prot · GR0995 · 2004-04-14 00:00:00 — Mängder av de här problemen har man misslyckats att klara av på 9 ½ år socialministern personligen på 5 ½ år. Det verkar inte kunna bli någon ändring förrän vi får en ny regering. Det kan möjligen något annat parti hjälpa till med , annars får väljarna tyvärr vänta till nästa val. 13 (): Jag vänder mig till . Det är alldeles sant att jag behöver glasögon, och jag ska köpa dem så fort jag bara får tid. Men jag undrar om inte behöver en hörapparat. Jag sade aldrig att var glädjande. Jag redovisade att det fanns olika bilder, och så redovisade jag den bild som gav i sin rapport. Där konstaterar man att i en internationell jämförelse är det medicinskt en hög kvalitet i . Om detta är glädjande eller inte överlåter jag till att ta ställning till. Jag vänder mig nu till socialministern. Det finns ju flera rapporter som belyser vården intressanta rapporter. Den ena hann jag kort referera till, nämligen Jämställd vård? Könsperspektiv på hälso- och sjukvården. Den har vi gemensamt beställt fram i budgeten . Där redovisar man, där det finns statistik. , som kommer , delar inte upp någonting efter kön utan bara . Detta innebär problem för och för oss när vi ska fatta politiska beslut. Men man redovisar i alla fall att det finns vissa skillnader när det gäller kön, och man lyfter särskilt fram en grupp, äldre kvinnor, som inte alltid får sina behov tillgodosedda. Man visar också på att kvinnor får äldre, billigare läkemedel och så vidare. Då blir min fråga till socialministern: Om vi nu ska ha en likvärdig, likställd vård, vad avser då socialministern att göra utifrån den rapport som finns publicerad? 14 (): Vi har, som sagts, all anledning att vara stolta över många delar av svensk hälso- och sjukvård, och framför allt gäller det vårdpersonalen. Att jobba målmedvetet och hårt för att klara personalförsörjningen är nödvändigt, och vi måste uppvärdera vård- och omsorgsyrkena. Vi måste i mycket större utsträckning arbeta med förebyggande insatser ta i problemen innan de uppstår. Vi måste förbättra tillgängligheten, och det måste ske över hela landet. Höftleden värker lika mycket i norr som i söder. Därför vill vi ha en nationell vårdgaranti, en utbyggd närvård, en förstärkt primärvård om man så vill, nära den enskilda människan. Vi varnar för en övertro på stordriftens fördelar och säger nej till ett förstatligande av vården. står för en solidariskt finansierad vård med en mångfald av vårdgivare. Jag är nöjd med att få socialministern att ställa upp för flera alternativ inom primärvården, men jag förstår åter inte logiken i att i nästa andetag motverka mångfalden inom sjukhusvården. Vinst i primärvård är okej. Vinst i sjukhusvård är fult. Det är en logisk kullerbytta! Från sida vill vi se en sådan utveckling av hälso- och sjukvården som jag har talat om. Det tänker vi fortsätta att kämpa för i denna riksdag. 15 (): Ja och jo, herr socialminister det finns diagram över vårdtillfällen, medelvårdtid, hjärtinfarkter, kranskärlsoperationer, höftledsplastik, medellivslängd och så vidare. Det finns många tekniska tabeller och diagram och ett helt kapitel om strukturförändringar. Men jag hittar inga diagram över självmord bland unga, över barns psykiska hälsa, över kommunala skillnader i barns psykiska hälsa och över psykisk hälsa i relation till ekonomisk utsatthet till exempel. Jag hittar inga diagram över de sjukdomsalstrande företeelserna alkohol och tobak. Det borde finnas i en redovisning av hur sjukvården använder sina resurser. Men där tar man inte upp någonting om de här två stora ohälsoföreteelserna. Det finns inga diagram över överkonsumtion av medicin. I så gott som alla länder utom finns en stor öppenhet för alternativa behandlingsformer. Alternativa behandlingsformer integrerat med skolmedicin är mångfald. Det är den största utmaningen framöver tillsammans med ändrad livsstil och hur ändrad livsstil ska ge mindre sjuklighet. Då kan vi tala om utmaning på riktigt. 