prot · GR0994 · 2004-04-13 00:00:00 — En ökad specialisering av domarna behöver väl inte tvunget kräva större tingsrätter med sämre geografisk tillgänglighet och sämre lokal förankring? Adjungering till befintliga tingsrätter skulle kunna lösa detta problem. Jag är alltså väldigt orolig för att det med Socialdemokraternas rättsväsende blir som med sjukvården, det vill säga att det akuta och speciella omhändertagandet fungerar, men handläggningen av vardagsbrottsmålen kommer att försämras i likhet med vardagssjukvården, som fungerar allt sämre eller inte alls och till och med väljs bort i vissa landsting. Är justitieministern inte orolig för en liknande utveckling inom domstolsväsendet? En tidig signal blir ökande handläggningstider och därmed än mer bristande tilltro till vårt rättsväsende för vardagsbrotten. Trenden tycker jag mig redan se, där till exempel villainbrott nu i grunden är en försäkringsfråga och polisanmälan sker endast för att kunna reglera inbrottet och ersättning via försäkringsbolaget. Men påföljd utdöms knappast alls om man ens eftersöker förövarna. Det skulle vara intressant att höra statsrådets syn på detta i nästa inlägg. 64 (): Jag skulle också vilja fråga justitieministern om han tror att fler brott kommer att upp med den här förändrade organisationen. Jag tillhör dem som skäms över att vi i inte klarar av att reda ut fler brott än vi gör. Vi får aldrig ge upp. Vårt mål måste vara att vi skapar en sådan trygghet och en sådan rättsstat att näst intill alla mål upp. Jag skulle också vilja ställa en annan fråga. sade att regeringen lyssnar på . Men man har haft ett oeftergivligt krav och framhållit betydelsen av en lokalt förankrad domstolsverksamhet. Det aktuella förslag som vi ser för län betyder att 100 000 invånare står utan en egen domstol i närheten. Kan man räkna det som att det är en lokalt förankrad domstolsverksamhet? Beträffande den andra frågan har justitieministern skrivit i sitt svar: Dessutom bör framhållas att en av målsättningarna med reformarbetet är att öka den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. En bättre samordning medför att dessa inte behöver lägga lika mycket tid på resor till och från domstolarna utan i stället kan använda till sina huvuduppgifter. Då har jag redan talat om att det är långa avstånd i län. Och även om bilarna går fort får man inte köra fortare än i län och ingen annanstans heller. har faktiskt , som jag menar, en fungerande rättskedja med ett lokalt åklagarkontor, en frivårdsmyndighet, ett så kallat lätthäkte och en kriminalvårdsanstalt som kunde tala för att man just håller ihop det när det gäller norra län. Jag hade hoppats att justitieministern skulle komma på att detta inte är så bra genomtänkt och att man har missat något från regeringen. För det är väl så att även regeringen kan fatta felaktiga beslut? Vi är ju trots allt människor. Därför har jag ändå ett hopp om att man så här i elfte timmen, eller kanske till och med tolfte, ska kunna säga: Vi skulle behöva titta över detta igen. Man har lyssnat på kloka politiker, och man har lyssnat på människor inom domstolsväsendet i län. Där har det nämligen skrivits en promemoria om vad de tycker. Jag har den här. Man har lyssnat på hur människor i län och på andra orter har opponerat mot detta. Är det då inte så att man som politiker och som regering borde ta sig en funderare till? Det kanske inte är så klokt. Och det hade kanske varit klokare om man hade sett över allt i en helhet utan att för den skull säga att det behöver vara exakt likadant, för så fungerar det inte. Det ser ut på ett annat sätt nere i än vad det gör i , och det ser ut på ett annat sätt i än vad det gör i och så vidare. Men man borde ändå ha helheten att se på. Det har diskuterats en del om huruvida man skulle kunna samarbeta med något annat län. Har regeringen möjligtvis funderat över det i är det ganska nära mellan de olika länen för att hitta närheten som jag tror är en nyckel till ett bra rättsväsende där tryggheten måste stå främst? 