prot · GR0956 · 2004-01-22 00:00:00 — Men är det så att regeringens konferens handlar om framtiden och hur vi ska utveckla de internationella instrumenten, utnyttja de organisationer och kanaler vi har för att på ett tidigt stadium upptäcka risker för folkmord. Den handlar om hur vi kan utveckla det regelverk vi har för att ingripa på ett tidigt stadium. Det är olika saker. Alla behöver uppmärksammas, men vid olika tillfällen. Man kan inte, som kanske skulle vilja, samla alla de olika kriser som vi har i världen och hantera dem vid en och samma konferens. Vi har från regeringens sida valt att vid denna konferens fokusera på framtidens möjlighet att förhindra folkmord. Infrastruktur och regional utveckling 25 (): Regeringens arbete för tillväxt och sysselsättning i hela landet handlar mycket om infrastruktur. För oss i är goda kommunikationer A och O. Vi behöver Haparandabanan, bredband och full täckning för mobiltelefoni. Men det är inte bara de här stora insatserna som är viktiga. är det de små sakerna som kan vara avgörande. Om besöksnäringen, som jag själv tror väldigt starkt på, ska kunna utvecklas måste turisterna kunna ta sig fram till resmålen. Jag har ett exempel från kommuns nordligaste del, väg 400. De som bor i behöver kunna ta sig fram på trafiksäkra vägar. Men för att man ska kunna bedriva turistisk verksamhet måste besökarna alltså kunna ta sig till och från resmålen. Det kan vara av avgörande betydelse för småföretagarna. Jag skulle vilja fråga statsrådet på vilket sätt planeringen för infrastruktur kopplas ihop med övrig regional utveckling så att verken vid beslut om anslag tar hänsyn till det totala behovet. 26 Statsrådet (): Det var en bra fråga som ställde. Förutsättningen för att det ska kunna finnas möjligheter till tillväxt och utveckling är bland annat infrastrukturen. Vi har haft en lång remissrunda fram till de förhandlingar som vi sitter i just nu med våra samarbetspartier om infrastrukturpropositionen. Vi har varit tydliga med att till och och till länsstyrelser, kommuner och företagarföreningar, som alla har fått vara med och tycka till, poängtera att fokus på de prioriteringar som hela vårt land har gjort ska vara förutsättningarna för utveckling och tillväxt. Näringslivsperspektivet, bland annat turismen, är en jätteviktig del i de förslag som har kommit in. Kommunala bidrag till kooperativa förskolor 27 (): Jag var med och startade en föräldrakooperativ förskola i . Kooperativet har fått ekonomiska problem därför att kommunen i vissa lägen har missgynnat kooperativet. Det som hände var att en av familjerna i kooperativet fick en liten pojke som hade Downs syndrom. Hur skulle kooperativet ekonomiskt och praktiskt klara av det? Kommunen sade nej till ekonomiska bidrag för en extra tjänst på som skulle behövas för att klara av att den här pojken skulle få träning och utveckling. Det finns redan extra pengar för barn med särskilda behov inbakat i bidraget som kommunens 39 förskoleavdelningar får, svarade kommunen. Detta fungerar ju bra för kommunens egna 38 förskoleavdelningar som kan styra över pengarna till den avdelning där behoven är störst. Men alla inser ju att kooperativet med bara en trettioniondel av de här resurserna inte klarar den extrainsatsen med de små pengarna. Vad tänker statsrådet vidta för åtgärder för att i dylika fall uppnå och upprätthålla konkurrensneutralitet mellan offentlig och privat verksamhet som regeringen säger sig vilja göra? 28 Statsrådet (): har man ingen rätt som kommun att särskilja och säga att man ger olika förutsättningar till kommunala respektive privata eller enskilda förskolor. Den bild som beskriver förvånar mig väldigt mycket. Alla barn har rätt till det stöd som de behöver. Jag förutsätter att om hör talas om den här situationen är det deras uppgift att agera inte min i det enskilda fallet. Särskilda insatser för tillväxt och utveckling 29 (): Vid partiledardebatten här i kammaren i går sade statsministern att särskilda insatser kommer att göras framöver på , i och utmed den . Det behövs säkert insatser för att få fart på tillväxt och utveckling. Jag vill fråga statsrådet om hon kan berätta lite närmare vilka särskilda insatser som regeringen planerar. Dessutom skulle jag gärna vilja veta hur hon ser på utvecklingen i inlandet i övrigt, eftersom man från regeringens sida tydligen inte anser att några särskilda insatser behövs där. Hur ska man få fart på tillväxt och utveckling i övriga delar av norra inland, förutom ? 