16 Socialminister (): Jag ska börja med , för att inte glömma bort . Han ställde en fråga om vårdgarantin. Jag redovisade precis de ställningstaganden som socialdemokratin och regeringen står för. Vi gick till val med ett löfte om att införa vårdgaranti . Vi har kommit överens med och om att skriva in vårdgarantin i 121-punktsprogrammet, som också täcker mandatperioden. Det är också viktigt att i stor enighet har bestämt sig för att verka för en vårdgaranti. Situationen är alltså radikalt annorlunda nu än den var för fyra eller . I den budget som presenteras redovisas att samarbetspartierna kommer att anslå kraftigt ökade resurser till kommuner och landsting för att klara vård och omsorg. Vi säger också att vi ska återkomma till budgetpropositionen med en precisering av hur resurserna ska användas och fördelas när det gäller vårdgarantin, satsningar på psykiatrin och andra satsningar inom vården. Det mer formella beskedet kommer alltså i anslutning till budgetpropositionen. Var så säker på en sak när vi möts i en valrörelse 2006 så kommer vårdgarantin att vara genomförd! Och jag hoppas naturligtvis att den genomförs . Till vill jag säga att jag tror att sjukvården står inför många problem som handlar om brister i principen om vård på lika villkor. Man ska skilja på diskussionen om en sjukvård som är organiserad för att skilja människor åt, nämligen en marknadsstyrd sjukvård, och en sjukvård vars syfte är att ge människor vård på lika villkor. En sådan sjukvård kan ju misslyckas beroende på okunskap, fördomar, gamla traditioner och annat som är ett bekymmer i vården. Ett av de bekymmer som svensk sjukvård har är uppenbarligen att man inte ger kvinnor samma förutsättningar, samma vård och samma behandlingar som män. Det är ett jättestort problem. När vi sätter oss ned med och landstingen och förhandlar om ett nytt utvecklingsprogram efter det som löper ut så menar jag att vi ska lägga in den frågan och se till så att landstingen aktivt arbetar för att ge vård på lika villkor också ur den synpunkten. Jag vill också säga till att problemen med diskussionen om akutsjukhusen är att det beskrivs som att det är en nedläggning av sjukhus i största allmänhet. I de förslag som presenteras just nu av landstingen och som antingen är beslutade om eller på väg att beslutas om har jag inte hittat något förslag om nedläggning av ett helt sjukhus. Det handlar om förändring av inriktning på sjukhus. akutsjukhus blir i stället endera närsjukhus i många fall eller också specialinriktade sjukhus för planerade behandlingar. Antalet sjukhus som också har kompletta akutenheter blir färre. Jag tror att detta i huvudsak är gott för den svenska sjukvården. Vi behöver använda våra resurser effektivare och vi behöver se till så att vi får mer resurser för den planerade vården och mer resurser för den nära sjukvården. Att sjukhus ändrar inriktning betyder nödvändigtvis inte att sjukvården blir sämre. Det kan säkert finnas många förslag till förändringar i sjukvården runtom i landet som man kan sätta frågetecken för och som kanske behöver diskuteras. Men i allt väsentligt är den förändring som landstingen nu står för ett försök att skapa en effektivare sjukvård till gagn för patienten, för att minska väntetider och öka den medicinska kvaliteten och säkerheten. Till vill jag säga att den väsentliga frågan om att finansiera sjukvård likaväl som allmän vård och omsorg handlar om att öka sysselsättningen. Det är arbetslöshet och låg sysselsättning som är det stora hotet mot vård och omsorg . Klarar vi att ha en hög sysselsättning och att ta bort arbetslösheten så klarar vi också en finansiering av sjukvården. 