prot · GS0916 · 2004-10-19 00:00:00 — Så är det åtminstone i våra trakter, men vi kanske är lite unika i Västbo i . I sådana här sammanhang skapar det dessutom ett politikerförakt hos dem som betraktar ett skådespel där raka frågor ställs men inga svar ges. Finansministern ger verkligen ordet arrogans ett innehåll, och jag beklagar det. Jag kräver inte respekt för mig själv, vilket naturligtvis vore för mycket begärt. Men möjligen kunde finansministern visa någon respekt för riksdag. Talmannen representerar svenska folket, och jag tror att de också tycker att ett svar borde lämnas. Jag ska ge finansministern en förnyad möjlighet att svara både hyfsat och redigt. Jag utgår från att kunskapen finns. Är EU-avgifterna dubbelredovisade i utgiftstaket? Varför har bönder valts ut till att svara för budgetregleringen? 22 Finansminister (): Utgiftspartiet är ett parti som varit med och fördärvat statsfinanser och som trängtar efter att få komma tillbaka och fördärva dem. Vi har sanerat svensk ekonomi efter , , och härjningar i svensk offentlig ekonomi . När vi äntligen fått ordning på svensk ekonomi, skapat respekt och klarat det så kallade utgiftstaket kräver riksdagsledamöter att vi ska spräcka utgiftstaket igen. Vill vi att sådana riksdagsledamöter ska ta ansvar för landets ekonomi ? Nej, spåren förskräcker. När hänvisar till andra länder och säger att de kan betala ut vill jag säga: Ja, det finns andra länder som spräcker sina utgiftstak, länder som inte sköter sin ekonomi, men det är ingenting för att ta efter. Det ska vara ordning och reda i svensk ekonomi, och så är det också. Det innebär att vi håller våra utgiftstak, vi håller våra budgetbestämmelser och vi varken dubbelredovisar eller på annat sätt ger en oriktig beskrivning av vår ekonomi. Dessutom följer vi de spelregler som Europeiska unionen fastställt. Att stödet till jordbruket ska utbetalas , har EU bestämt. Och jordbruket är inte, som sagt var, någon statligt anställd näring utan det handlar om fria företagare som gör ett utomordentligt gott arbete och också får ett stort stöd av samhället och Europeiska unionen. Vissa år har regeringen betalat ut stödet . Andra år har stödet betalats ut . Det har varierat . Så kommer det säkert att vara också i fortsättningen, men vi kommer att hålla oss till regelverket. Vi kommer inte som att hitta på ett eget regelverk och förespegla landets jordbrukare att några andra regel gäller än de som EU fastställt. Jag vet att det finns en del som säger att andra länder betalar ut tidigare. Det har också gjort. Detta kan variera mellan åren. ser vi ett där de flesta länder tyvärr har stora underskott i sina budgetar. Till dem hör inte . Åtminstone så länge centerpartister inte släpps in i regeringen ska vi i inte behöva ha stora underskott i våra ekonomier. Att i början av den socialdemokratiska regeringsperioden 19941998 tog ansvar ska det naturligtvis ha heder av, men det var ett annat Centerparti . Dagens Centerparti, som är lierat med Moderata samlingspartiet, har inget som helst samband med det parti som en gång tog ansvar för svensk ekonomi. Dagens Centerparti är ett utgiftsparti som tycker att vi ska spräcka utgiftstaken. Jag vill gärna framhålla att regeringen har stor respekt för det arbete som görs inom jordbruksnäringen bland landets jordbrukare. Vi har föreslagit att sänka dieselskatten med för jord- och skogsbruksmaskiner, och jag hoppas att beslutar om detta. De innebär att vi tillför jord- och skogsbruken brutto; det blir netto. Det är ett starkt stöd till landets jordbruksnäring och skogsbruk. Vi föreslår också att arvs- och gåvoskatten slopas, vilket är ett starkt önskemål bland annat hos jordbrukets företagare och andra småföretagare. Jag hoppas att kammaren kommer att fatta beslut även om detta. Också det ger ett starkt stöd till jordbruket. Vidare föreslår vi att vi på andra områden exempelvis ska se till att ställa mer kapital till förfogande för de mindre företagen. Det gäller naturligtvis även jord- och skogsbrukens företag. Jag kan slutligen konstatera att om vi också i fortsättningen ska ha ordning och reda i ekonomin får vi hålla oss till spelreglerna. Vi kan därför inte acceptera den form av utgiftsexplosion som företräder. 