30 Statsrådet (): Statsministern var väldigt tydlig i går i partiledardebatten där han sade att vi behöver kombinera den regionala utvecklingspolitik som vi driver med extra moderna satsningar på bland annat utbildning och infrastruktur. Han nämnde tre områden. Vi kommer tillbaka med förslag till konkreta åtgärder för just de områdena. Att vi har pekat ut dem har helt enkelt att göra med att just där är arbetslösheten som högst. var det län i landet som hade den högsta arbetslösheten. Annars brukar det vara . Det här betyder inte att vi drar ned ambitionerna på andra områden. Arbetet för den regionala utvecklingspolitiken via myndigheter, länsstyrelser och verk fortsätter med precis samma intensitet som . Vi glömmer ingen. 31 (): nåddes vi av beskedet att har utnämnts till ny rektor för . är mångårig s-märkt statssekreterare i . Därmed får ytterligare en socialdemokrat ett statligt toppjobb inom högskolan. Detta sker samma vecka som har rapporterat om att det blir en allt hårdare politisk styrning av den svenska högskolevärlden. Aktuellt har undersökt 24 av de största universiteten och högskolorna i och har funnit att av styrelseordförandena i högskolorna har 16 politisk bakgrund. Av dessa har 13 socialdemokratisk bakgrund, två har moderat bakgrund och en har folkpartistisk bakgrund. Summa summarum: av de utnämnda har socialdemokratisk bakgrund. Hur ska obalansen förklaras, statsrådet ? Jag levde i förvissningen att sakpolitisk kompetens var ungefär lika väl spridd i alla partier. Hur ska obalansen förklaras? 32 Statsrådet (): Regeringens utnämningspolitik är i princip föremål för behandling. Så har det varit . Slutresultatet har varit detsamma: Regeringen följer regeringsformens principer om förtjänst och skicklighet vid utnämning av högre chefer inom den statliga förvaltningen. Det gäller naturligtvis även på högskoleområdet. nämner en aktuell utnämning. Jag kan berätta för kammaren att är en ytterst förtjänt och skicklig person. Hon är docent i statskunskap, och hon har varit generaldirektör för . Det är i och för sig bra att enskilda individers namn nämns. Vi får granska om dessa personer är förtjänta och skickliga eller ej. Det vore bra om vi kom bort från den svepande diskussionen om att en viss partitillhörighet, att man har tjänstgjort på en politisk befattning, skulle vara diskvalificerande. 33 (): Det är självfallet inte så att en politisk bakgrund ska vara diskvalificerande. Den intressanta frågan här är det övergripande mönstret. Det övergripande mönster som har tagit fram är att av 16 utnämningar bland människor med politisk bakgrund till styrelseordförande för högskolor och universitet har 13 av dessa socialdemokratisk bakgrund. Är det en slump att kompetensen på det området är så otroligt ojämnt fördelad att inga vänsterpartister eller miljöpartister och enbart en folkpartist och två moderater får komma i fråga för den typen av höga styrelseuppdrag? Det är den intressanta frågan, och vi behöver inte diskutera enskilda fall. Titta på mönstret, , och förklara för mig och kammarens ledamöter varför denna enormt stora obalans har uppstått. Är det inte tid för rannsakan av regeringens utnämningspolitik? 