17 (): Om man tittar på hur det har varit med akutsjukhusen och om man bläddrar från län till län i den tabell som jag har här så kan man se exempel på nedlagda akutsjukhus . Med perioden menas då än innevarande mandatperiod. Sjukhusen i och nämns till exempel i . I är de nedlagda sjukhusen de i och och så vidare. Jag är orolig för att det kommer att fortsätta så här. Det är också vad som framgår av den artikel som jag tidigare refererade till och som har sin utgångspunkt i en person på . Jag tycker att det finns skäl att vara bekymrad över detta och fundera på om det verkligen är vad behöver. säger att har en hög kvalitet i en internationell jämförelse. Och så är det förstås; det pågår en mängd fantastiska insatser i sjukvården i . Vi har möjligheter att åstadkomma saker och ting som var en dröm för sedan. Det är fantastiskt bra. Men det hjälper inte den som har svårt att komma i kontakt med sin vårdcentral. Det hjälper inte den som står i kö för att få en operation eller den som jobbar inom sjukvården och ser att antalet vårdplatser inte räcker till för dem som är vårdbehövande. Vi finns förstås här för att förbättra, och det hoppas jag att vi är överens om. Jag vill inte förneka detta; tvärtom vill jag understryka allt det goda som sker . Men jag vill också peka på de områden där det brister. Vår syn har sin utgångspunkt i människovärdet och i varje enskild persons inre värdighet. Där hoppas jag att vi är överens. Varje person ska oberoende av ålder etcetera bemötas med den största respekt och ha rätt till den bästa omsorg och vård som vi över huvud taget kan erbjuda. vill jag säga till att jag inte tillhör dem som har för vana att kräva ministrars avgång. Men jag tillhör dem som kräver resultat, och på det här området duger det faktiskt inte som det är. Jag kräver mer av regeringen än vad den har presterat för den svenska sjukvården. 18 Socialminister (): När det gäller sista inlägg vill jag säga att det nog finns få områden där vi anstränger oss så noga för att regelbundet redovisa resultaten. Vi redovisar resultat av sjukvårdens utveckling. Vi redovisar vad som händer i sjukvården, vad vi har satsat, vad det betyder för den medicinska utvecklingen och vad det betyder för utvecklingen när det gäller väntetider och köer. Det är lätt för att ta reda på vad som faktiskt har hänt inom svensk sjukvård, och det har hänt en hel del. Låt mig nämna några exempel. Om sjukvården hade haft exakt samma produktion, om vi använder det uttrycket, som när lämnade, hade 250 000 människor varit blinda i . Då hade 20 000 människor haft svårt att gå. Så ser sjukvården ut. Det sker enorma förändringar. Så pass många fler starroperationer görs. Det är viktigt att vi inser att sjukvården genomgår en förändring. Vi kan inte låsa sjukvården som den ser ut nu och tro att det blir bättre. Vi måste acceptera förändringar, också strukturella förändringar. Det är viktigt att ha det i åtanke. Det händer väldigt mycket i sjukvården. Regeringen är pådrivande för en positiv utveckling. När det gäller mångfalden har det alltid varit en gåta för mig att , liksom , inte har sett risken med att man använder en offentligt finansierad slutenvård på sjukhusen som grund för privata försäkringar. Alla som har sett den internationella utvecklingen kan konstatera att om man öppnar för detta system leder det mycket snabbt till en tudelad sjukvård. Vi i kan glädjas över att vi är det land som har minst antal privata sjukförsäkringar. Det sägs att det finns 150 000 försäkringar . Det är väldigt lite, och det beror helt enkelt på att den offentliga sjukvården erbjuder så bra vård att det inte finns skäl för så många att teckna sådana försäkringar. Men öppnar vi för detta riskerar vi att snabbt få en tudelad sjukvård. Det är en helt annan sak att diskutera mångfald i primärvården, se till att vi får ett fungerande familjeläkar- eller husläkarsystem och att acceptera entreprenörer i primärvården än att diskutera att organisera sjukhusvården efter principen att här är det öppet för privata försäkringsbolag att göra business. Det tänker vi sätta stopp för. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare för skulle upphöra för . Som tidigare meddelats skulle () ersätta den 15 april4 oktober, varigenom uppdraget som ersättare för skulle upphöra för . 