prot · GR0956 · 2004-01-22 00:00:00 — En utredning tittade på balansen när det gällde ersättningen till privata och offentliga vägar, och jag vet att den utredningen fick kritik därför att man föreslog att ett antal offentliga vägar skulle bli privata. Jag vet att det i den utredningen också fanns en del väldigt bra saker, som att till exempel en del privata broar som är dyra att underhålla för enskilda personer skulle gå över till det offentliga. fördelar vi infrastrukturpropositionens pengar, och det berör i den meningen inte de enskilda vägarna. Men återkommer jag med en transportpolitisk proposition, och i den ingår också en översyn av just de enskilda vägarna. 61 (): Jag vill fortsätta, eftersom det finns någonting på gång. Vi i har lagt fram ett förslag i vår motion om en nationell fond. Låt oss säga att det händer någonting katastrofalt på de här vägarna, att till exempel broarna går sönder eller att det blir en annan katastrof så att det blir stora hål i vägarna sådant händer ganska ofta dess värre. Man skulle då ha möjligheter att söka pengar för att garantera just de här vägarna. Sedan kan man undra varför vissa människor i vårt land ska stå för alla kostnaderna för just trafiken. 62 Statsrådet (): Jag ska gå igenom alla de förslag som finns från ledamöter, från enskilda vägägare och från andra intresseorganisationer när vi bereder den transportpolitiska propositionen. Men utgångspunkten är att många av dem som äger en enskild väg har varit oerhört måna om att bevaka och bejaka den enskilda vägen, så det är inte bara av ondo eller inte bara negativt att vara ägare till en enskild väg. 63 (): Jag vill ställa en fråga till utrikesministern. har en lång tradition av aktivt arbete för fred och försoning i . Vi har aldrig ryggat för att kritisera staten för dess ockupationspolitik och återkommande brott mot folkrätten men alltid fördömt palestinska terrorhandlingar som dödat och lemlästat civila. Efter tumultet på har försök gjorts att skapa tvivel kring den inställning till terrorism. För klarhetens skull vill jag fråga utrikesministern om det finns någon anledning att tro att inte tillräckligt tydligt nu tar avstånd från självmordsbombningar. 64 Utrikesminister (): är väldigt tydligt i sina ställningstaganden när det gäller terrorism och bekämpandet av terrorism, inte minst självmordsbombningar som förekommer i . Jag förstår oro över att den senare tidens diskussion kan ha föranlett en del att tvivla på den ståndpunkt i det hela, men jag är ändå säker på att vårt ställningstagande, och vårt agerande, har varit så tydligt och så kraftfullt och så ofta återkommande att det egentligen inte råder något tvivel om det. Det som det har varit diskussioner om handlar om att man från en del håll har krävt att vi ska ta ställning till ett enskilt konstverk. som vi har talat om att det inte är regeringens uppgift har vi tagit tillfället i akt att understryka och den och jag tror att jag kan säga det svenska folkets ställningstagande vad gäller våldsanvändning i form av terrorism och självmordsbombningar. Det borde inte råda något tvivel om vår ståndpunkt. Lagen om skydd mot olyckor 65 (): I avsaknad av försvarsministern ber jag att få ställa min fråga till statsrådet . Vi fick en ny lag , lagen om skydd mot olyckor, som ska förstärka och komplettera räddningstjänstlagen. Det är bra, men det finns en stor svaghet med den. Det finns ingen straffsanktion kopplad till den. Det är alltså ganska riskfritt att bryta mot lagen, något som påtalade redan under remissrundan, och man begärde en utredning om det. Som det är kan man inte straffas om man blockerar eller rentav låser nödutgångar på hotell och restauranger. Ingen människa kan fällas för diskotekbranden i , då man tog in på tok för många ungdomar. Ingen människa kan fällas för det bristande brandskyddet och de låsta dörrarna på i . Jag menar att efterhand som fakta kring den här lagen blir kända hos allmänheten så tenderar den att bli alltmer tandlös. Man kan ju helt riskfritt bryta mot den. Min enkla fråga är: Kommer vi att få till stånd en utredning för att se hur vi kan koppla en straffsanktion till den här lagen? 66 Statsrådet (): Det är en mycket målande beskrivning som frågeställaren ger uttryck för. Jag lovar att transportera den och frågan till det ansvariga statsrådet för besvarande. 