prot · GR0956 · 2004-01-22 00:00:00 — 1 § Meddelande om frågestunder Tredje vice talmannen meddelade att ett meddelande om frågestunder delats ut till kammarens ledamöter. 2 § Svar på interpellation 2003/04:222 om utlandsstyrkan 1 Försvarsminister (): har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra situationen för personalen i utlandsstyrkan. har som bakgrund till frågan åberopat en som visat att officerare som tjänstgjort utomlands bland annat visat stort missnöje med villkoren under tjänstgöringen. har också anfört att beslutat att tjänstgöringen i utlandsstyrkan ska vara obligatorisk för yrkesofficerare och att därigenom indirekt tagit på sig ett arbetsgivaransvar för dem som ställer upp och verkställer utrikes- och säkerhetspolitiska åtaganden utomlands. Med anledning av detta vill jag anföra följande. I regeringens proposition (prop. 2002/03:26) som godtagits av anfördes i denna del att Försvarsmakten genom de föreslagna lagändringarna skulle ges möjlighet att utvidga arbetsskyldigheten för anställda i Försvarsmakten till att omfatta internationell verksamhet. Detta skulle ske genom att kravet på särskild anställning för tjänstgöring i utlandsstyrkan togs bort. Regeringen anförde vidare i propositionen att vad som ska ingå i en anställning i Försvarsmakten även i fortsättningen borde hanteras i ett förhållande av civilrättslig karaktär. En arbetsskyldighet vad gäller tjänstgöring i internationell verksamhet som bedrivs av Försvarsmakten borde därför inte regleras i lag. Utformningen av arbetsskyldigheten borde enligt propositionen i stället grundas på anställningsavtalen. Enligt propositionen skulle Försvarsmakten efter de föreslagna ändringarna i lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten få en grund för att som arbetsgivare kunna införa ett system där yrkesofficerare ges en skyldighet att tjänstgöra i internationell verksamhet. Enligt min mening har således varken eller regeringen infört en skyldighet för officerare att tjänstgöra utomlands. Genom författningsändringarna har Försvarsmakten däremot fått ett tydligare redskap för att kunna utöva sitt arbetsgivaransvar i alla frågor som rör anställningen. I fråga om statens arbetsgivarpolitik har det skett en omfattande delegering från regeringen till myndigheterna av befogenheterna på detta område. Effekterna av denna delegering har varit föremål för en översyn av som lämnade ett betänkande (SOU 2002:32) Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten ensamlad utvärdering. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, Utgiftsområde 2, avsnitt 6) som godtagits av redovisat sin bedömning med anledning av utredningens slutsatser och förslag. Regeringen anförde i nämnda proposition att den delade utredningens uppfattning att den arbetsgivarpolitiska delegeringen i grunden var riktig och borde ligga fast. Löner och andra förmåner för statens personal är liksom en fråga för arbetsmarknadens parter. På initiativ från inleddes överläggningar mellan Försvarsmakten och arbetstagarorganisationerna om ett kollektivavtal om förmånerna till personalen i utlandsstyrkan. avbröts förhandlingarna då parterna inte kunde komma överens. Försvarsmakten avser dock att ensidigt göra en del förbättringar i villkoren för de anställda i utlandsstyrkan. Jag kommer genom mina löpande dialoger med Försvarsmakten att hålla mig informerad om läget i stort vad gäller utlandstjänstgöringar och hur eventuella fortsatta överläggningar mellan parterna fortskrider. 2 (): Jag vill tacka försvarsministern för svaret. Men jag kan inte påstå att jag är helt nöjd med det. inställer sig 300 officerare för utlandstjänstgöring. Att tjänstgöra utomlands har för många officerare varit en självklarhet och ett utmärkt sätt att vidareutvecklas i yrket. Officeren får genom den internationella tjänstgöringen en bra möjlighet att utveckla sitt ledarskap och ovärderliga erfarenheter som yrkesperson och människa. Så skriver ordförande i en debattartikel i . Enligt min mening är det allvarligt när vi får signaler om att kvinnor och män som vi skickar ut i fredsbevarande och fredsframtvingande missioner inte mår bra när de återvänder från sin utlandstjänst. Det är allvarligt när drygt en fjärdedel av officerarna efter tiden i utlandsstyrkan har fått reaktioner som mardrömmar, huvudvärk och koncentrationssvårigheter som inte går över så fort, utan de bär med sig dessa besvär . Vi kan inte bara vifta bort dessa signaler och förbli passiva. Varje utlandsmission är ändå ytterst beslutad av oss politiker i regering och riksdag. Och självklart har vi om inte annat så ett moraliskt ansvar för hur dessa människor mår efter utfört uppdrag. Den svenska officerskåren är känd för sin lojalitet. Den ställer villigt upp när så behövs. Det är också väl känt att våra insatsstyrkor är väl ansedda ute på fältet. De gör ett utomordentligt bra jobb. En som gjordes visar att av officerarna som ingick i undersökningen under sin utlandstjänst har upplevt så svåra situationer att de har fruktat för sin egen eller för sina kollegers säkerhet och för sitt eget liv. Samma undersökning visar dessutom, vilket försvarsministern också nämnde, att officerarna är missnöjda med arbetsvillkoren, de ekonomiska villkoren, stödet till hemmavarande familj, försäkringsskyddet och så vidare. Jag frågar varför våra officerare i utlandsstyrkan ska ha sämre betalt än deras nordiska kamrater ute på fältet. Självklart vilar huvudansvaret för att dessa frågor får en positiv behandling och lösning på Försvarsmakten. Men jag vill nog påstå att även regering och riksdag måste ta sitt ansvar. Vi kanske inte är direkt skyldiga, men vi är i alla fall lite medskyldiga. Jag blir lite förvånad när jag hör försvarsministern gång på gång upprepa ordet borde i svaret. Hon säger att Försvarsmakten även i fortsättningen borde hanteras i ett förhållande av civilrättslig karaktär. Hon säger vidare att internationell verksamhet som bedrivs av Försvarsmakten borde därför inte regleras i lag. Hon säger också: Utformningen av arbetsskyldigheten borde enligt propositionen i stället grundas på anställningsavtalen. Borde inte vi som beslutar om att skicka ut våra medborgare, officerare och övrig personal, ta vårt ansvar och med kraft se till att situationen förbättras för dem? 3 Försvarsminister (): , vi är överens om att det är betydelsefullt att vi kan ha internationell tjänstgöring och att vi kan fullfölja våra internationella missioner. Det är en vital del av det svenska försvaret. Då är det naturligtvis viktigt att Försvarsmakten, som är arbetsgivare och ansvarig för all personal vare sig den är hemma eller utomlands, ser till att tjänstgöringen kan genomföras på ett sätt som står i överensstämmelse med de krav som vi som svenskar ställer på arbetsmarknaden. Men det är också en betydelsefull princip att när man har parter på arbetsmarknaden är det oftast de som tillsammans bäst kan finna en lösning. De kan identifiera problemen bäst, och de kan också gemensamt finna lösningar på dem. Det är helt enkelt det som har beslutat ska gälla även för Försvarsmakten. När och regeringen uttalar sig i samband med propositionstexter blir det naturligtvis i form av att det även borde regleras i offentligrättsliga avtal. Det är inte bara vad regeringen anser, utan i det här fallet är det faktiskt också vad har uttalat. Skälet är att man uttrycker en intention men överlämnar till parterna att finna den konkreta lösningen. Det är väldigt noga uttalat att vi ska ha ett deltagande i internationella operationer. Det är ett uppdrag som jag har fått att fullfölja genom ställningstagande. Det är också min uppgift att i dialogerna med Försvarsmakten följa genomförandet av det övergripande beslutet. Men de konkreta lösningarna överlåter vi till parterna att själva finna. 4 (): Jag är helt överens med försvarsministern om den här internationella tjänstgöringen. Försvarsministern talar om principen att parterna själva ska lösa, och bäst kan lösa, dessa frågor. Självklart är det så. Men åtskilliga gånger har försök gjorts utan att man har kommit till något resultat. Arbetsgivarparten, Försvarsmakten, har helt enkelt dragit sig ur förhandlingarna. Då tycker jag att det är viktigt att vi politiker, som ändå är de som beordrar ut de här styrkorna, säger till och hjälper till naturligtvis utan att det blir ministerstyre med att få till stånd en positiv lösning. Dock tror jag inte att det är riktigt självklart att vi inte har ett ansvar för att samtliga officerare har en skyldighet att ingå i utlandstjänsten. Jag tycker inte att det är riktigt ärligt att vi försöker krypa undan där, för om vi inte skulle ha ändrat den här lagen skulle Försvarsmakten inte ha kunnat tvinga ut alla officerare. protesterade mot detta och sade att de officerare som var anställda före lagens ikraftträdande inte ska bli påtvingade detta. Men beslut blev att samtliga officerare måste ut i utlandstjänst. Från Försvarsmakten har man förvisso valt att inte skicka ut tidigare, äldre, officerare. Men jag tycker inte att vi kan krypa undan vårt ansvar. Vi har faktiskt ändrat lagen så att det blivit möjligt för Försvarsmakten att tvinga ut våra officerare. 5 Försvarsminister (): Nej, , i den moderna Försvarsmakten kommer det att vara en naturlig del att också delta i internationell tjänstgöring därför att deltar i bredare internationella sammanhang. Detta är en del av vår gemensamma utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik. Det är sedan en uppgift som det åligger oss på försvarsområdet och Försvarsmakten att fullfölja. har fattat sådana beslut att det ska bli möjligt att deltagande i det internationella arbetet ska vara en naturlig del. Det är ingen som med lag har fattat beslut om att tvinga enskilda officerare att delta. Däremot har man tagit bort de regleringar som hindrar arbetsmarknadens parter att finna en lösning som gör att detta är ett naturligt uttryck för att vi har en internationell del också i vårt svenska försvar. Således är det inte fråga om ministerstyre om jag skulle börja uttala mig, utan då är det helt enkelt ett otroligt klumpigt inhopp i ett avtalsförhållande mellan två parter. Där måste både och jag vara väldigt försiktiga så att vi inte tar ställning, utan vi ska låta parterna själva hitta lösningarna. 6 (): Försvarsministern säger att det är en naturlig del att delta ja. Jag är helt överens med försvarsministern om det. Det råder stor politisk enighet om att ska ställa upp i arbetet för världsfreden. har ställt upp och gjort mycket värdefulla insatser. Ofta har vi fått höra att insatserna är och har varit uppskattade. Det är bra att ställer upp. har en lojal officerskår. De ställer upp och gör grovjobbet ute på fältet när regering och riksdag så beslutar. Ofta får vi höra berömmande ord om officerarnas insatser ord som gör oss stolta. Vi ger dem en klapp på axeln men inte mycket mer. Det är bra att har en officerskår som ställer upp. Men ställer vi politiker upp för officerarna och deras familjer? Det borde vara en självklarhet att vi gör det men frågan är alltså om vi gör det. När vi hör att de mår dåligt både fysiskt och psykiskt när de har stressymtom, ont i huvudet, koncentrationssvårigheter och mardrömmar ställer vi då upp för dem? Det är en rannsakande fråga till oss alla. Det vore utmärkt om vi kunde säga: Vi ställer upp för våra lojala officerare. Vi ska inte bara noga följa utvecklingen utan också med kraft se till att vår personal i utlandstjänst får bästa tänkbara förhållanden. Vi kristdemokrater vill göra det. Vill försvarsministern göra det? 7 Försvarsminister (): , vi är båda helt överens om att man när man deltar i internationella operationer gör en viktig insats för vårt land. Den insatsen ska ha all respekt, och den ska också kunna utföras på ett sådant sätt att man själv efteråt känner att det har varit en betydelsefull och viktig del på ett positivt sätt i den personliga utvecklingen. Detta är målet. För att åstadkomma det är det en lång rad uppgifter som Försvarsmakten som arbetsgivare ska fullfölja. Försvarsmakten utvecklar sin uppgift som arbetsgivare. Överbefälhavaren har gett ut ett tiopunktsprogram, och det finns en lång rad saker som ska bidra till att de uppgifter som vi från riksdag och regering ålägger Försvarsmakten också kan genomföras på ett anständigt sätt. Där är vi överens. Jag följer noga att så sker. Att däremot i det känsliga förhållande som finns mellan arbetsmarknadens parter särskilt i en fråga där man avbrutit förhandlingarna göra inhopp och börja tala om var sympatierna ligger är precis den typ av insatser som man måste värja sig för därför att då förstör man förutsättningarna för arbetsmarknadens parter att uppnå det som både och jag vill, nämligen att deltagandet i de internationella uppgifterna ska ses som en naturlig del av arbetsuppgiften. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2003/04:56 till arbetsmarknadsutskottet /04:66 till Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Då har vi frågestund. Frågor besvaras av statsrådet , utrikesminister , statsrådet , miljöminister och statsrådet . Vi har så många frågare anmälda enligt det nya systemet att vi kanske ibland inte ska ta två repliker utan nöja oss med fråga och svar, och så hoppas vi att så många som möjligt kan komma fram. 9 (): Den står i begrepp att ordna en konferens om folkmord. Om något folk har blivit utsatt för mord är det som vi alla vet det judiska folket. Därför är det minst sagt uppseendeväckande att ett svenskt statligt museum i anslutning till konferensen ordnar en utställning, en så kallad installation, som andas förståelse för mord på judar, för att uttrycka det milt. Orsaken måste vara antingen oklara besked från regeringen om syftet med konferensen eller dåligt omdöme hos museiledningen, eller möjligen båda dessa. Min fråga till statsrådet , som jag förstått har ansvar för konferensen, är vad regeringen tänker göra för att sådana fadäser ska undvikas . 10 Statsrådet (): Vi har en betydande yttrandefrihet i , inte minst vad gäller den konstnärliga friheten att ge uttryck för åsikter som må vara helt avvikande från gängse normer och värderingar. Regeringens uppgift är att styra riket, inte att recensera enskilda konstverk, alldeles oavsett vilka känslor de sätter i svall. De kulturinstitutioner vi har i har en betydande frihet att utöva denna yttrandefrihet, som jag tror att inte minst är en stark tillskyndare av. Regeringens slutsats av det som har hänt är att vi ska fortsätta att värna den konstnärliga friheten. bör vi nog alla lite till mans reflektera lite grann över de oerhört starka känslor som finns i , berättigade sådana, och dra de slutsatser som vi finner lämpliga därav. 11 (): Vi är överens om att vi ska värna om både konstnärlig frihet och yttrandefrihet i . Men det är inte heller fel att utöva ett gott omdöme. Om man ordnar en konferens ska man se till att det som staten står för i anslutning till konferensen inte går rätt emot konferensens syfte. Jag hoppas att jag inte övertolkar statsrådets sista mening om jag av den drar slutsatsen att nästa gång man ordnar en konferens kommer man att vara tydligare i direktiven och också att man kommer att lägga ned en viss omsorg när man utser chefer för statliga institutioner. Bara för att vi har yttrandefrihet måste ju inte statliga museer stå för opinionsbildning som strider mot det som vi alla är överens om, nämligen att oskyldiga människor inte ska mördas. 12 Statsrådet (): Det råder inget som helst tvivel om regeringens inställning till självmordsbombningar. Det har inte minst utrikesministern givit uttryck för vid i princip samtliga tillfällen som givits, endera bilateralt som ett svenskt uttalande eller inom ramen för det europeiska utrikespolitiska samarbetet. Vi har givit uttryck för vår avsky inför självmordsbombningar. Därom råder inget som helst tvivel. Den här diskussionen handlar om ett enskilt konstverk i en utställning producerad av en statlig myndighet som har stor frihet under yttrandefriheten att välja sina utställningar såsom man själv vill. Den politiken tänker regeringen fortsätta att bedriva. 