3 § Anmälan om kompletteringsval till utbildningsutskottet Tredje vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i utbildningsutskottet under föräldraledighet. vice talmannen förklarade vald den 15 april4 oktober till suppleant i utbildningsutskottet () 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:411 Till Interpellation 2003/04:411 av de om stopplagen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och att interpellanten och jag inte hittat som passar oss båda. Interpellation 2003/04:420 Till Interpellation 2003/04:420 av () om arbetsskadade som bor i och arbetar i annat nordiskt land Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokad resa. 5 § Svar på interpellation 2003/04:387 om primärvårdens framtid 19 Socialminister (): har frågat mig om jag delar hennes oro för primärvårdens framtid och om jag är beredd att vidta några åtgärder. Primärvården utgör basen i den svenska hälso- och sjukvården och är ofta den vårdnivå som patienten först kommer i kontakt med. Det är därför extra viktigt att primärvården kan lösa sina uppgifter på ett så bra sätt som möjligt och med en god tillgänglighet. En fast läkarkontakt är en viktig förutsättning för att skapa kontinuitet och sammanhang i vården. För den enskilde är en sådan fast kontakt också ofta en förutsättning för reell delaktighet och inflytande. För att stärka primärvården och garantera alla som så önskar en fast läkarkontakt presenterade regeringen en nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149). Målet med denna handlingsplan är bland annat att landstingens primärvård ska utvecklas till en väl fungerande bas i hälso- och sjukvården, att hälso- och sjukvårdsinsatserna för äldre ska förbättras genom ökad läkarmedverkan, förbättrad samverkan och i övrigt utvecklad kvalitet av medicinska insatser i den kommunala primärvården samt att insatser till barn, ungdomar och äldre med psykisk ohälsa ska förbättras och att stödet till personer med psykiska funktionshinder ska stärkas. I samband med handlingsplanen tillför regeringen ca extra till hälso- och sjukvården . Ett avtal har utifrån handlingsplanen slutits med och . Enligt detta avtal ansvarar landstingen för att från regionala förutsättningar precisera primärvårdens uppdrag bland annat med avseende på funktion och tillgänglighet. Landstingen svarar också för att alla invånare som så önskar får tillgång till och kan välja en egen familjeläkare samt att alla invånare får tillgång till information om valmöjligheter och tillgänglighet i primärvården. har regeringens uppdrag att på nationell nivå följa upp och utvärdera den nationella handlingsplanen. uppföljning för visar att handlingsplanen fått positiva effekter. Samverkan mellan landsting och kommuner har förbättrats och vårdens tillgänglighet har ökat. Läkartätheten ligger nu också i linje med det mål som angivit. Det finns dock tecken som tyder på att landstingens ekonomiska bekymmer kan innebära att satsningarna på en förstärkt primärvård stannar av samt att upphandling leder till att mångfald med många små entreprenörer ersätts av några få stora företag. Dessa problem kommer att bli föremål för diskussioner när handlingsplanens fortsättning ska förhandlas med . Jag vill framhålla de satsningar som regeringen gör för att förbättra tillgängligheten och stärka patientens ställning i vården. satsar regeringen 3,6 miljarder för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Regeringen och har också kommit överens om att en utökad vårdgaranti ska införas. Denna utökade vårdgaranti kommer att innebära ett åtagande från landstingen att erbjuda behandling från det att beslut om behandling fattats. Sammantaget innebär dessa satsningar att hälso- och sjukvården avsevärt stärks samt att patienternas valfrihet ökar. Arbetet med att förbättra vårdens tillgänglighet och kvalitet är en pågående process som kräver fortsatt stöd. Det är därför regeringens intention att även fortsätta de påbörjade satsningarna för att stärka primärvården. 