23 (): Jag tror att publiken på åhörarläktaren säger: Tack, finansministern, för valtalet. Det är ju dem finansministern vänder sig till. Andra länder tar hem sina EU-pengar till en näring som de är rädda om. Om detta har här ställts frågor, men fortfarande har inga svar lämnats. Vi har inte pratat om att skulle ha andra regler än övriga EU-länder, men det vi säger verkar inte gå in. Vi säger att de andra länderna är måna om sin näring och ser till att ta hem pengarna så fort de någonsin kan medan gör tvärtom. Jag kan inte låta bli att säga något om dieselskatten. Det sades så flott att det var fråga om , men det blev ju bara 1:70. Det var väl den där tummetotten. Den ekonomiska situationen i svenskt jordbruk är sådan att det inte finns utrymme för de höjda kostnaderna i produktionen som de senarelagda utbetalningarna innebär för bönderna. De höjda kostnaderna i form av räntekostnader är en följd av att många bönder måste ta banklån för att betala räkningar. Eftersom utbetalningarna inte är en kostnad för borde ambitionen i stället vara att pengarna utbetalas för att på så sätt bidra till den samhällsekonomiska utvecklingen i stället för att motverka den. En långsiktig lösning av hanteringen av EU-ersättningar måste genomföras. Det är inte rimligt att en hel näring ska sväva i ovisshet om när den får sina EU-ersättningar. En jordbrukare sade bland annat så här: När vi bönder ska fylla i EU-ansökningarna är allt så petnoga. Då kan minsta lilla fel betyda att vi missar stora bidrag. Men när vi ska få våra pengar är det inte så noga längre. Jag vet att finansministern gillar mjölk. Jag hoppas att det är svensk mjölk som ministern vill ha även i fortsättningen. Visa det genom att säga några goda ord om jordbruksnäringen. 24 (): Finansministern höjer rösten och svarar inte på våra frågor. Det här är inget torgmöte, finansministern. Det är en allvarlig diskussion i riksdag. Jag ska verkligen försöka att hålla den på det planet. Jag och är fullständigt överens med det som finansministern nu säger fastän han inte handlar så. Staten ska sköta sin ekonomi och ha en rejäl buffert i statsbudgeten så att man slipper sådana här situationer. Det är fullständigt förenligt för mig och att hävda att vi ska göra det, men vad gäller den här lilla delen måste ta hem böndernas pengar från och inte låta dem ligga kvar därnere. Lantbruket och livsmedelsproduktionen betyder mycket för både ekonomiskt och ekologiskt. är lönsamheten mycket pressad i näringen. Det tillsammans med den radikala frikopplingen av EU-ersättningarna från kravet på produktion gör att risken är mycket stor. Jag är allvarligt oroad att världens bästa livsmedelsproduktion riskerar att minska kraftigt och i praktiken flytta utomlands. Det är bra att regeringen äntligen sänker dieselskatten en del. Men tyvärr neutraliseras den positiva signalen till stor del av att enda handelsgödselskatt cementeras. Det vi nu har diskuterat handlar inte om lika stora pengar. Men det uppfattas ändå bland hårt pressade småföretagande bönder som en tydlig signal om hur regeringen ser på och behandlar sin jordbruksnäring i jämförelse med övriga EU-länder. Det skadar både småföretagandet och jordbruket att ni agerar så här, finansministern. Jag vill slutligen med stort allvar uppmana regeringen att ta hem mjölkböndernas pengar som ligger klara i och de övriga ersättningarna innan november månads slut. Det kostar inte ett dugg. Varför vill finansministern skjuta upp hemtagandet av böndernas pengar? Den stora vinnaren är EU som tjänar räntemiljoner. De stora förlorarna är bönder som till skillnad från sina EU-kolleger drabbas av stora räntekostnader och likviditetsproblem. Vad är det för politik från en regering som är tillsatt att tjäna intressen och faktiskt även dess bönders intressen? 25 (): Jag satt på mitt rum och lyssnade till debatten och kunde inte låta bli att gå hit. Runtomkring i finns en mängd småföretagare som sliter hårt med ett stort engagemang för att förverkliga sina idér. De skapar levebröd för sig själva, för dem som är anställda och framför allt för staten. Deras förutsättningar ska vara klara spelregler. De ska veta vad som gäller. I det här fallet handlar det om enorma pengar för en till antalet liten näring. Den ska stå för hela ansvaret att hålla budget i balans. Vi har hört tala om vilket utgiftsparti jag och mina kamrater tillhör. Jag skulle vilja glädja finansministern med att lägga fram ett helt annat förslag som kanske tilltalar dig, även om jag inte håller med om det du har sagt förut. I debatten är det väldigt lätt att man ställer jordbrukarna mot statsanställda, eller jordbrukarna mot dem som ska få sina barnbidrag. Det är ett tecken på hur frustrerad man känner sig över detta. Men det finns en annan del. Vi skulle kunna gå in och solidariskt visa att vi ser att jordbrukarna har en tuff situation. Det handlar om din och min lön. Det kan vara lite väl nätt att göra några förändringar . Men jag ställer mitt arvode till förfogande för för att visa att jag är solidarisk med dem som får ännu tuffare förutsättningar. Jag undrar om ställer upp på detsamma. 26 Finansminister (): Utgiftspartiet är ibland ett populistiskt parti. Det fick vi alldeles bekräftat. Den tar hem varenda krona från och Europeiska unionen som vi är berättigade att använda för det svenska jordbruket. Ingen svensk jordbrukare behöver vara orolig för att man inte får ut precis allt vi kan ta ut från Europeiska unionen i form av de medlemsavgifter vi har betalat in och som ska återgå till jordbruket. Vi har dessutom särskilt uppmärksammat det svenska jordbruket. Vi har inte bara, som centerpartisterna säger här, talat väl om det svenska jordbruket. Det räcker inte att tala väl om det svenska jordbruket. Det är inte tillräckligt. Vi har gjort aktiva insatser för att stödja det svenska jordbruket. Vi sänker dieselskatten med . Vi tar bort arvs- och gåvoskatten. Det kostar 2½ miljard kronor. Det kommer många svenska jordbrukare att ha stor nytta och glädje av. Det har varit ett starkt önskemål från småföretagen och jordbrukets organisationer och företag. Vi talar inte bara väl om jordbruket. Vi gör också aktiva insatser. Men det som är skillnaden mellan regeringen och är att vi också gör det i ett läge med respekt för utgifterna och utgiftstaket. Vi föröder inte svensk ekonomi en gång till som skedde med regeringen . Vi vill inte ha tillbaka den ekonomin en gång till. Det är därför vi varnar och alla andra för att gå i armkrok med och Bildts efterträdare, som är vårdslösa med våra skattepengar. Jag vill säga att det inte är jordbrukare som löser utgiftstryck. Det är alla som får ta del av det. Det är utbildning, forskning, försvaret och biståndet. Alla bidrar till att vi ska sköta ekonomin i fortsättningen. Det tycker jag är ett viktigt budskap. Det borde också tänka på. 27 (): Jag kan till hålla med om att det var populistiskt. Regeringens förslag är också populistiskt. Det man gör när man låter en näring stå för så stor del som 8,3 miljarder för att hålla budgeten i balans är att vara populistisk fast i andra grupper. På det sättet är vi precis lika goda kålsupare. Vi har jordbrukare hemma som har gått till och begärt uppskov. Jag hoppas att det klara besked som kommer därifrån kommer att vara att de självklart får anstånd. De ska inte behöva betala skatt för de pengar som de inte har fått ut eller kommer att få ut under det här året. Jag tycker också att det finns ett renlighetskrav för när han har stått här och i tre eller fyra inlägg talat om hur utgiftspartiet agerat tillsammans med sina borgerliga kamrater. Jag tror inte att det har undgått någon hur situationen såg ut när vi tog över 1991 och regerade . Vi har också varit med och sanerat svensk ekonomi. Sedan har Socialdemokraterna lyckats köra den i botten igen. Vi befinner oss i samma situation i många avseenden som vi gjorde då. Vi lånar pengar till vår välfärd. Jag återkommer till mitt krav. Är finansministern beredd att lämna lönen för innestående som ett solidaritetstecken till jordbrukare? 