34 Statsrådet (): Regeringen överväger noggrant inför varje enskild utnämning om de kandidater som finns är förtjänta och skickliga. Det är de kriterier vi har att utgå från. Det finns en tendens i den allmänna debatten att stämpla personer som av sina liv har haft politiska uppdrag och därmed diskvalificera dem från tjänster i offentlig förvaltning. Men låt oss utgå från den allmänna diskussionen. Tala om exakt vilka personer som regeringen har utnämnt som inte är förtjänta och skickliga. Då kommer debatten troligtvis att få en helt annan karaktär. Utbyggnaden av 3 G-nätet 35 (): Jag vill rikta min fråga till statsrådet . Det var fyra bolag som på två villkor fick 3 G-tillstånd . Det ena var att 3 G-näten ska vara utbyggda till , och det andra var att täckning ska finnas för av befolkningen. har tidsgränsen passerats. Enligt som gjorde en uppskattning har av täckning. Men har marknaden för 3 G-telefoner inte blivit vad man trodde. Enligt veckans information från finns det större risker med mobiltelefoner och mobilmaster än vad man först ville medge från SSI. Försiktighetsprincipen bör råda. Är det inte dags att stoppa utbyggnaden av 3 G tills man ser att behovet finns, och ska försiktighetsprincipen råda? 36 Statsrådet (): Jag vill börja med att understryka det miljöministern sade i en tidigare fråga. Det är inte så att det har kommit ny forskning som ger någon av våra myndigheter, varken SSI eller någon annan myndighet, skäl att kraftigt ändra sina tidigare rekommendationer. Att vi har höga ambitioner när det gäller nästa generation av mobiltelefoner är ingen nyhet. Att det sedan har gått långsammare, precis som pekar på, vet vi också. Det gäller inte bara utan samtliga andra länder där man har byggt ut 3 G. har vi, via , satt upp villkoren för utbyggnaden. Regeringen har gått vidare till ansvarig myndighet, PTS. är det PTS som har ansvaret att se till vad som händer när operatörerna inte har levt upp till de tillståndsvillkor som har slagit fast. Vi ligger långt under de rekommenderade gränsvärden som finns inom EU och inom FN:s olika organ, och det tycker jag är bra. 37 (): var jag på en debatt om mobilmaster tillsammans med en forskare från , , som är en av de kunnigaste på detta. Han förklarade att en försiktighetsprincip bör råda. Alla dessa olika operatörer ska lämna in information till regeringen jag tror att det var om hur utbyggnaden ser ut. Har regeringen full kontroll över utbyggnaden och vet var de olika masterna finns? Upplever regeringen att en demokratisk information har gått ut till medborgarna om utbyggnaden av 3 G-master? 38 Statsrådet (): Det är inte regeringen utan vår ansvariga myndighet, PTS, som har full kontroll över var masterna finns, inte bara 3 G-master utan också andra från , militären eller från andra aktörer. Det är kommunerna som beslutar om var i en kommun som operatörerna får sätta upp masterna. Det finns många starka skäl för att operatörerna så långt som möjligt ska dela masten, antennen och nätet. Det ska vi göra för att spara på den oro som finns om strålningen, men framför allt för att det blir ohyggligt fult att maximera antalet runtom i vårt land. Det finns inget skäl att varje operatör alltid ska bygga en egen mast. Därför skärpte vi lagstiftningen, som ställde sig bakom, . har vi en möjlighet för PTS att beordra samlokalisering i och antenner. Det vet jag att alla kommuner i vårt land välkomnar. Barns situation i slutna sekter 39 (): Det var på uppdrag av kammaren som före detta statsrådet tillsatte den första utredningen som skulle titta på det vi vardagligt kallar sekter. Det var också som till min stora glädje inkluderade barnens situation i utredningen. Utredningen har sedan legat och dammat på departementet. Inget resultat har kommit ut av utredningen. Det är ovanligt att en utredning inte kommer till någon form av uttryck i regeringens politik. Många av de frågor som har kommit fram i utredningen har den karaktären att de ansvarsmässigt ligger på olika departement. Det var behov av ökad kunskap, ett , att se över frågan om våld mot barn och vuxna samt behov av vård och behandling. I samband med det obehagliga och förskräckliga mordet i har man uppmärksammat barns situation i en sluten värld med slutna värderingar, i hemmet och i skolan. På grund av detta är det svårt att säga vilken minister som är konkret ansvarig. Men regeringen samlat har ansvar för de barn som lever i en mycket svår och utsatt situation. finns varken kunskap eller uppmärksamhet kring barnens situation. När tänker regeringen ta tag i utredningen och göra något för utsatta barn i slutna sekter? 