivet för utskottet att förändringsarbete pågår. brukar det ta innan man kan säga att man har full nytta av de resurser som har tillsatts. Eftersom också den här nya lagstiftningen, om den går igenom, innebär att ni har kommit på kollisionskurs med arbetsgivarna kommer naturligtvis inte tålamodet att vara så stort hos dem. De sjukskrivna som väntar på pengar är ju redan irriterade. Jag tycker inte att det här svaret är helt fullödigt. Jag skulle vilja höra lite mer utvecklat vad ditt budskap till framför allt arbetsgivare är. 16 (): Tack för svar på interpellation, och tack för interpellation om angeläget ämne, . Den sjukskrivne kan ju få vänta i 60, 70 eller . Enligt pressen hemma i var värst med sitt köläge ett tag med 80 dagars väntan på att få sina pengar. Apropå debatten om vi ska ligga kvar på 80-procentsnivån i sjukförsäkringssystemet, som vi tycker, eller gå tillbaka till den gamla socialdemokratiska nivån på eller på finns det berättigade frågor om den ekonomiska stress som den enskilde faktiskt utsätts för. Här är det inte fråga om några sänkningar i procent av det mindre formatet. Här drabbas ju den enskilde av noll pengar och kan hamna i mycket akuta likviditetsbekymmer med sin privatekonomi. Jag fick svar på en skriftlig fråga till ministern. Svaret blev ungefär detsamma, att myndigheten ska kämpa på och försöka ändra sina metoder och snabba upp ärenden efter sjuklöneperioden. Man ska ha en del andra administrativa insatser, och man ska på det sättet försöka förkorta tiden. Vi vet också, som ställde frågan om, att det tillkommer, och det medger ju ministern, ett stort ytterligare administrativt uppdrag från . Finns det egentligen i utsikt att den enskilde medborgaren ska få någon snabbare service framöver? Eller kommer den enskilde som drabbas av sjukskrivning att eller år framåt eller vilken tidsperioden är att komma i allvarlig kläm? Jag saknar det beskedet från statsrådet även i svaret . Vad är åtagandet för myndigheten? Vilket är regeringens krav på myndigheten? Är ni nöjda med något slags målsättning från myndigheten att försöka snabba upp med lite bättre rutiner, eller finns det ett bestämt krav från regeringsmakten att man ska sköta utbetalningarna och klara det ? Eller är ni nöjda med att man gör så gott man kan? Den andra huvudfrågan för mig är om statsrådet skulle kunna tänka sig den omvända ordningen, att man beaktar medborgarens behov och betalar ut. Om utredning sedan visar att individen inte är berättigad till summan får man göra ett återkrav i så fall. Är det någonting som regeringen och statsrådet skulle kunna tänka sig? 17 (): Statsrådet har i sitt svar till bland annat pekat på att handläggningstiderna på ska kunna kortas genom att riktlinjer införs om handläggning av rätten till sjukpenning och rehabiliteringspenning. Vi har gång efter annan läst, bland annat i , hur läkare redogör för att de har svårt att förstå reglerna. Många har uttryckt att vid av de sjukintyg de har skrivit har de egentligen inte ansett att patienten behöver någon sjukskrivning. Det vållar också problem hos . Det tar mycket tid att reda ut. Jag tänkte höra med statsrådet om statsrådet anser att det behöver vara tydligare regler för sjukskrivning eller inte. 18 Socialminister (): Som också angivits i det svar som har lämnats på interpellation anser regeringen att det är oacceptabelt med de långa handläggningstider som vi nu har när det gäller sjukpenningärenden. Målet är att sjukpenning ska utbetalas i av alla ärenden. Det varierar mellan de olika försäkringskassorna. Handläggningstiderna varierar regionalt. Det är något som utskottet är väl informerat om. Vi har betydande skillnader i den administrativa hanteringen av olika ärendeslag inom . Det är ju detta som är bakgrunden till den stora reform som vi nu är i full färd med att genomföra, nämligen att förstatliga försäkringskassorna, att skapa en sammanhållen myndighet inom detta område just för att förbättra ledningen och styrningen av verksamheten och skapa goda förutsättningar för att utarbeta handläggningsrutiner men också stöd för handläggningen ute på varje försäkringskassa. Där är målsättningen att öka effektiviteten