prot · GR0967 · 2004-02-11 00:00:00 — har ju haft kommunism i mer än fem årtionden. Det är förklaringen till att kvinnorna och flickorna tvingas lämna . De är kommunismens offer. I är genomsnittsinkomsten per capita. Vad kan den vara i vårt land? Det är dessa enorma inkomstskillnader som driver människor att lämna . Ursprunget till fattigdomen, eländet och de vämjeliga levnadsförhållanden i är kommunismen, det vill säga favoritsystem. Det är bedrövligt. 11 (): Jag vill faktiskt haka på där slutade. Jag hade tänkt ta upp detta innan han tog till orda här. har beskrivit en situation som vi alla beklagar och kämpar emot, nämligen kvinnornas eländiga öden. Men, , varför är de i den situationen? Vilken är anledningen? Har du ställt dig den frågan? Det stavas talibanism och kommunism. Det är bakgrunden till fattigdomen och till att kvinnorna får fly. Vi beklagar att det finns en marknad i för detta, och vi kämpar emot det. Men kom ihåg att det är de totalitära systemen som har lett till detta. Jag har här i min hand en resolution från som tar upp över tio punkter om vad kommunismen har åstadkommit för dessa arma människor som flyr. Det stavas varken Bush eller kristna högern. Dessa orsakar inte att människor flyr till . Det borde du kunna inse. Jag förstår också att utrikesministern tar det personligt och blir engagerad av den kritik som jag framför här. Det finns anledning att göra det. Historien visar att tydligheten i svensk politik inte har varit vad den borde vara. Vi kan se tillbaka och beklaga detta, men det är viktigt att vi förändrar oss framöver och att vi ser att vi har en annan värld att leva i . behöver en effektiv freds- och säkerhetspolitik internationellt. Vi behöver en politik där vi tar parti för de värden vi arbetar för i vårt land. Dessa värden och prioriteringar bör också gälla i utrikespolitiken och vid val av samarbetspartner. Det är väldigt viktigt. Som medlemmar i omfattas vi av många partnerskap och allianser. Jag vill bara nämna ekonomi, handel, konkurrens, jordbruk och så vidare. Men på det försvarspolitiska området förnekar vi värdegemenskapen med övriga medlemsländer genom att aldrig i förväg ställa ut några löften om att ge militärt skydd för de värden som vi alla delar inom EU. I stället för att välja att försvara västerländska värden flaggar vi för neutralitet och alliansrädsla. I frågan om allians med Nato, som har diskuterats här, kan vi konstatera att det inte främst är ett rationellt övervägande om detta är effektivt för . Det är inte heller grundat på huruvida organisationens mål och värderingar stämmer med våra egna. I stället präglas allianspolitiken av att inte behöva ta ställning. En sådan politik är varken klok eller solidarisk och skapar knappast tillit. Vi behöver en öppen, ärlig och mogen politisk debatt om de värderingar som ska styra vårt val av militära allianspartners . Det har aldrig funnits ett bra krig eller en dålig fred. Krig är enfald. Jag har inte försvarat , fru utrikesminister. Krig är primitivt. Krig får aldrig ses som något annat än en sista åtgärd. Man vi kan inte heller blunda för att militära insatser kan vara den enda framkomliga vägen för att stoppa en grym regim från att föröda sitt eget folk. Invasionen av och det lidande den regimen orsakat måste vägas mot ett helt decennium av sanktioner sanktioner som i både första och sista hand drabbat oskyldiga civila. Det finns tillfällen då militära medel måste tas i anspråk. Jag behöver knappast poängtera detta vad avser . Livet visar att man inte stoppar folkmord med politiska studiecirklar! Och man stoppar inte terrorister genom högläsning i Maos lilla röda! och är länder som präglas av våld och osäkerhet. Vilka är det som mister livet i ? Det är irakiska polismän, amerikanska soldater det är människor som försöker skapa stabilitet, utveckling och demokrati. Det är oskyldiga civila medborgare, de människor som poliserna och soldaterna försöker skydda. Orsaken är destruktiva värderingar som självmordsterroristerna