40 Statsrådet (): Det är en mycket angelägen fråga som tar upp. Det är alldeles uppenbart att den typ av tid vi lever i med det samhälle som är så snabbt föränderligt lockar människor till vad kallar för sekter. Det är slutna samhällen där andra normer och värderingar är gällande än de som gäller i samhället i övrigt. Det finns säkert skäl att uppmärksamma fenomenet betydligt mer än vad som har gjorts tidigare. Vi får ta med oss fråga tillbaka till . Det är riktigt som säger: Det är säkert en fråga som det ankommer på flera statsråd att ta ansvar för. Vi får på lämpligt sätt försöka återkomma i frågan. 41 (): Jag vill ställa en följdfråga. Barn har rätt till normal fysisk, psykisk och social utveckling. Vi är några stycken som har försökt tala med flera statsråd och flera departement, motionerat, skrivit interpellationer och ställt frågor. Det har gått , och vi har inte kommit fram. Därför vill jag gärna att konkretiserar på vilket sätt man ska komma åt den här frågan och inom vilken tidsram vi kan se att det leder till något i ett första steg att ta hand om den här frågan. 42 Statsrådet (): När det gäller just de utsatta barnens situation ankommer det på barnminister att svara på de frågorna. Men icke förty lovar jag att vi verkligen ska begrunda frågan. Den har blixtbelysts av de aktuella händelser som vi alla har tagit del av. Det är möjligen så att det sker någonting i vårt samhälle som vi inte har uppmärksammat tillräckligt mycket. Det handlar nog inte bara om de utsatta barnen utan också om fenomenet i sig. Det finns skäl att återkomma till frågan på lämpligt sätt. 43 ESCH (kd): Jag skulle vilja fråga utrikesministern, som citeras i angående frågan om en folkomröstning om : Medborgarna får ta ställning till grundlagen i valet till i vår. Enligt utrikesministern behövs det således ingen folkomröstning. För mig är det helt obegripligt hur man kan koppla ihop frågan om , som dessutom inte är färdig , med valet av 19 parlamentariker , . Dessutom kommer kandidaterna till EU-valet på såväl de socialdemokratiska som de borgerliga valsedlarna att totalt domineras av EU-förespråkare, medan EU-kritiker är närmast obefintliga. Min fråga är om utrikesministern är medveten om att kanske hälften av alla borgerliga och socialdemokratiska väljare under de här omständigheterna kommer att känna sig tvingade att bojkotta valet . 44 Utrikesminister (): Det är inte min uppfattning att jag tycker att valet till ska vara ett val som rör det nya fördraget, i den mån det över huvud taget föreligger något fördrag det vet vi ju inte. Jag vet ärligt talat inte om jag uttryckte mig olyckligt eller om det är fel återgivet. Det är mycket möjligt att jag har uttryckt mig olyckligt, och då är jag glad att här i kammaren nu få tydliggöra att jag inte anser att de två frågorna hör ihop snarare tvärtom. Jag har den uppfattningen att en folkomröstning inte är aktuell. Det är den uppfattning som merparten av ledamöterna i den svenska har, och det är också den uppfattning som flertalet av EU-länderna har. Utbyggnaden av 3 G-nätet 45 (): Jag har en fråga till , och den anknyter lite grann till fråga om 3 G-nätet. Det går lite långsamt med utbyggnaden, och framför allt lär det dröja innan inland får en godtagbar täckning. hävdas det från vissa håll att om 3 G-operatörerna inte var bundna vid en viss, förutbestämd teknik skulle den här utbyggnaden gå mycket snabbare och dessutom kunna bli avsevärt mycket billigare. Det skulle i slutändan gynna konsumenterna. Så har man exempelvis valt att göra i , där teknikvalet är fritt. Jag undrar nu: Är statsrådet beredd att verka för att man kan omförhandla de här avtalen och medge ett fritt teknikval även i ? 46 Statsrådet (): Som jag sade tidigare är avtalen och licenserna bundna via de tillståndsvillkor som PTS nu har ansvar att leva upp till. Det innebär bland annat att PTS tillsammans med operatörerna nu ska mäta hur långt man har kommit i utbyggnaden och varför man inte har kommit så långt som vi hade önskat. Vi kommer från regeringens sida att utse en förhandlingsman som också till vår hjälp ska sätta sig ned med operatörerna och diskutera bland annat just de frågor som pekar på, för att se om de därutöver kan göra ännu större ansträngningar för att skynda på utbyggnaden. 47 (): Jag vill tacka statsrådet för det. Det var ju ett lite positivt svar. Telia-Sonera hävdar exempelvis att om man skulle kunna få använda annan teknik behöver man inte sätta upp så många nya . Det måste ju vara ett positivt argument för att man ska släppa tekniken fri. Det krävs kanske inte en revolution på det här området, utan det är kanske evolution som passar bra för den här teknikutvecklingen. Det kommer nya tekniker, och det kommer att gå snabbare. Att det inte bara är en teknik som är användbar är väl helt uppenbart. 48 Statsrådet (): Det är viktigt att ha ett konsumentperspektiv när vi sätter oss ned med operatörerna och ska diskutera just de här frågorna. Var och en av oss som använder till exempel en mobiltelefon är oerhört mån om att oavsett vilken sorts telefon vi har eller vilken operatör vi har ska vi ha bra täckning. Det måste vara utgångspunkten när vi nu ska ge oss in i en diskussion om man eventuellt kan blanda olika tekniker. Det måste i så fall ske ur ett konsumentperspektiv, så att vi inte blir frustrerade över att man byter teknikområde och att vi därigenom förlorar kontakten i våra telefoner. Påföljder för miljöbrott till sjöss 49 (): Min fråga går till miljöministern. Vi är alla eniga om att hotet mot haven från oljan måste mötas med kraft. har ställt sig bakom kommissionens förslag om brottspåföljder för föroreningsbrott till sjöss. Olaglig förorening måste bli straffbart i hela EU och straff utdömas. Rådet och vår regering är tydligen av en annan mening. Min fråga till statsrådet är: Varför anser inte den att denna form av miljöskydd faller under EU:s kompetensområde? 50 Miljöminister (): Jag känner inte till det aktuella ärendet. Det är möjligt att det ligger under område när det gäller fartygstrafiken. Det kan finnas särskilda skäl till att har intagit en speciell ställning. Du får gärna informera lite tydligare om på vilket sätt inte skulle ha ställt sig bakom uppdrag när det gäller att förbättra sjösäkerheten, frågan om oljesanering och annat. Vi agerar väldigt kraftfullt på alla områden när det gäller dessa frågor och är mycket pådrivande både inom EU och i vårt närområde. 51 (): Det gäller att parlamentet och kommissionen anser att det här ligger under EU-rätt, att man har rätt att utdöma effektiva, proportionella, avskräckande påföljder och att det ska kunna fastställas på EU-nivå. Det har alltså regeringen genom rådet tagit en annan ställning till, om jag har förstått saken rätt. Min fråga är då: Borde inte de här effektiva, proportionella, avskräckande påföljderna kunna fastställas på EU-nivå, i stället för att man, som alltid, nu tandlöst uppmanar medlemsstaterna att tillse att det här sker? 52 Statsrådet (): Jag tror att jag förstår frågan. Vi har nämligen diskuterat ett sjösäkerhetsdirektiv, där har varit pådrivande när det gäller synen på utbildning och arbetstider bland personalen, kemikalier, olja och allt det där. I den debatten har också något enskilt land, och till en början med hjälp av kommissionen, drivit frågan att vi inom EU också skulle bygga upp en gemensam flotta, som skulle kunna cirkulera och vid behov rycka ut för att hjälpa till vid stora katastrofer. Det har vi motsatt oss. Däremot har vi sagt att var och en som har en nationell flotta ska vara beredd att tillsammans med andra verka vid olyckor eller händelser. Jag vet inte om det är det närmaste jag kan komma ett svar på fråga. Annars är det varken eller jag som har varit aktiva i diskussioner, utan justitieministern. 53 (): Det gäller alltså möjligheten att under miljöavsnittet genom EU-lagstiftning införa effektiva, avskräckande och straffrättsliga påföljder. Där har alltså rådet en annan inställning än kommissionen och parlamentet, som vill att detta ska gälla påföljder för föroreningsbrott till havs. Min fråga är om regeringen tänker likadant eller vill agera och gå före, som vi har hört signaler om här förut. Det vore tacknämligt att få ett svar om det. Regeringen behöver inte svara just . Vi får lämna den frågeställningen och kanske ta upp den i annan form i kammaren. 55 (): Förskolan är kanske en av de viktigaste skolformerna vi har. Det kunde vi läsa i ett pressmeddelande som kom för sedan. Det är ordförande som uttalar sig. Det rör naturligtvis hur vi ska utveckla och förbättra kunskaperna i ämnet matematik, men jag menar att förskolan faktiskt är en av de viktigaste skolformerna även inom andra områden. Då kommer jag in på arbetet runt värdegrundsfrågor. I bland annat läroplan hänvisas det till tradition och västerländsk humanism när man pratar om värdegrundsfrågor. Det gör man inte i förskolans läroplan. Min fråga till statsrådet i egenskap av förskoleminister är: Vilken skrivning om värdegrunden tycker statsrådet är bäst? 56 Statsrådet (): Jag ska då bara tycka i talarstolen. Det kan också vara roligt. Det finns inga planer på att ändra läroplanen för förskolan. Vi har många andra planer när det gäller förskolan. Det handlar om personalutbyggnad, om att förstärka kommunernas ekonomi för att man ska kunna anställa mer personal. Men det finns inga planer på att ändra läroplanens skrivningar när det gäller förskolan. Det får göra sin egen tolkning av. 57 (): Det är bra att vi får göra tolkningar av tyckandet här. När vi pratar om värdegrund pratar vi om människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet och solidaritet med svaga och utsatta. Men jag menar att det, när vi i vissa läroplaner tillför skrivningar om tradition och västerländsk humanism, i grunden är ett avsteg från de ganska tydliga skrivningar som annars präglar läroplanerna. Jag kan konkretisera min fråga: Vilka rationella skäl finns det att inte samordna läroplanernas skrivningar i enlighet med skrivningarna i förskolans läroplan? 58 Statsrådet (): beskriver värdegrunden för förskolan. Jag delar den uppfattningen. Det handlar om solidaritet. Det handlar om demokratisk fostran. Vi vet också att det var en stor debatt när läroplanen för skolan antogs. Det finns fortfarande en stor oenighet, och skulle vi dra i gång en debatt i kammaren nu skulle debatten fortsätta. När det gäller kopplingen till tradition och västerländsk humanism vet jag att vi gör lite olika tolkningar i denna kammare. När det gäller mångfalden, synen på allas rätt till religionsfrihet och annat, sympatiserar jag med mångfaldsperspektivet snarare än med de skrivningar som finns i läroplanen. 59 (): Det handlar om och en miljon människor. Jag vill ställa en fråga till statsrådet om de enskilda vägarna och de människor som bor kring dem. En stor del av landets vägnät är just så kallade enskilda vägar, nämligen , och det är en miljon människor som bor kring de här vägarna. De här vägarna är väldigt viktiga för många, både fastboende och fritidsboende. Det handlar om turister som är på vägarna, men det handlar också om hela småföretag och till och med hela näringsgrenar. Det handlar om skolskjutsarna, lokal busstrafik och biblioteksbussar. Det är tung trafik som går på de här vägarna, och vi vet att de här vägarna är ganska nedsatta. Jag vill fråga om hon är beredd att satsa mer resurser, så att man säkrar att de här vägarna verkligen blir den bit i infrastrukturen som de är värda att vara. 60 Statsrådet (): har jag inga nya pengar för att öka anslagen till enskilda vägar, men jag kommer heller inte att göra några andra förändringar.