65 (): Jag vill tacka för beskedet, och jag hade naturligtvis inte förväntat mig något annat än att regeringen kommer att bevaka frågan. Men det är skönt att få höra när orden sägs också. Att jag har engagerat mig i detta är helt och hållet grundat på att rättskipning är en av hörnpelarna i bygget av en demokratisk stat. Om inte rättskipningen fungerar, då fungerar ingenting annat heller. Det gör att man behöver ha en organisation som är uppbyggd för att klara de krav som alla med rätta kan ställa på denna typ av verksamhet. Jag tror, vilket jag har gett uttryck för, att det beslut som man tog för län inte var ett bra beslut. Jag hoppas att jag har fel, men det återstår att se. Jag och många med mig kommer mycket noga att följa utvecklingen och kommer naturligtvis att höra av oss så fort det blir som vi har befarat, vilket innebär att detta inte gick som man hoppades när beslutet togs. Men än en gång: Tack för beskedet, och vi ska tillsammans hjälpas åt och kontrollera att det blir bra. 66 Justitieminister (): Med tanke på att regeringen fattar flera tusen beslut kan det rent teoretiskt vara så att regeringen kan fatta något felaktigt beslut, även om jag inte kan komma på ett enda just . Skämt åsido, självklart kan man inte vara säker. har detta ännu inte trätt i kraft. Vi ska följa frågan precis som vi har gett besked om. Och vi får se vad utvecklingen kommer att leda fram till. Men har precis ställt sig bakom detta, liksom alla andra förändringar som har gjorts. Vi får avvakta och se. Men självklart ska vi följa frågan, och jag är övertygad om att frågan kommer att följas också av er som känner till de lokala förhållandena mer. När det gäller specialisering är detta en relativt ny fråga för domarna, och detta förslag om denna förstudie kom . Och redan nu har flera domstolar anmält sitt intresse. Jag kan hålla med om att och domarna kanske borde ha tänkt på detta tidigare, och kanske vi också. Men har det i alla fall kommit, och det faktum att det är flera domstolar som har anmält intresse visar att domarna också anser att de är i behov av specialisering på samma sätt som åklagare och advokater, som ligger före på detta område. Det säger sig då självt att om det är flera domare är det förstås lättare att kunna ägna sig åt specialisering än om det kanske bara är två tre stycken. Därmed inte sagt att man ska överdriva den betydelsen heller. Det är naturligtvis bara en av flera olika omständigheter, men det är trots allt en viktig. 67 (): Jag ska här inte räkna upp alla felaktiga beslut från regeringen, för då räcker inte de minuter som jag har på mig. Men jag får tacka justitieministern för debatten. Det gläder mig lite att det finns lite olika vägar för att lösa frågan om specialisering så att man inte glömmer vardagsbrottsmålen. Det är trots allt väldigt viktigt för att man ska behålla en tilltro till rättsväsendet att inte glömma vardagen och bara gå på specialisering. Jag måste ändå framhålla medborgarperspektivet, den lokala förankringen och tillgängligheten. Jag är oerhört bekymrad över att detta riskerar att åsidosättas genom ett mindre antal domstolar. Det är viktigt att så inte sker. måste jag säga till statsrådet att jag inte är övertygad om att handläggningstiderna blir kortare med färre domstolar eller att större tingsrätter blir mer ekonomiskt effektiva. Jag hoppas att statsrådet ser över dessa frågor framöver. Men vi har ändå fått en utfästelse om att så kommer att ske. Men jag tycker att det är lite många varför, hur och hur ska det bli kvar efter denna debatt. Men jag tackar för debatten. 68 (): Skulle det vara så att regeringen har fattat ett felaktigt beslut i detta sammanhang, vilket jag tror, är inte ett dugg sega, så att säga. Det står nämligen i vårt partiprogram att vi inte är perfekta. Vi är alla inkompletta. Därför förlåter vi gärna, om man bara kommer med ett bra förslag. Jag vet också att det finns lite olika åsikter om hur mycket vi ska centralisera. Jag har faktiskt varit så ful ibland att jag har talat riktigt illa om den här regeringen och sagt att jag tycker att den har en centraliseringshysteri. Den tror på det centraliserade, och då löses alla problem. hörde jag jag vet inte om det är sant att man tycker att nu är för stor. Den ska splittras upp därför att det inte fungerar. Det skulle vara väldigt spännande att höra om det, för jag tror också att det är så det finns en gräns. tyckte att man skulle ha åttatio rotlar. tyckte att det räckte med sexåtta rotlar, så det är tydligen lite olika åsikter även i professionen om hur stora de här instanserna behöver vara. I har man, tror jag, byrätter som är ganska små. Jag tror att rättstryggheten fungerar bättre i . Åtminstone reder de nog ut fler brott. Rätta mig gärna om jag har fel! ska inte behöva be mig mer än den här gången. Jag ska också följa det här, för det är en oerhört viktig fråga för alla oss i det politiska etablissemanget. Många människor hemma i län ser oss politiker som en enda samling personer som fattar beslut. Därför har vi all anledning att ta på allvar detta med att det ska bli bra beslut som folk förstår och som gör det bättre, inte sämre. Där hoppas jag att vi kan hjälpas åt och göra det så bra som möjligt för alla oavsett om man bor i eller inte. 69 Justitieminister (): Nej, jag anser inte att vi ligger efter när det gäller rättsväsendet och inte heller så många andra områden för den delen. Vad jag nu vill svara på gäller det som skett i . Också det är en förändring som har ställt sig bakom. Det är alldeles korrekt att ansågs för stor. Det är också på det sättet att ansåg att det skulle göras tre större domstolar, men regeringen också här med stöd av ansåg att det var bättre att göra ännu fler domstolar. Det var i det slutliga förslaget. Så har det också blivit, och så har det också beslutats. Detta kommer att träda i kraft på så sätt att splittras upp därför att den är alltför stor. Det har visat sig att man därigenom är ineffektiv, och det är för långa handläggningstider. Det är alltså riktigt att vissa domstolar är för små för att vara effektiva, och vissa är för stora för att vara effektiva. Men sedan kommer vi aldrig någonsin att hitta det exakta antalet, utan det skiljer sig naturligtvis från ort till ort. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2003/04:355 om strandstädning 70 Miljöminister (): har frågat mig om jag på nationell nivå avser att ekonomiskt stötta de kommuner som arbetar med strandstädning exempelvis genom aktivitetsbidrag. Vidare har frågat mig hur jag avser att prioritera strandstädning på internationell nivå. Låt mig börja med att säga att jag är medveten om att det inte är första gången som denna fråga diskuteras. Trots de mångåriga diskussionerna internationellt, inom ramen för bland annat IMO, Ospar och det så kallade Nordsjösamarbetet om att förebygga dumpning till havs, fortsätter problemen med att skräp flyter i land längs våra kuster. Det är ett stort problem. Precis som påpekar är det också något som måste lösas internationellt eftersom det handlar om ett gemensamt problem. nämner aktivitetsbidrag som en möjlighet att på nationell nivå stötta detta arbete med strandstädning. När det gäller den ekonomiska frågan nationellt är det dock kommunerna som har det huvudsakliga ansvaret för renhållningen. Att säkerställa strandstädningen som en permanent verksamhet är därför främst en uppgift för kommunerna. Kommunerna har många ansvarsområden där det finns skillnader i behov av insatser beroende på kommunens geografiska placering, demografiska struktur eller andra faktorer. Strandstädning är en sådan fråga, och en annan sådan fråga är till exempel snöröjning. Även skillnaden mellan glesbygd och tätort påverkar kostnaderna för kommunens renhållning och dess servicegrad. Något ekonomiskt stöd för sådana frågor finns inte nationellt. Jag anser att en av de viktigaste insatserna som regeringen kan göra är att driva de internationella diskussionerna vidare. Själv avser jag att i Nordsjösamarbetet, där nu är ordförandeland, fortsätta att driva denna fråga. Vid den senaste i Bergen beslutade vi ministrar att arbetet med marint skräp måste prioriteras även fortsättningsvis. Inför nästa ministermöte, som kommer att hantera sjöfartens och fiskets miljöpåverkan, bedrivs just nu ett intensivt förberedelsearbete. En viktig del i förberedelserna är att utveckla begreppet cleanship. Clean ship är tänkt att ta ett helhetsgrepp om ett fartygs miljöpåverkan och kan därmed innefatta avfall som uppkommer på fartyg. Ett arbete som pågår inom bland annat EU och Nordsjösamarbetet är att se över systemet med mottagningsanordningar i hamnar för fartygens avfall. Syftet är att skapa incitament för fartyg att välja dessa anordningar för det avfall som uppkommer på fartygen. Även inom Ospar, för skydd av den miljön i Nordostatlanten, pågår ett arbete med marint skräp. arbetar aktivt med frågan i Ospar och verkar för att frågan ska lyftas upp på dagordningen. Vid det senaste ministermötet i , där jag själv deltog, beslutades att konventionens parter ska göra sitt yttersta för att förhindra marin nedskräpning. I beslutades också att parterna ska uppmuntra projekt som exempelvis Save the North Sea, ett projekt som framgångsrikt arbetar med att förhindra nedskräpning av . Sammanfattningsvis finns det inget lämpligt ekonomiskt stöd för denna typ av arbete. Det handlar i stället om att vidta åtgärder för att motverka nedskräpningen på våra stränder, och det arbetet måste främst bedrivas på den internationella nivån. Det handlar om att påverka och ändra attityderna för att långsiktigt förhindra dumpningen av avfall till havs. 71 (): Tack för svaret, miljöministern! Du slutade med att säga: Sammanfattningsvis finns det inget lämpligt ekonomiskt stöd för denna typ av arbete. Det handlar i stället om att vidta åtgärder för att motverka nedskräpningen på våra stränder, och det arbetet måste främst bedrivas på den internationella nivån. Det handlar om att påverka och ändra attityderna för att långsiktigt förhindra dumpningen av avfall till havs. När det gäller det sista är vi överens. Det är viktigt med det internationella arbetet. Men jag som riksdagsledamot för och de som är engagerade i miljöfrågorna kan inte stillasittande bara se på hur skräpet år hopar sig på våra stränder. Troligtvis kommer vi att vara tvungna att städa vår kust för att förhindra fortsatta skador på växtlighet och djurliv. Dessutom är nedskräpningen ett stort intrång i människors friluftsliv och ett avbräck för turismen i . Det allvarliga är att om stränderna inte städas kommer allt det arbete som kontinuerligt lagts ned att vara förgäves. Stora arealer betesmark är helt beroende av att de hålls fria från skräp för att inte skada betesdjuren. Många bönder släpper ogärna sina djur på stränder med plastskräp. Vi vet att bönder med betesdjur är oerhört viktiga i den naturvård som staten värnar om när det gäller reservatsskötseln. Precis som miljöministern säger är det inte första gången som det här diskuteras. Ända sedan 19921993 har frågan varit uppe här i kammaren. Den första delen och den städmiljon som man får genom länsarbetsnämnden kan man säga täckte av de kostnader som kommunerna har i samband med strandstädningen. Det har alltså inte blivit en ökning med tiden sett till de kostnader som är. hade jag en debatt med den nu bortgångne . Jag vill säga lite grann om på vilket allvar han tog detta. Han insåg att någonting måste göras och var inte främmande för att långsiktigt arbeta på att finna en lösning. Han sade: Jag är öppen för en diskussion. Jag kommer naturligtvis att följa utvecklingen nu , se hur det ser ut och se om det kommer fram konstruktiva inslag i debatten. På ett mycket ödmjukt sätt blev det så. Det blev ett treårigt bidrag, 1 miljon extra som var till stor hjälp när det gällde att investera i båtar och annat. Men fortfarande kvarstår problemen. Min fråga till miljöministern är följande. Om det inte skulle gå med det förslag som jag nämnde, skulle en treårig arbetskraftsgaranti genom länsarbetsnämnden, som då skulle vara till stor hjälp, kunna vara någonting som miljöministern kunde ställa upp på? Min andra fråga är: Har miljöministern varit i de vikar i norra där all denna nedskräpning har skett och sett hur det egentligen ser ut? 72 Miljöminister (): Låt mig börja med att säga att jag så sent som i går vandrade på stränderna i norra och betraktade skräpet som har flutit in där. Så jag är mycket medveten om hur det ser ut och vilka problem vi har utefter den bohuslänska kusten, precis som var det. Han tillbringade också sina somrar i . Det handlar nog inte om att vi inte är medvetna om att detta är ett stort problem. Vad jag tror är viktigt efter alla dessa år av diskussion samma budskap har framförts från denna talarstol varje gång, också från sida är att fastslå att det i grunden är ett kommunalt ansvar. Där var också väldigt tydlig. Det är utomordentligt att det kan göras och har gjorts insatser inom ramen för exempelvis arbetsmarknadspolitiken. Men vi kommer inte ifrån att detta är ett kommunalt ansvar. Det skulle föra långt att lyfta den här typen av arbete upp till nationell nivå. Det jag försökte klarlägga är att alla kommuner har speciella problem och bekymmer av olika slag. Det här är ett stort bekymmer som Bohuskommunerna har. Andra kommuner har andra bekymmer. Jag tror att det vore bättre om vi kunde utgå från den arbetsfördelning vi har, att detta i grunden är ett kommunalt ansvar. När detta är sagt är vi också eniga om att staten har ett ansvar, framför allt för att förhindra skräp och för det internationella arbetet. Där är vi helt eniga, så jag ska inte uppehålla mig vid den frågan. När det gäller i vilken form som staten eller länsstyrelserna kan stötta nämnde aktivitetsbidrag. Det finns olika typer av stöd och bidrag för att främja särskilda arbetsmarknadsinsatser. användes det som kallades för garantin som stöd. Det kan i vissa fall vara användbart vid den här typen av projekt och har använts vid tidigare tillfällen framför allt för att erbjuda yngre människor arbeten, speciellt sådana som löper en risk för att bli långtidsinskrivna på arbetsförmedlingen. Det är utmärkt, men det kan naturligtvis inte ersätta en permanent lösning. Det är ingen permanent lösning. Resultatet har blivit att när programmen ändrar form och karaktär kan det direkt påverka den form av stöd som kommunerna kan få. Jag vill också göra ett klarläggande. talar om aktivitetsbidrag. Det avser egentligen bidrag som kommunerna frivilligt ger till olika föreningar. Jag tror inte att det är det som avses här, utan här avses arbetsmarknadsstöden. Låt mig avslutningsvis som ett svar på frågan säga att det är tveksamt om det lämpar sig med statligt riktade bidrag för att komma till rätta med strandstädningen i sig, utan det här är i grunden ett kommunalt ansvar. kan det vara ett stöd, men det löser inte problemet för kommunerna. Mitt budskap är att efter alla dessa år med samma besked är det viktigt att kommunerna ser att det här är en del av det kommunala ansvaret och att vi samarbetar och arbetar vidare utifrån den grundläggande arbetsfördelningen. 73 (): har det varit så att staten på omvägar ändå har stött upp genom länsarbetsnämnden. Den så kallade städmiljonen gäller . De som ansvarar för att söka denna städmiljon ser svårigheter. Jag tror att miljöministern har läst den rapport som är sammanställd av . Jag hade inte den när jag skrev interpellationen. Det man ser sammantaget i den rapporten är att den mängd som städas upp minskar. Vad det beror på är inte klarlagt. Är det så att det är mindre skräp som slängs i havet, är det vindarna som påverkar eller är det så att kommunerna drar in på resurserna? Det är ett mindre antal arbetstimmar. I kommun är det bara en del av stränderna som städas mot vad man gjorde tidigare. Andra miljöfrågor påverkas av