och förbättra beslutsunderlagen och kvaliteten i besluten. Det andra som regeringen genomför är att vi har tillfört och kommer att tillföra ytterligare resurser till administrationen inom . Det behövs också. Den nya lagstiftning som träder i kraft kommer att ställa större krav på administrationen, precis som sägs både från och sida. Det är då rimligt att det tillförs extra resurser för detta arbete. Det är naturligtvis så för att ge svar på de frågor som har ställts att det här handlar om att kunna möta de berättigade krav som arbetsgivare men också arbetstagare har i en situation när man också ökar medfinansieringen inom sjukförsäkringen. Det handlar nu om att kunna bygga upp rutiner och metoder som gör att man kan svara upp mot de krav som kommer att ställas. Detta arbete pågår. Det pågår ett förberedelsearbete. Jag har all tilltro till att man inom försäkringskassorna kommer att göra precis allt vad man kan för att uppnå de mål som är satta. Det pågår också ett fortlöpande utvecklingsarbete inom försäkringskassorna. Det har sin grund i beslut som tidigare är fattade här i när det handlar om att förbättra hela sjukskrivningsprocessen så att den löper bättre och man sätter människan i centrum. Det är inte acceptabelt att man ska stå utan försörjning. Det är inte heller acceptabelt att man ska hamna i en situation där man inte får sin ersättning som man har räknat med. Man måste i ett tidigt stadium bli uppmärksammad på att rätten till sjukpenning ifrågasätts. Det är bakgrunden till det uppdrag som lämnades till . Om rätten till sjukpenning ifrågasätts ska detta mycket snabbt komma den försäkrade personen till del. Det är läkarna som sjukskriver. Det pågår också ett arbete med att öka kompetensen inom försäkringsmedicinens område. Jag har stor tilltro till att vi kommer att ta betydande steg framåt när det gäller att öka kvaliteten i de underlag till beslut som lämnas från det hållet. 19 (): säger att tilltron är stor till att man ska klara det här. Men man måste ändå se den verklighet som försäkringskassorna lever i, den verklighet som alla sjukskrivna möter och den verklighet som arbetsgivarna kommer att möta . Det är som rapporterna visade att den genomsnittliga totala väntetiden på sjukpenning har ökat . Skälet till det är naturligtvis att försäkringskassorna har kravet på sig att vara mer noggranna och att alla underlag inte är perfekta. Det är självklart att kassorna ska vara mer noggranna, men dessutom har de ju fått nya arbetsuppgifter. Jag förstår inte vilken verklighet som statsrådet beskriver. Man ligger efter med verksamheten, och problemen med väntetiderna har ökat . får man med väldigt kort varsel nya arbetsuppgifter. Trycket från arbetsgivarna kommer att bli hårt på att det hela ska vara välfungerande eftersom de är mycket kritiska till försäkringskassorna. Om regeringens förslag går igenom i kommer man på total kollisionskurs med arbetsgivarna. Om man får majoritet för det här förslaget driver man igenom det mot alla remissinstansers och inte minst mot arbetsgivarnas vilja. I det läget säger ansvarig minister att man har fått nya pengar för detta. Jag tror inte att det på ditt eget departement skulle innebära att nya arbetsuppgifter och problem med att komma i kapp skulle lösas med nya pengar på så att säga . Det är ju det kravet ni ställer på försäkringskassorna när du säger att ni har tilltro till att de ska göra vad de kan för att lösa detta. Vi har ju fått rapporter i utskottet om uppdrag som är givna både genom och direkt från regeringen till olika myndigheter. Det tar tid. Titta på samordningen med arbetsförmedlingen som skulle underlätta för människor som behöver byta jobb. Det har ju nästan inte blivit några effekter trots att det har pågått . Det har tagit att hitta rutiner och att arbeta sig samman. Precis den frågan står vi inför också här. Jag tycker inte att vi har fått något svar. Min fråga är fortfarande: Vad är svaret till arbetsgivare? När kommer de att få besked? 20 (): Jag har noterat i statsrådets svar till både mig och att ni finner att det är oacceptabelt med dessa väntetider och att målet är att väntetiderna ska vara i av ärendena.