13 (): Jag har en fråga till . Jag hörde på radio att SSI gått ut och manat till försiktighet angående användning av mobiltelefoner. Eftersom SSI:s officiella ståndpunkt har varit att strålningen är ofarlig kändes detta som ett genombrott. Men säg den glädje som varar. Sedan läste jag i tidningen att SSI inte skulle kräva varningstexter, vilket jag trodde att detta innebar, utan nöjde sig med att rekommendera försiktighet. Tipset i tidningen var att det skulle ligga en lös varningslapp i kartongen till mobilen med en uppmaning till försiktighet och att leverantörerna frivilligt skulle kunna tillämpa detta. Jag vill fråga , med tanke på den opinion och debatt som har funnits kring den här frågan: Är du nöjd med SSI:s förslag och försiktiga hållning, eller vill du gå längre när det gäller upplysning såsom andra länder har gjort? 14 Miljöminister (): När det gäller SSI:s uppdrag om att eventuellt ha informationstexter på mobiltelefoner i samband med försäljning har det förslaget fortfarande inte lämnats till regeringen. Det är alltså inte klart. Det som har stått i pressen kring detta är enbart förhandsspekulationer om var SSI kommer att hamna. Uppdraget kommer att redovisas . När det gäller hur SSI ser på strålningen från mobiltelefoner ligger grundinställningen fast: Forskningssammanställningar visar fortfarande att det inte finns något som pekar på att det är förenat med skadlig inverkan på hälsan att tala i mobiltelefon. Dock finns det vissa forskningsresultat som avviker från mönstret. Vad SSI nu gör är att vara något tydligare med en policy som man haft: att informera om på vilket sätt man kan minska strålning. Det tycker jag är utmärkt. 15 (): Den här frågan har också en etisk aspekt. Man uppmanar till försiktighet men tar inte den fulla konsekvensen av det. Jag tycker att konsumenterna alltid bör få full kunskap om riskerna med det de köper. Många läser inte alla de här lösa papperen. Finns det underlag för uppmaning till försiktighet bör detta redovisas tydligt. Från ett konsumentperspektiv skapar det här annars bara mer förvirring. 16 Miljöminister (): Låt mig än en gång säga att SSI över huvud taget inte har lämnat det här uppdraget. Vi kan alltså inte diskutera vad SSI här kommer att föreslå. Däremot vill jag än en gång slå fast att vi har ett mycket tydligt samlat forskningsläge som säger att det inte kan påvisas några skadliga hälsoeffekter av mobiltelefoner. Men det finns alltså vissa avvikande resultat, och forskningen kommer också att pågå framåt. Det är mot bakgrund av detta som SSI tydligt vill informera om på vilka enkla sätt man kan reducera strålningen om man så önskar. Ett bra sätt är då att använda handsfree. Jag tycker att SSI är tydliga. Jag önskar inte att SSI ska gå utöver vad forskningen säger. Tvärtom är det förenat med mycket gott omdöme, tycker jag, att hålla sig till de vetenskapliga underlag vi har på det här området, precis som vi gör på alla andra områden när det gäller miljöpolitiken och de faror som är förknippade med strålning och andra risker. 17 (): Jag har en fråga till statsrådet . Anser statsrådet att den påbörjade skogsavverkningen i är förenlig med regeringens förvaltningsansvar som skogsägare via ? 18 Statsrådet (): Det är inte jag som skogsminister som ansvarar för som statligt bolag, utan det gör . Jag får hänvisa den frågan till ansvarig minister för . 19 (): Det är väl ändå så att är ansvarig för skogsfrågorna i regeringen. Det är väl något enkelt och till och med billigt att hänskjuta till en annan minister. Statsrådet måste ju i rimlighetens namn ha satt sig in i ärendet och ha en uppfattning. Det är väl det minsta man kan begära. 