67 (): Jag har en fråga till Statsrådet . Kommunerna ska kunna bereda plats för förskolebarn , antingen i förskolan eller i barnomsorgen. Om man går in och tittar på hur man lyckas är det glädjande så att av de svenska kommunerna klarar detta. Men enligt de senaste siffrorna är det faktiskt 14 kommuner som inte lyckas ge en plats . är en väldigt för föräldrar och barn. Det kan leda till att en förälder till exempel måste tacka nej till ett arbete. Min fråga är: Vilka åtgärder vidtar regeringen när kommuner på detta uppenbara sätt bryter mot lagen? 68 Statsrådet (): Jag tycker att det är ett väldigt allvarligt problem som beskriver, nämligen kommuner som faktiskt ibland struntar i de lagar som har beslutat om när det gäller att föräldrar ska ha rätt till förskoleplats för sina barn . Det är naturligtvis glädjande att så många kommuner följer lagarna och ser till att föräldrarna kan kombinera arbete och familj. De 14 kommuner som nämner är kommuner som tillfälligtvis inte lyckas med detta. De kontaktas av och får en påtryckning. De får presentera en plan för hur de ska kunna erbjuda plats . Jag hoppas också att de allra flesta kommunerna inte använder sig av principen att anmäla sig i sista sekunden utan att de har en viss framförhållning så att kommunen hinner med både att bygga ut och att placera barnen i de förskolor som föräldrarna önskar. Men det är inte regeringen som agerar i varje enskilt fall, vilket också vet, utan det är som tillsynsmyndighet, och den utökade utbildningsinspektionen omfattar också förskolorna. 69 (): Regeringen har ändå rätt att agera för att säkerställa barnens rättigheter om en kommun uppenbart bryter mot lagen. är ett exempel på en kommun som har brutit mot lagen i det här avseendet och haft längre kötider än . Min naturliga följdfråga är: Ska det verkligen vara möjligt för en kommun att bryta mot lagen utan att någon ingriper? När människor bryter mot lagen ska staten reagera. Det tycker vi är rätt. Men ibland borde staten också reagera med mer än bara påpekanden när kommuner bryter mot lagen. 70 Statsrådet (): Jag delar uppfattning. Jag är mycket bekymrad över inte minst som vid upprepade tillfällen inte följer lagen. Det finns ingen möjlighet för regeringen att utfärda någon form av vite eller tvångsförvaltning av enskilda kommuner eller förskolor. Men detta är någonting som , som har lämnat ifrån sig sitt betänkande, har tittat på. Och ett av förslagen är just att man ska kunna utdöma vite. är något som jag tror att vi alla är relativt tveksamma till. Men det är något som man överväger i fråga om den kommande skollagen. Men jag delar absolut uppfattningen att detta är mycket bekymmersamt. 71 (): Jag har en fråga till statsrådet . frågade jag skriftligen vad statsrådet ämnade vidta för åtgärder för att förbättra infrastrukturen i , delvis mot bakgrund av att tågoperatören Linx planerar att nu upphöra med tågstoppen i på sträckan GöteborgOslo. Det är för övrigt det enda tågstopp som finns där. I sitt svar hävdade statsrådet dels att detta handlar om interregional persontrafik på stomnätet, dels att trafiken ska bedrivas på kommersiella grunder. Men statsrådet betonade också följande: Staten har självfallet ett ansvar för en tillfredsställande interregional persontransportförsörjning. Detta sker bland annat genom Rikstrafiken som har till uppgift att samordna och utveckla den interregionala persontrafiken. I Rikstrafikens uppgifter ingår också att upphandla interregional persontrafik som är företagsekonomiskt olönsam men transportpolitiskt motiverad. Min fråga är: upphör tågstoppen i . Tydligen fungerar inte Rikstrafiken fullt ut i fråga om dess uppgifter. Hur ämnar statsrådet åtgärda det? Då menar jag inte detta beskrivna fall utan rent generellt. 72 Statsrådet (): Jag delar inte beskrivning av Rikstrafiken. Den fungerar visst. Rikstrafiken gör upphandlingar i fråga om alla former av transportslag. Man gör upphandlingar på inrikesflyget, man gör upphandlingar i fråga om kollektivtrafiken där man går in och hjälper till, och man gör också upphandlingar på de sträckor som till exempel nämner. Jag vill därför ta avstånd från den beskrivningen. Det ligger på Rikstrafikens bord att i samarbete med aktörer och operatörer ha konkreta diskussioner och upphandla trafik där man bedömer att det från transportpolitiska intressen eller ur regionalpolitiska aspekter finns skäl för det. 73 (): Bevisligen fungerar det inte till . Här rör det sig nämligen om interregional persontrafik på stomnätet. Och enligt statsrådet har Rikstrafiken till uppgift att bland annat upphandla sådan persontrafik som är företagsekonomiskt olönsam men transportpolitiskt motiverad. Här är det synnerligen transportpolitiskt motiverat eftersom det handlar om en försämrad infrastruktur för inre om dessa tågstopp upphör. Rent allmänt kan man säga att detta är allvarliga frågor eftersom försämrad infrastruktur lätt bidrar till stagnation för en bygd. Då inträffar skador i form av utflyttning och ett försämrat näringsliv, alltså sådant som kan vara mycket svårt att reparera när det en gång har inträffat. 