detta. Sådana kommuner som är Agenda 21-samordnare kanske drar in. Det blir en nedprioritering av miljöfrågorna. Är det så att staten på något sätt går in med budgetmedel stöder man kommunerna moraliskt, och man stöder dem också så att de vill fortsätta. Det kanske är så som miljöministern säger, att man under inte kommit vidare. Men jag tror att det hade varit bra om man för klart från statens sida hade sagt ifrån att strandstädning är ett prioriterat område och jobbat internationellt men även nationellt, för det här är kopplat till . Det finns inte någon annanstans. Det kan inte jämföras med de kommuner som har snöröjning till exempel. Där vet man att vissa kommuner är mera utsatta för snön. Det är lite dåligt att jämföra med det, för det här arbetet är internationellt. Visst jobbar man gentemot skola, fartyg och på många olika sätt för att försöka få ned mängden skräp. Men är det ett jätteproblem för Bohuskommunerna. Det är socialdemokratiskt ledda kommuner som är bekymrade. Det finns inte intresse på samma sätt som tidigare att ta hand om skräpet. Jag har varit i kontakt med olika arbetsförmedlingar . Jag har kontaktat ; jag har kontaktat människor som jobbar med strandstädning. Det är inte på samma sätt. Kommunerna väljer andra prioriteringar. När barnomsorg eller äldreomsorg ställs mot strandstädning vinner inte strandstädningen. Jag vet att om jag nämner ordet strandstädning drar man på munnen. Det är en väldig okunskap om vad det innebär. Det är samma ute bland kommuninvånarna. Man prioriterar inte strandstädning för att sommargästerna ska komma till några sköna stränder. Det är några stränder som prioriteras, men inte alla. Det tycker jag är synd, för det är en miljöfråga som man ska ta på allvar från statens sida. 74 Miljöminister (): Jag är helt enig om att det här är en miljöfråga som vi ska ta på allvar. Men det är naturligtvis också en miljöfråga som kommunerna måste ta på allvar. Det är här hela problemet ligger, som jag ser det. Kommunerna har ändå det direkta ansvaret här. Det är också viktiga insatser för kommunmedborgare, för turismen, och det har en väldigt lokal prägel. Jag är bekymrad över att de insatser som staten ändå försökt göra i form av den här miljonen, i form av båtstöd och annat snarare har lett till ytterligare försök att skjuta över ansvaret och säga att ansvaret borde ligga någon annanstans. Det är därför jag vill vara väldigt tydlig. Det är inte aktuellt att lägga statliga pengar på strandstädning. Däremot är vi väldigt intresserade av att bidra på andra sätt. Vad vi vet är att vi måste få en bild av hur det här utvecklas. Det är därför vi inom Ospar bör försöka svara på den fråga som nämner. Blir det mer eller mindre skräp längs våra stränder? Hur ser utvecklingen egentligen ut? Det är ett projekt som leder och något som vi försöker få en bild av. Vi har Save the North , som är oerhört viktigt inte minst därför att det handlar om att höja medvetenheten. Det handlar naturligtvis om attityder, framför allt där det slängs, men också när det gäller hur man ser på strandstädningen. De rapporter som vi båda har tagit del av lyfter fram de här frågorna på ett utomordentligt sätt och visar vilket problem detta är och vilka enorma kostnader det för med sig, inte minst för fiskenäringen men också för alla andra verksamma längs kusten. Här tror jag att vi kan göra ytterligare insatser. är berett att ge fortsatt finansiellt stöd från svensk sida till arbetet med Save the North Sea . Planer finns på att arbetet ska fortsätta. Här arbetar man också med viktiga insatser inom utbildning medvetandehöjning på sjöfartsutbildningar till exempel. Eftersom nu leder arbetet vid och kommer att svara för nästkommande konferens mellan Nordsjöländerna har vi också stora möjligheter att driva frågorna. Vi har möjlighet att driva frågan om information och om clean ship-konceptet. Hur ska vi tillsammans med redare och andra intressenter kunna utveckla en sjöfart som bedrivs på ett bättre sätt?