bär på och som skapar död och förintelse. En effektiv säkerhetspolitik måste föras med alla till buds stående medel, från politik och ekonomiskt bistånd till militära insatser, men det är oändligt viktigt att vi öppet står för våra värderingar och vårt handlande. Den europeiska unionens säkerhets- och försvarspolitik kommer att vara helt avgörande för vårt lands förutsättningar att leva i fred och frihet. Därför bör förhålla sig solidariskt, med deltagande i dess utveckling. Medlemsländerna kommer att ha många gemensamma intressen att förverkliga, inte minst att möta ekonomisk migration från fattiga grannländer, människosmuggling, internationell terrorism och krishantering och att vara ett verktyg för FN. kommer inte att bli inbjudet till samtalen då de tre stora medlemsländerna ska diskutera framtida former för samverkan. Därför är det desto viktigare att uppträder så engagerat, i den säkerhetspolitiska dialogen, att vi blir delaktiga i de planeringsceller som ska byggas upp för samverkan med Natos mål och resurser. En av hemläxor är att omstrukturera vår egen försvarsmateriel och våra personella resurser, från ett i det närmaste stationärt försvar till ett internationellt väl anpassat system för krishantering både civilt och militärt. 12 (): Låt mig nu kommentera några delar i den utrikespolitiska deklaration som utrikesministern har föredragit. Jag instämmer inte i skrivningen om biståndet. Det står att beslut ska fattas så att biståndet höjs till av bruttonationalinkomsten. Det kan tolkas så att man ska uppnå målet i princip när som helst. Vi kan fatta beslut om att det ska uppnås 2010 eller om att det ska uppnås senare än så, men det viktiga är att biståndet ska återställas 2006. Socialdemokraterna har ett kongressbeslut på detta. Vi i samarbetspartierna är övertygade om att det går att uppfylla detta, och gemensamt ska vi uppfylla det. Vi ska inte dröja med ett återställande av biståndet. Låt mig också säga att skrivningen om konflikten i är mer än lovligt svag. Konflikten i måste hanteras med politiska medel, säger regeringen. Ja, det är svårt att se att ens president skulle protestera, men vad vi har sett är ett krig som på ett systematiskt sätt har drabbat människor, där huvudstaden ligger i ruiner och där människor är på flykt i hundratusental. Vi har också sett en europeisk union som inte har talat klarspråk om de övergrepp som har begåtts. Inte minst under det italienska ordförandeskapet hymlades det med kritiken. åkte till sin vän och till och med stödde kriget i . Den var även då mer än lovligt tyst i sin kritik av det italienska ordförandeskapet. Vi måste vara tydliga, och därför kan man inte ha en folkmordskonferens dit man bjuder in stater som begår just de övergrepp som konferensen ska hantera, utan att bjuda in offren för dessa staters agerande. Till folkmordskonferensen inbjöds men inte . Inte heller i den utrikespolitiska deklarationen nämns med ett enda ord. Det är ett land som ockuperas i strid med FN-resolutioner och i strid med världssamfundets uppfattning. sätter sig över dessa resolutioner och institutioner på ett mycket upprörande sätt. Man kan inte ha en folkmordskonferens dit man bjuder in utan att palestinierna är representerade, för vi vet att den israeliska ockupationen är grunden för konflikten i . Vi vet att krav på överhöghet över palestinska områden är det som omöjliggör en tvåstatslösning med två självständiga demokratiska stater. Man kan inte bjuda in utan att invitera någon representant för det tjetjenska folket, för då döljer man konflikter. Då gör man motsatsen till att klargöra var skiljelinjerna går i politiken . Diplomati är viktigt, men vår uppgift som folkvalda är att företräda åsikter och uppfattningar på ett tydligt och klargörande sätt. Det är vi som ska lägga grunden för diplomatin genom att inte hymla om de konflikter som finns i världen eller deras orsaker. De övergångsregler som regeringen vill införa inför utvidgningen av den europeiska unionen innebär att regeringen helt och hållet har ändrat uppfattning. Vi har suttit i och hört både statsminister och utrikesminister tidigare säga att ingen diskriminering skulle förekomma. De var mycket kritiska mot och som ville skaffa sig möjligheten att genomföra övergångsregler, och skulle aldrig någonsin gå med på något liknande. säger visserligen utrikesministern: Jag oroar mig inte för att människor kommer hit och utnyttjar välfärdssystem utan för att människor ska utnyttjas på arbetsmarknaden. Jag kan tala om för utrikesministern att vi har sagt detta . Vi har sagt att man måste ändra arbetsrätten. Man måste ge fackföreningarna möjlighet att kontrollera kollektivavtal. Vi måste förhindra att människor tas hit och arbetar på villkor som ingen svensk arbetstagare någonsin skulle godta. Vi måste stärka arbetsrätten och se till att de anställdas situation på arbetsmarknaden blir mycket starkare än , men vi ska inte prata om social turism. Vi ska inte tala om människor på ett sätt som diskriminerar dem jämfört med medborgare i de nuvarande EU-staterna. Det är faktiskt ett sätt att underblåsa främlingsfientlighet och rasism. Det finns vidare en del som lyssnat på mitt anförande om kvinnoförtrycket över hela världen men som inte har förstått någonting. Det är inte så förvånande. brukar inte förstå så mycket. När man anger vad kvinnoförtrycket bygger på pekar man ut talibanismen. Det är just det som är fel, , för kvinnoförtrycket existerar här i denna kammare, i vårt eget land och över hela världen. Därför är det så viktigt att bekämpa det var det än uppträder, oavsett hur det ser ut eller vilka former det tar sig. Därför är det också så viktigt att inte reducera kvinnoförtrycket till några extrema regimer eller ideologier utan se att samma mönster, normer och strukturer finns överallt i hela världen men tar sig olika uttryck. säger att hon är glad över att man har bombat bort diktaturer och regimer som vi alla har tyckt varit oerhört obehagliga och vars försvinnande vi gläder oss över. Då är den naturliga följdfrågan: Vilka vill du ska bombas bort härnäst? Jag har gett en rad exempel på kränkningar av mänskliga rättigheter, inte minst kvinnors mänskliga rättigheter. Ska vi bomba , ska vi bomba ? Var ska vi bomba på grund av brott mot mänskliga rättigheter nu när ditt argument om massförstörelsevapen visade sig vara en ren och klar lögn, ? 13 (): Jag är enig med utrikesministern i synen på alliansfrihetens värde för , men jag är däremot inte överens med henne när det gäller övergångsreglerna för de nya medlemsländernas medborgare. Jag ställde i mitt förra anförande en fråga som jag inte fick svar på och som gällde hur länge de övergångsregler som regeringen talar om ska gälla. Jag fick inte heller riktigt klart för mig om utrikesministern var orolig eller inte för överutnyttjande av våra välfärdssystem. Men om utrikesministern och regeringen hyser oro, varför agerar man då inte för att ändra reglerna för alla? Om utrikesministern inte är orolig för välfärdssystemen, varför ser man då de här människorna som snyltgäster? Gäller inte alla människors lika värde även dessa människor, som det så vackert angavs i inledningen av utrikesdeklarationen? Låt mig sedan ta upp vikten av att driva kampen för mänskliga rättigheter. Jag är liksom förvånad över den svaga skrivningen i deklarationen om . Det finns en historia som beskriver vikten och betydelsen av att arbeta för mänskliga rättigheter. En liten flicka går på stranden och kastar fiskar, som av tidvattnet blivit kvar på stranden, lämnade åt sitt öde, tillbaka till vattnet. En fiskare ser vad hon gör och frågar varför hon gör så. Jag räddar dem, svarar hon. Men du kommer ju ändå inte att kunna rädda alla, säger fiskaren, underförstått: så varför bry sig? Flickan svarar: Ja, det är sant, men jag kan rädda den jag har i handen . När det gäller mänskliga rättigheter är det viktigt att bry sig, även om uppgiften är stor. Alltför ofta och vidlyftigt kränks mänskliga rättigheter. Att driva frågor om mänskliga