20 vice talman (): Vi får väl se om den här debatten blir en fortsättning på eller en upprepning av den tidigare debatten som vi hade här. Jag tackar naturligtvis för svaret på interpellationen, men jag måste säga att det mesta som står i svaret är sådant som vi väl känner till. Det är sådant som har varit föremål för beslut här i . Vi i har också delvis varit delaktiga i det och instämmer i det mesta av det som socialministern för fram här. En primärvård som bygger på patientens fria val och kontinuitet i kontakten mellan patient, läkare och övrig vårdpersonal är någonting väldigt viktigt. Det innebär en stor trygghet, inte minst för äldre och barnfamiljer och även för kroniskt sjuka, att ha den här kontakten med läkare och övrig personal som känner till de problem man har, vet vilka mediciner man behöver och vad man tål och inte tål. I vissa fall känner de till och med till vissa sociala faktorer som kan påverka en sjukdomsbild. Där familje- och husläkarsystemet finns är patienterna väldigt ofta nöjda med primärvården och dess sätt att fungera. Det gäller till exempel i mitt eget hemlän . Efter den senaste upphandlingen riskerar man att tusentals patienter där förlorar sin fasta läkarkontakt. Jag begär inte att socialministern här ska kommentera upphandlingen i , men jag måste ändå anföra den som ett exempel på det som oroar mig inför framtidens privärvård. Det viktigaste i min interpellation till socialministern var hur vi ska kunna säkra den läkarkontinuitet som vi väl båda gärna vill ha vid upphandlingar med . Det riskerar att bli väldigt otryggt både för patienten och naturligtvis för personalen. har läkare satsat pengar på verksamheten, lagt ned stor energi på att utveckla en bra primärvård, fått åtskilliga nöjda anställda och bidragit till att göra primärvården ännu bättre än vad den har varit. Jag har i min interpellation också nämnt att det i andra länder, till exempel i och i , finns modeller med ett annat sätt att arbeta, som gör att man kan bevara kontinuiteten för patienterna. I socialministerns svar på min interpellation berörs faktiskt bara i två meningar det problem som jag tar upp. Det hänvisas där till förhandlingar med . Jag hade nog hoppats på ett lite mer kraftfullt svar från socialministern. Jag vill fråga socialministern om han kan avslöja något om sin syn på vad förhandlingarna med skulle kunna leda fram till. Jag tycker att det börjar bli lite bråttom med att förhindra att det som är på väg att hända i sker också i andra landsting. Jag ska inte säga att det är en fråga om dagar, men det kommer att göras upphandlingar runtom i landet, och många fler patienter kan komma att försättas i en situation där de mister den kontakt de haft med läkare och annan personal i kanske 10, 15 eller och ställs inför att de måste välja en ny, för dem helt okänd, läkare. I allra värsta fall får de bara tillgång till en stafettläkare. 21 (): Det är intressant att höra att socialministern i svaret på interpellationen om primärvårdens framtid slår fast att invånare som kan välja en egen familjeläkare ska få det och att det är landstingens uppgift att se till att alla invånare får tillgång till information om valmöjligheter. Socialministern säger också att regeringens satsningar gör att patientens valfrihet ökar samt att patienternas ställning stärks. Statsrådet har rätt i sin beskrivning i svaret att det finns tecken som tyder på att fel hanterad upphandling leder till att mångfald med många små entreprenörer ersätts av några få stora företag. Den utvecklingen beror i mycket på dem som upphandlar, alltså på landstingen. I det exempel som ges i interpellationen, hämtat från , beskrivs just den utveckling som jag, statsrådet och interpellanten är bekymrade över. Jag tror att de flesta ställer sig bakom påståendet att svensk sjukvård inte precis är känd för att erbjuda mångfald och valfrihet. De brister som finns i vården beror till stor del på den politik som förts och som bland annat tar sig uttryck i att patientens ställning är svag. Jag tycker att detta inte minst framgick av den debatt som avslutades . är det viktigt att slå fast att upphandling i sig inte är ett problem. Det finns nog ingen som tycker att landstingen upphandlar för mycket. Problemet är hur man använder sig av möjligheten. Patienterna i är bekymrade och oroliga eftersom de nu riskerar att förlora sina läkare som de har valt och som de har förtroende för. Det problemet måste få en lösning som tillgodoser patienternas önskemål. Svensk sjukvård ska vara kvalitativt bra, öppen och tillgänglig och ska erbjuda såväl valfrihet som mångfald. Tyvärr är det inte så i tillräcklig utsträckning. Trots alla ord från statsrådet framstår det åtminstone för mig som om det parti som statsrådet tillhör har uppenbara problem att få ekvationen att gå ihop. Jag tror att den lösning som man ska söka är att patienternas val ska vara styrande, och det är på den vägen som åtminstone upphandlingen av vården i ska ske. 22 (): Jag tror faktiskt att primärvårdens framtid är hela hälso- och sjukvårdens framtid. Det är här patienterna i första hand finns eller ska finnas, om vi inte ska få överbelamrade akutsjukhus som sedan ska bli ännu glesare. Svensk hälsovård jag tycker att vi ska inrikta oss på hälsovård ska präglas av patientperspektiv, inte av förbud och stopplagar. Kostnadsutvecklingen för vård och omsorg ökar och kommer att öka . Ett viktigt och avgörande sätt att möta vårdbehoven är att detta sker på rätt vårdnivå. Primärvårdens funktion och tillgänglighet är helt avgörande om vi ska klara av det offentliga uppdraget inom vårdsektorn. Detta är en förutsättning för att man ska kunna ha en fast läkarkontakt. Det behövs nytänkande och alternativa lösningar, finansiella samordningar, gränsöverskridningar, bortseende från länsgränser, närhet och kompetens inom olika områden av närvården och även samverkan med vårdsektorn på den kommunala sidan. Det finns lysande exempel på att man lyckats med detta, men vi behöver flera sådana exempel. Jag saknar konkret handling från socialministern när det gäller färdriktningen för primärvården. Det är inte tillfredsställande att man betalar både landstingsskatt och statsskatt och därtill privata försäkringar för att förvissa sig om att få vård . Detta kommer att verka urholkande. Sedan kan vi diskutera alla möjliga förbud. Jag förväntar mig att socialministern tar tag i detta på ett konkret sätt. Det går larm om nedläggningar inom primärvården. Jag kan ge ett exempel. Jag var själv jag säger det inte för att skryta involverad i ett aktivt deltagande i min hemkommun för att behålla en vårdcentral i utkanten av landstingsområdet. Tack vare ett entreprenörskap lever den nu vidare och tar till och med patienter från närliggande landstingsområde. Det förs nu en diskussion i ett annat gränsområde, mellan och , där underlaget för vårdcentralen är tillräckligt stort. Man skulle dock genom samverkan med exempelvis kunna få ett tillräckligt underlag. Det förs en debatt så att säga mellan hönor och tuppar om vem som ska finansiera vad i stället för att man ser till patientens behov. Så kan vi inte ha det . Det har vi inte råd med. 23 (): Det är en angelägen och principiellt intressant fråga som väcker i sin interpellation. Mot bakgrund av den debatt som har spritt sig långt över länsgräns är det viktigt att vi får diskutera den här frågan med respekt för den kommunala självstyrelsen; det vill jag betona. Den handlingsplan som här har åberopats har verkligen som syfte att satsa på en utbyggd primärvård, att vardagssjukvården ska fungera och att vården därigenom ska få en ökad tillgänglighet, nära till hands för den enskilde patienten. Det är också fråga om en ökad satsning på tillgänglighet och mångfald, där en fast läkarkontakt är nödvändig.