28 Finansminister (): måste man också lyssna på svaren när man ställer frågor. måste man faktiskt hålla sig till de korrekta uppgifterna. Här talar vi inte om ett stöd på några som det diskuteras om det ska betalas ut , december eller januari, som nämndes här i senaste inlägget. Det handlar om ett par miljarder kronor. Vi måste vara korrekta. Vi kan inte som stå här och säga att vi har samma situation just nu som 1994. Då var statsfinanser fullkomligt sönderkörda, vi hade ett underskott på av bruttonationalprodukten och statsskulden var på . Det är genant om har den uppfattningen. Det är utomordentligt allvarligt om man gör ett sådant påstående, som har alla fel som man kan åstadkomma. Då får man faktiskt gå hem och försöka titta efter lite bättre i böckerna. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:34 om remissrätten för företagsläkare 29 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta vad gäller förslag till förändring av regelverket så att patienter slipper komma i kläm genom att företagsläkare inte kan remittera patienter till sjukgymnaster. Landstingen kan i stor utsträckning själva sätta upp regler för i vilka fall remiss krävs för att en patient ska få tillgång till viss landstingssubventionerad hälso- och sjukvård. Det är till exempel vanligt i många landsting att det krävs en remiss från läkare för att en patient ska få tillgång till subventionerad sjukgymnastbehandling. Remiss får dock inte krävas för läkarvård inom specialistkompetenserna barnmedicin, gynekologi eller psykiatri. Landstingen kan vidare även besluta om vilka regler som ska gälla när företagshälsovården eller annan privatpraktiserande hälso- och sjukvårdspersonal som inte har offentlig finansiering remitterar patienter till den allmänna hälso- och sjukvården. Jag vet att reglerna skiljer sig i olika delar av när patienter remitteras från företagshälsovården till den offentligfinansierade sjukvården. Ett landsting kan till exempel sätta upp regler rörande rätten till ersättning från för röntgen och laboratorieundersökningar. i har ställt upp som krav på företagshälsovården att de själva ska kunna erbjuda sjukgymnastik. Om de inte kan erbjuda sådan behandling har företagshälsovården ingen rätt till landstingssubventionerad medicinsk service. Jag tänker inte närmare kommentera de regler som i har ställt upp när det gäller företagshälsovård och sjukgymnastik. I sammanhanget vill jag emellertid påpeka att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att se över vissa frågor som gäller företagshälsovård. Utredningen omfattar frågor om när och hur krav ska kunna ställas på att en arbetsgivare anlitar företagshälsovård. Den ska behandla frågan om utbildning av företagshälsovårdspersonal, liksom kvalitetssäkring av företagshälsovården. Därtill ska den ta upp samverkan mellan företagshälsovården, landstingens sjukvård och samt hur den särskilda kompetens som finns inom företagshälsovården bättre ska kunna utnyttjas i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Uppdraget ska redovisas . På olika håll, exempelvis i , har man prövat samverkan genom avtal mellan företagshälsovård, sjukvård och . Företagshälsovården kompletterar primärvården och med specialkunskaper om rehabilitering och arbetsmedicin. I gengäld får företagshälsovården remissrätt till specialistfunktioner, tillgång till röntgen, laboratorier etcetera. Företagshälsovården ersätts för första besök och för besök efter remiss. Frågan om en vidare tillämpning av denna eller liknande modeller ligger inom det nämnda utredningsuppdraget. Häri ligger också frågan om vilka åtgärder som är möjliga och lämpliga för att sådana avtal ska komma till stånd. Frågor kring företagshälsovårdens organisation och arbetssätt i stort bör ställas till ansvarigt statsråd för sådana frågor, . 