rättigheter är att outtröttligt bilda och driva opinion överallt, också där detta förekommer. Men kampen för mänskliga rättigheter kan inte heller få göra halt vid nationsgränsen. Där är lydelse och tolkning när det gäller respekt och att inte lägga sig i staters inre angelägenheter föråldrad och förlegad. Det är inte rimligt att förtryckare ostört ska kunna få misshandla sin befolkning under skydd av principer eller med stöd av internationell rätt. Statsgränsen kan inte få vara diktatorers vän. Kosovooperationen är ett exempel på att kampen för mänskliga rättigheter ändå vunnit på statssuveränitetens bekostnad. Därför inte bara kan utan måste FN ta på sig rollen att agera för att värna demokrati och individuella mänskliga rättigheter, också då det står i strid med enskilda länders suveränitet. Endast det samlade världssamfundet kan agera med den legitimitet och den kraft som krävs i ett sådant sammanhang. Vårt gemensamma agerande inom FN:s ram kan vara avgörande för att uppnå en världsordning som sätter mänskliga rättigheter före skurkstaters suveränitet. Det är dags att ta första steget mot en förändrad rätt, en så kallad lex ferenda och ändra princip om den nationella suveräniteten som gräns för kampen för mänskliga rättigheter. bör ta täten i det arbetet. Är regeringen beredd att ta ett sådant initiativ? 14 (): är ledsen för att det klankas så mycket på EU och för att regeringen och kanske möjligtvis hennes eget parti inte förankrar EU-politiken bättre i . Jag skulle vilja fråga dig, : Har du inte tänkt på att det kan ha att göra med vad människor iakttar att EU är på väg till, och att det faktiskt handlar om ett ganska klarsynt sätt att se på den utveckling som har lett till mer militarisering av EU och till högre murar, sämre flyktingpolitik och en konstitution som kommer att göra EU till den superstat som åtminstone mitt parti har varnat ? talar också om generöst bistånd. Jag skulle vilja uppmana alla som lyssnar på den här debatten att ta del av förslag till budget, både vad gäller bistånd och vad gäller samarbete och avgifter till olika internationella organisationer. är en omvittnat skicklig polemiker, men tar lite gent i sina bevisföringar. Han vill leda i bevis att skulle ha fått sitta kvar om jag hade fått bestämma. Det var inte där vår tyngdpunkt låg, och det vet han. Diskussionen då handlade om mandatet: Vem ger vem rätt att bomba var, och varför? Han säger också vad gäller att han inte vill ha en kortsiktig politisk stabilitet den är farlig. Vad har vi skapat i ? En kortsiktig stabilitet som varade någon månad efter krigets avslutande. Hade jag fått bestämma, , då hade vi haft en långsiktig stabilitet i . Då hade borttagandet av diktatorn skett på demokratiskt sätt, underifrån, och med ett retoriskt, diplomatiskt och moraliskt stöd med kraft från hela omvärlden, styrt av kanske främst FN. Både och behöver vara lite tydligare med om de är med eller mot regeringen vad gäller de övergångsregler som är ett av de fokus vi har i dagens debatt. Vill ni eller vill ni inte att människor ska kunna komma in inom ramen för EU-samarbetet och börja arbeta här? Vad är villkoren, och varför ska detta förhandlas? säger att de tycker att regeringen bara står bredvid och kritiserar. Jag skulle vilja säga: Tänk om de gjorde det ändå! På min mejl nås jag av desperata anrop från en vän i , där ett folkligt uppror sakta växer fram med bland annat hungerstrejker som riktas mot diktatorn . De har stort behov av support och uppmärksamhet utifrån. Hörs det någonting från den ? Det patetiska globala kriget mot terrorismen, som visst kan tas till förevändning för hur många dumma restriktioner som helst, har lett till att inte vill bevilja visum till adopterade svenskar som har kommit hit från till exempel eller därför att de anses vara presumtiva terrorister. Protesterar UD mot de här befängda kraven? Mellan och finns ett färdigt fredsfördrag och en överenskommelse om hur man ska gå till väga med demarkeringsarbetet för gränsdragning. Men