20 Statsrådet (): Det är väldigt enkelt att ställa en fråga till fel statsråd. Om frågar mig om skogsvårdslagen är jag beredd att svara att den är glasklar. Här finns en tydlig uppdelning mellan miljömålen och produktionsmålen. Den ska privata och offentliga skogsägare, stora som små, hålla sig till. En gång per mandatperiod utvärderar vi skogsvårdslagen. Är det någon som misstänker att en liten eller stor skogsägare bryter mot den lagstiftning som har ställt sig bakom tycker jag att han eller hon har en skyldighet att anmäla det. Skogsvårdslagen, den kan jag. 21 (): ordnas som bekant en konferens i under temat hur man förebygger folkmord och massmord, . Vid första anblicken blir man givetvis väldigt glad över att ska stå som värd för en konferens av den typen, den fjärde i sitt slag. Det innebär att kanske återigen tar en aktiv ställning i utrikespolitiken, vågar stå upp för global rättvisa och vågar bli initiativtagare till förhandlingar. Men när man tittar lite närmare på vilka som ska komma till konferensen blir man mer skrämd. Inbjudningarna har varit trist ensidiga. är inbjuden men ingen representant för det tjetjenska förtryckta folket. har fått inbjudan men ingen från det ockuperade . har fått inbjudan men ingen från den palestinska sidan, där man nu sätter upp en mur som stjäl land och vatten från palestinierna. Det verkar som om av undfallenhet har valt att bjuda in dem som är enklast att bjuda in och inte vågat ta i de heta potatisarna, vilket kommer att göra det svårt att faktiskt nå någon framgång när det gäller att förebygga folkmord. Därför har jag en fråga till utrikesministern. Hur avser utrikesministern att ansvara för och verka för att inte vid den här konferensen uppfattas ha en utrikespolitik som stöder ockupation eller statsterrorism, som till exempel sysslar med i ? 22 Utrikesminister (): Det handlar alltså om konferensen. Vi satt här och funderade på vilket statsråd som vände sig till. Det är ju som ansvarar för konferensen. Men klämmen på frågan blev väl på vilket sätt regeringen ska agera för att inte konferensen ska uppfattas som att vi inte är intresserade av att bekämpa folkmord. Jag kan bara hänvisa till det engagemang som regeringen har, där konferensen naturligtvis bara är ett sätt att hantera denna fråga. Men i alla andra sammanhang där agerar internationellt för att förebygga, förhindra och ta konsekvenserna av kriser som kan leda till folkmord kommer förhoppningsvis just denna konferens att ge oss nya instrument och nya idéer om hur vi på ett tidigt stadium kan upptäcka när det finns risk för ett folkmord. Då kan vi använda de internationella instrument vi har för att förhindra det. 23 (): Jag är ledsen att utrikesministern inte riktigt uppfattade min fråga. Frågan var: När vi nu ordnar en konferens till vilken vi bjuder flera länder som ockuperar andra länder, dit vi bjuder flera länder som sysslar med stora brott mot de mänskliga rättigheterna, till exempel mot det kurdiska folket eller mot tjetjenerna, hur ska det undvikas att uppfattas som att faktiskt stöder ockupationen och statsterrorismen, och hur ska utrikesministern verka för att undvika det? Tack och lov ordnas det en parallell konferens av Nätverket mot krig till vilken man bjudit representanter för det palestinska folket, till vilken man bjudit personer som kan berätta om situationen i och till vilken man bjudit representanter som kan visa på en större bredd i den svenska utrikespolitiken. Min nästa fråga, som jag hoppas att kan svara på, är om hon och regeringen är beredda att delta också i den konferensen för att försöka få den fulla bilden och inte bara lyssna på ockupanterna. 24 Utrikesminister (): Den här konferensen handlar ju inte om de pågående konflikter vi har i världen. De diskuteras i många andra sammanhang. Det är utmärkt om det även pågår en konferens i anslutning till regeringens konferens som just fokuserar på de pågående konflikterna. Det är ingen tvekan om att de konflikterna behöver uppmärksammas och diskuteras i alla möjliga fora.