74 Statsrådet (): Att en myndighet inte fungerar eller att man inte gillar de beslut som en myndighet har tagit är två helt olika saker. Jag vill verkligen understryka att min bild av Rikstrafiken är att man är otroligt aktiv i diskussionerna med kommunala aktörer, offentliga aktörer och olika operatörer när det gäller transportsystemen när det handlar om att göra upphandlingar. Sedan vill jag inte kommentera enskilda upphandlingar. Men det är inte så att Rikstrafiken inte är en viktig aktör. Det är den. 75 (): Min fråga snuddar vid det som tog upp här tidigare. Den handlar alltså om trafik, och jag ställer frågan till ansvarig minister . Vi talar i riksdag och regering i trafiksammanhang om en nollvision. Vi eftersträvar att vi inte ska ha några dödade eller allvarligt skadade i vår trafik. Då är det angeläget att vi får bort trafiken från de farligaste områdena, nämligen biltrafiken. Det har vi misslyckats med igen . Antalet dödade och svårt skadade på våra vägar minskar inte utan ligger dessvärre ganska stabilt kvar på en ganska hög nivå. Om vi ska klara detta måste vi alltså utveckla tågtrafiken och busstrafiken. Då är det, precis som underströk, väldigt illa att vi kan se att tågtrafiken rustas ned runtom i landet. Utöver att man tar bort tågstopp i höjer man priserna på årskort. Detta skriver kommunalrådet i om till alla riksdagsledamöter från och undrar vad vi kan göra åt det. Jag säger att han nog måste vända sig till . Men det drabbar dem som pendlar med tåg. I drar SJ in möjligheten att köpa biljetter via automater. Man har inte heller någon bemanning på stationerna. Detta är på punkt efter punkt sådant som bidrar till att det blir svårare för människorna att utnyttja tåget, vilket vi egentligen vill att de ska göra. Jag undrar vad regeringen och den ansvariga ministern har för planer för att motverka detta och se till att vi får en gynnsammare situation så att människor och företag kan utnyttja en bra tågtrafik? 76 Statsrådet (): tog nollvisionen som utgångspunkt. Jag tänker ta fasta på det. Den bild som gav här stämmer nämligen inte. hade vi en positiv utveckling när det gäller antalet skadade och dödade i trafiken. Allt färre skadades och dödades alltså på våra vägar eller inom andra transportslag. Det är en positiv utveckling. Sedan vände denna positiva trend under julhelgerna. Och jag beklagar verkligen det. Men detta pekar också på något oerhört viktigt, nämligen att när vi nu fördelar till vägar och till järnvägar ska vi självklart använda varenda krona av dessa pengar på ett sådant sätt att vi ökar trafiksäkerheten. Det är viktigt därför att resandet ökar både på väg och på järnväg. Det är fler och fler människor som åker tåg. Men oavsett hur mycket pengar som vi lägger på vägar eller på järnvägar kommer vi aldrig att nå nollvisionen om det fortfarande finns kvinnor och män i vårt land som sätter sig bakom ratten onyktra. Detta är oacceptabelt. En säker infrastruktur är alltså självklar. Men ett folkligt stöd för att man också är nykter och drogfri i trafiken måste vara lika självklart. 77 (): Jag noterar dessvärre att statsrådet undviker att svara på min konkreta fråga. Vi är överens om nollvisionen och att vi måste jobba intensivt för att uppnå den med bättre trafiknykterhet och annat. Men vad jag vill fokusera på är att man rustar ned tågtrafiken som är ett bra alternativ till vägtrafiken, bland annat i där man till och med upphör med biljettförsäljning via automater. Man får alltså köpa biljetter på tåget till ett högre pris, vilket drabbar framför allt ungdomar och pensionärer. Är det en acceptabel utveckling att man gör på detta sätt när vi faktiskt egentligen vill föra över trafiken till tåget? 