en part vägrar , och krigshotet hänger i luften. FN är passiva. Och var finns den kamp för att hejda ett nytt krig mellan och ? I ska snart släppa greppet om ockupationen, och ett rättvist eget styre ska upprättas. Där kunde till exempel frågan om kurdernas autonomi lösas, om FN och världen tryckte på. Var finns den påtryckning på FN? I utkämpas det sista afrikanska , där inte släpper greppet om sahariernas frihet och man vägrar implementera . Har någon någonsin läst en indignerad artikel från någon svensk minister i den frågan? Hopp och oro blandas nu både i och mellan och efter deras respektive färska fredsöverenskommelser. Det är sköra lägen som kräver tydlighet och konsolidering från omvärlden för att inte allt ska rasa samman. Var finns den moraliska stöd för att säkra en spirande fred? Och även om det står i den utrikespolitiska förklaringen, så undrar jag: Vad sysslar ni med på UD när sitter kvar på Guantánamobasen? Hur ska agera om man inte uppenbart kan försvara sina medborgare emot internationella förbrytelser och en så godtycklig behandling? Och så : Den tystnad och den passivitet vad som än sägs i kammaren som har präglat svensk utrikespolitik vad beträffar ockupation av och det skamliga bygget av en ny mur i världen som klyver folk och skapar skräck och förstämning, och inför detta krig mellan två folk, men med bara en armé, är fullständigt oacceptabel. Vi kräver synbart, hörbart, läsbart och kännbart avtryck av svensk utrikespolitik, humanitet och civilkurage i världen. Så snälla utrikesministern: i gång! 15 Utrikesminister (): Jag ställer mig frågande inför påstående om att skulle vara ensidigt i . Det är fel i alla avseenden. Men jag håller likafullt med om att vi måste kunna göra mer när det gäller den konflikten. har fortfarande inte angivit något skäl till att vi skulle ändra uppfattning om vår alliansfrihet och gå med i Nato. anger sina skäl för svenskt Natomedlemskap. Jag har inget emot att vi fortsätter att diskutera kring det. Men jag noterar att inte anger ett enda exempel på det han beskyllde oss för tidigare, nämligen dubbelspel och förljugenhet. Jag hoppas att jag kan tolka det som att tar tillbaka de beskyllningarna. påstår att EU och skulle vara tysta när det gäller och att vi inte skulle kritisera agerande i det sammanhanget. Ingenting kan vara mera fel. har, både inom ramen för EU, på egen hand och inom ramen för , kritiserat agerande i . Jag och andra kritiserade Berlusconi på ett ganska uppseendeväckande sätt egentligen, tror jag när han inte företrädde EU:s ståndpunkt i den situationen utan gav ett intryck av att EU inte var starkt kritiskt mot att inte hade uppfyllt sina åtaganden och dragit tillbaka trupper och i övrigt mot agerandet i . tycker att det inte finns någonting i utrikesdeklarationen om det som man kallar Greater Middle East. Men, , det finns en svensk beteckning, och den frågan går att återfinna under större Mellanösternregionen i utrikesdeklarationen. Jag kan hänvisa till att läsa innantill vad som står där. måste vara mer försiktig med orden. Vi har aldrig talat om snyltgäster. På hans fråga om hur länge vi ska ha övergångsregler när det gäller arbetsmarknaden är naturligtvis svaret: Så som möjligt. Den yttersta gränsen finns redan angiven i EU:s eget regelverk. vill veta om vi tänker agera i EU:s parlament mot tiotimmarsregeln. Regeringen är ju inte företrädd i parlamentet, utan det får vi väl överlåta åt parlamentsledamöterna. kommer dock att söka efter lösningar som undanröjer de problem vi ser som kan uppstå övergångsvis på arbetsmarknaden. Tiotimmarsregeln är kanske en fråga som är av betydelse i det sammanhanget. Avslutningsvis vill jag säga att det egentligen finns en ganska stor enighet över partigränserna när det gäller utrikespolitiken. Den är större än man kanske kan få intryck av när man lyssnar på en del av inläggen här. Det gläder mig. är ett litet land. Vi har inte de resurser och den personal som stormakterna har. Men vi har ambitionen att påverka den globala utvecklingen, som nationer och aktiva medlemmar i . räknade upp en rad konflikter och frågade var finns. Vi finns och vi agerar. Vi är ett litet land men vi är ändå betydelsefulla. Vi kommer att höja våra ambitioner. har inte mest personal i FN-tjänst, men vi är faktiskt det land som deltar i de flesta FN-uppdrag. har inte högst bruttonationalinkomst men tillhör de främsta bidragsgivarna till många utvecklingsländer. är ingen stormakt, men det finns i vårt land en stark tro på alla människors lika värde och rättigheter och på internationalismen, på att vårt land i samarbete med andra kan och bör påverka. Det är det vi gör, och det ska vi fortsätta att göra. Vi agerar på basis av de värderingar som vi har, för mänskliga rättigheter, folkrätt och fred och demokrati i vårt närområde, i och globalt. 16 i (m): Det finns en mängd goda skäl i Natofrågan. Det är ett som är överordnat, och det handlar om inflytande att få sitta med där besluten tas och kunna påverka. Jag tror också att vi från vårt land på så sätt skulle kunna vara mer delaktiga i den transatlantiska länken. Även när det gäller den utveckling som vi nu ser i EU av säkerhetspolitiken tror jag att det vore bra om var med där för att påverka utvecklingen och tillvarata svenska intressen. Ytterligare ett skäl är det faktum att vi redan är med så mycket. Vi har något av en norsk EU-position: Vi betalar och anpassar oss, men vi är inte med och påverkar besluten. Det vill jag ändra på. Jag vill ha inflytande, det är framför allt vad det handlar om. Jag har aldrig givit uttryck för att jag är glad över bombningar. Men jag tror, till skillnad från , att ett starkt engagemang för frihet, fred, säkerhet och mänskliga rättigheter bäst gagnas i samarbete som är konkret över nationsgränser samt att vi också måste ha en yttersta garant för att säkra dessa värden. Jag vill tacka dig, , för denna vår första debatt. Du valde att citera . Vi minns henne och hennes engagemang för frihet och trygghet, precis som du sade, men också kampen mot massförstörelsevapen. Jag kan nu konstatera att det vi sett är ett fullkomligt genombrott vad gäller diktaturerna , och , faktiskt i spåren efter , gripandet av och ett ökat internationellt engagemang mot massförstörelsevapen. Det har hänt saker. Det har inte bara pratats i internationella organ. Vi har kunnat se en del resultat som på sitt sätt bidrar till den frihet och trygghet vi vill se. 17 (): Låt mig börja med att tacka men också trots allt återkomma med några frågor som jag tycker förtjänar att tas upp. Det är väldigt viktigt med tiotimmarsregeln. Om regeringen skulle engagera sig för att få den egna partigruppen i att ta upp frågan skulle det ha en stor betydelse. Det är ett formativt skede i . Det är klart att det är parlamentarikerna som röstar. Men det finns naturligtvis andra som också kan ha ett mycket stort inflytande i processen. Jag har inte fått något svar på hur regeringen tänker följa upp uttalande om att regeringen aldrig har varit för ett europeiskt försvar. Hur ska ni göra? Hur ska ni följa upp detta uttalande? sade ingenting, hade kanske ingen idé om hur man skulle bekämpa antisemitismen inom Europeiska unionen. Jag vill lyfta fram någonting som är viktigt och som står i utrikesdeklarationen. Det står så här: Statssuveräniteten kan inte längre vara ett legitimt skydd bakom vilken massiva brott mot de mänskliga rättigheterna tillåts fortgå. Det är ett oerhört viktigt principiellt ställningstagande, och denna avvägning är inte lätt. Det som står här är mycket bra, inte minst i ljuset av det som skedde i . Jag ska bara konstatera att , om hon läser anförandena 32 och 33 i protokollet från , kommer att finna att hon framförde en oriktig verklighetsbeskrivning alldeles , att hon egentligen tyckte någonting annat. Hon sade så här : Ja, jag tycker att de det vill säga alliansen i ska packa ihop och gå därifrån. Jag tycker att det är ett värre ont , med det pågående kriget, än grymhet och den diktatur som han har utövat.