30 (): Inte blev det tydligare vad statsrådet vill efter att vi har tagit del av statsrådets svar. Jag ska därför vara extra tydlig, och fråga så här: Vad vill statsrådet? Vilken åsikt har statsrådet? Vad anser statsrådet? Vad tänker statsrådet göra med anledning av de problem jag redovisar i min interpellation, nämligen att i har beslutat att privata sjukgymnaster med så kallat samverkansavtal inte längre får ersättning för de behandlingar som ges efter remiss från företagsläkare? Det är problemet. Min fråga ställs med anledning av faktiska händelser i en del av landet, där man också tar stöd i en lag. Som statsråd är det väl rimligt att man redovisar vad man har för avsikt att genomföra man innehar uppdraget? Det är åtminstone min förhoppning. Jag har trott att det också är de flestas inställning när man går in och åtar sig uppdraget som statsråd att man avser att göra förändringar. kanske statsrådet är mer av en systemkramare än vad jag någonsin kommer att bli, men trots det var det min förhoppning att statsrådet åtminstone i det här specifika fallet ville redovisa någon åsikt och någon vilja till förändring. Så här kan det nämligen inte få fortsätta att vara! 31 Statsrådet (): Min uppfattning är att det är en rimlig ordning att det är landstingen som styr över vilka regler som ska gälla för remisskrav. Jag har inte för avsikt att ta initiativ till några förändringar . Däremot tycker jag att det är viktigt att vi utformar företagshälsovården så att den kompetens som finns inom företagshälsovården på bästa sätt kan användas när det gäller framför allt rehabilitering av den som är sjukskriven. Då kan frågan om sjukgymnastik vara aktuell. finns det en utredning som blir klar och som särskilt har fått i uppgift att ta hänsyn till situationen såsom den har beskrivits i , där man har prövat samverkan mellan företagshälsovården, sjukvård och . Där är det så att företagshälsovården kompletterar primärvården och med specialkunskaper om rehabilitering och arbetsmedicin. I gengäld får företagshälsovården remissrätt till specialistfunktioner, tillgång till röntgen och laboratorier etcetera. Jag tycker att det verkar vara en bra ordning. Utredarna har till uppgift att titta på om den här så kallade Värmlandsmodellen kan användas på fler ställen, och om det i så fall krävs några åtgärder som är möjliga och lämpliga för att den modellen ska kunna användas över hela landet. Vi avvaktar utredningen, men den faller inte under mitt ansvarsområde utan under statsrådet . 32 (): Statsrådet sade att vi ska ta vara på den kompetens som finns hos företagsläkare och sjukgymnaster. Det gäller i allra högsta grad också privata sjukgymnaster. Det blir lite förunderligt när statsrådet skickar signaler om att hon inte tänker kommentera ett missförhållande som råder. Missförhållande var inte statsrådets uttryck utan mitt; det ska jag vara tydlig med. Men detta är en åsikt som jag delar med många som är verksamma och som kan ta del av verksamheten som den är utformad i i . Konsekvensen av detta är ett slag mot de privatpraktiserande sjukgymnaster som bedriver sin verksamhet. Det är också ett slag mot företagsläkarnas möjligheter att förskriva behandlingar. Sist som slutligen är det också i det här fallet patienterna som drabbas genom att deras möjligheter att få del av vad som synes vara en självklar rättighet för andra beskärs på det här sättet. i intar en särställning i det här fallet, och säger sig göra det med stöd av lag. Då är det väl rimligt att vi ändrar lagen, eller vad tycker statsrådet? 33 Statsrådet (): Såsom jag förstår situationen i har möjlighet att själv fatta beslut om vilka regler som ska gälla för remisskrav inom vården. Man kan självfallet ha olika uppfattningar om hur detta bör utformas och vad som ger bäst effekt och bäst resultat. Men som jag förstår frågan är det inte en fråga som kräver någon lagändring. Jag är inte heller beredd att ta initiativ till någon sådan. 34 (): Vi kan också ställa oss frågan i ett nationellt perspektiv där vi hävdar likvärdighet och rätt till likvärdig vård på lika villkor. Det kan väl vara rimligt att också fråga sig varför man inte i ett landsting ska få samma möjligheter som ges i ett annat landsting. Här tillämpas det särregler för privata sjukgymnaster som i samverkan med företagsläkare vill jobba för att rehabilitera patienter. Dessa regler tillämpar man tydligen med stöd av statsrådet. har regeringen själv den målsättningen att man ska halvera kostnaderna för sjukskrivningarna. Om man ska lyckas med det, förutsätter det väl också att man lyckas få en fungerande vårdkedja. Sedan kan man också ställa sig frågan, vilket jag tycker är i allra högsta grad rimligt, om inte verksamma sjukgymnaster och företagsläkare ska få agera på lika villkor. Det tycker jag är en i allra högsta grad rimlig regel som bör gälla nationellt. När lagen ger ett sådant utrymme förutsätter det att lagen ändras. 35 Statsrådet (): Likvärdig vård på lika villkor brukar knappast vara ett kännetecken för parti. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi har en likvärdig vård på lika villkor. Detta behöver inte alltid innebära att reglerna för dem som ska utöva den vården ser likadana ut. Landstingen har möjlighet att göra prioriteringar, till exempel när man knyter entreprenadavtal. Landstingen kan också fatta sina prioriteringsbeslut när det gäller frågan om hur man vill hantera remisstvånget. Det är en möjlighet som landstingen har, och som jag anser också fortsättningsvis ligger inom landstingens kompetensområde. Där har vi möjlighet till en demokratisk styrning och att påverka den prioritering man vill göra i respektive landsting. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 9 § Svar på interpellationerna 2004/05:14, 15, 21 och 28 om flyktingmottagandet i kommunerna 36 Statsrådet (): , , och har frågat mig dels vad jag avser att göra för att mottagandet av asylsökande bättre ska kunna integreras i kommunens verksamhet, dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att stödja goda exempel i kommunerna. Jag har vid ett flertal tillfällen i betonat kommunernas viktiga roll när det gäller mottagandet av asylsökande. Kommunerna ansvarar främst för förskola, skola och skolbarnomsorg till asylsökande barn och vissa insatser enligt socialtjänstlagen. För asylsökande ensamkommande barn har kommunerna ett särskilt ansvar till exempel för att utse gode män. Genomförandet av flera insatser inom asylmottagandet utgör därmed en integrerad del i kommunernas verksamhet. Staten har huvudansvaret för mottagandet av asylsökande. Det innebär bland annat ett ansvar att erbjuda lämpligt boende för de asylsökande som inte kan ordna ett boende på egen hand. Det statliga huvudansvaret innebär dessutom att prövar frågan om ekonomiskt bistånd till asylsökande som inte kan försörja sig själva. Därutöver ska verket ge de asylsökande möjlighet att delta i organiserad verksamhet, till exempel svenskundervisning. har en viktig uppgift att på ett flexibelt och kostnadseffektivt sätt organisera och planera mottagandet utifrån variationer i antalet asylsökande. Jag avser inte att föreslå några större förändringar i den nuvarande ansvarsfördelningen mellan stat och kommun när det gäller mottagandet av asylsökande. Enligt kommunallagen har kommunerna inte rätt att på entreprenad för räkning driva ett anläggningsboende för asylsökande. Däremot har kommunerna med stöd av bland annat socialtjänstlagen ett visst ansvar för alla som vistas i kommunen oavsett om de är asylsökande eller inte. Så till frågan vad jag avser att göra för att stödja goda exempel i kommunerna. Jag vill här understryka att samarbetet mellan stat och kommun är viktigt för ett väl fungerande mottagande av asylsökande. Jag är därför mycket positiv till det engagemang för mottagandet som finns i flera kommuner.