78 Statsrådet (): Alla siffror pekar mot vad nu säger. Vi åker nämligen tåg som aldrig . och mitt hemlän är ett utmärkt exempel på det. Vi har ju lokala och regionala operatörer som också tar ett större ansvar för den inomregionala trafiken. Tåg i Bergslagen är ett samarbete mellan olika trafikbolag och länsbolag. På område efter område kan vi se att det sker en fantastisk och positiv utveckling. Vi ska vara en del av den utvecklingen med de som fördelas. Persontrafiken är faktiskt hårt konkurrensutsatt. Att det finns sträckor där det inte finns tillräckligt med folk som reser med tågen påverkar också infrastrukturen runt våra järnvägsstationer. Det kommer vi aldrig ifrån, utan den utvecklingen kommer också att fortsätta. Funktionshindrades rätt till delaktighet och jämlikhet 79 (): antog FN en deklaration om funktionshindrades rätt till delaktighet och jämlikhet. Efter stor vånda från regeringens sida kunde anta en lag om undanröjande av enkla hinder i den byggda miljön. ska det här vara genomfört. Men först nu har regeringen tagit de föreskrifter som ska vägleda kommunerna i deras arbete. Tyvärr är de här föreskrifterna otydliga. Det framgår inte att kommunerna bör upprätta en plan för att komma till rätta med vad man ska göra. Därför undrar jag varför regeringen inte ställer kravet att kommunerna ska upprätta en tillgänglighetsplan. Och tror ministern att kommunerna kommer att klara den här uppgiften ? 80 Miljöminister (): Jag instämmer i att detta är ett väldigt viktigt arbete. Jag tror att det är bra att arbetet med föreskrifterna har tagit sin tid. Det har nämligen varit ett mycket grundligt arbete i samarbete med alla aktörer både från handikapporganisationernas sida och från kommunernas sida. Därför tycker jag att det är ett bra regelverk som har kommit fram. Man kan diskutera olika enskildheter i det, till exempel när det gäller planer. Men i grunden är det, tycker jag, ett väldigt starkt regelverk som ger också den enskilde stora möjligheter att faktiskt få sina rättigheter tillgodosedda. Jag är alltså nöjd med detta. Självklart är det regeringens ambition att vi också ska uppnå det här målet. Det är också självklart att arbetet fortsätter. Inte minst tittar vi på barns situation, till exempel på barnsäkerheten när det gäller byggande och boendemiljö. Vi kommer med stor kraft att fortsätta det här arbetet med att skapa en bättre miljö i kommunerna. Jag tycker att vi just nu har en bra grund för det. Därmed var veckans frågestund avslutad. Anmäldes och bordlades Propositioner 2003/04:50 Åtgärder för att klarlägga asylsökandes identitet, m.m. 2003/04:57 Vattendistrikt och vattenmiljöförvaltning 6 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:238 av ()till justitieminister fjärde polishögskola i /04:239 av ()till socialminister av vårdgarantin Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 7 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:581 av ()till statsrådet som arbetsmarknadsåtgärd 2003/04:582 av ()till statsrådet i husvagnsboende 2003/04:583 av ()till statsrådet till invandrare om vård och kommuner 2003/04:584 av ()till försvarsminister personers vapenutbildning inom militären 2003/04:585 av ()till utrikesminister för HBT-personer i /04:586 av ()till justitieminister för att svara på rymningar 2003/04:587 av ()till statsrådet i LAS 2003/04:588 av ()till socialminister rädsla för psykiskt sjuka 2003/04:589 av ()till statsrådet på 2003/04:590 av ()till utrikesminister för HBT-personer i /04:591 av ()till utrikesminister för HBT-personer i /04:592 av ()till utrikesminister för HBT-personer i /04:593 av ()till utrikesminister för HBT-personer i /04:594 av ()till utrikesminister för HBT-personer i /04:595 av ()till statsrådet för HBT-personer i /04:596 av ()till statsrådet till 2003/04:597 av ()till justitieminister identitet Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 8 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:476 av ()till justitieminister och barnperspektiv 2003/04:489 av ()till justitieminister organisation 2003/04:491 av ()till justitieminister arbete 2003/04:503 av ()till justitieminister personalförsörjning 2003/04:539 av ()till utbildningsminister för indraget studiebidrag /04:542 av ()till statsrådet 2003/04:543 av ()till statsrådet bland asylsökande 2003/04:547 av ()till statsrådet kosttillskottsdirektiv /04:548 av ()till kulturminister inträde på vissa museer 2003/04:549 av ()till kulturminister kulturutbyte /04:550 av ()till utrikesminister för alla 2003/04:552 av de ()till utbildningsminister programkontor 2003/04:554 av ()till statsrådet av VästeråsVästjädra 2003/04:559 av ()till kulturminister 2003/04:560 av ()till statsrådet i vägbygge i /04:563 av ()till utrikesminister i /04:567 av ()till utrikesminister vid 2003/04:536 av ()till försvarsminister insatstid för att få fram hjälp till jordbävningsdrabbat område i Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 9 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut.