prot · GS0949 · 2004-12-13 00:00:00 — Helt lätt är det alltså inte, men det ska nog ordna sig. ska det här vara möjligt. Det är roligt att höra omsorgen, som jag delar, om alla studenter som också är föräldrar till barn. Man måste dock komma ihåg att är det några som står som segrare med det här budgetförslaget så är det faktiskt barnfamiljerna med höjt barnbidrag, höjt tak i föräldraförsäkringen och så vidare. Ett starkt stöd till barnfamiljerna finns faktiskt i budgetpropositionen. Jag tycker också att det är jätteroligt att fler äldre nu får möjlighet att läsa med studiemedel. Det kommer att ha stor betydelse speciellt för kvinnorna, för det är de som deltar i vuxenutbildningen. Sedan måste jag ytterligare en gång kommentera och förslag. Ni vill minska anslagsramarna, med 130 miljoner och med 200 miljoner. pratar ni om att ni helt vill avskaffa fribeloppet, och det tillskjuter ni inga medel för. Det är ju självklart att om man avskaffar fribeloppet kommer man också att öka kostnaderna för studiemedel. Sammanlagt måste det här betyda att ni förväntar er en ganska kraftfull sänkning av antalet studerande med studiemedel. Då är det helt klart och tydligt, med åberopande av det som och jag diskuterade i den förra debatten, att det är de vuxenstuderande det handlar om. Det är eleverna på folkhögskola, , och den nästan totala avlövningen av komvux. För del är det 900 miljoner när det gäller det statliga stödet till utbildning av vuxna. Man kan bara konstatera att och inte tycks dela övriga partiers ambition att ge både ungdomar och vuxna möjligheter till studier. De tycks inte heller dela uppfattningen att en hög generell kompetens är en förutsättning för ett lands tillväxt och därmed också en förutsättning för välfärd, en välfärd som inte bara ska omfatta ett fåtal utan solidariskt inbegripa alla medborgare. Jag ska också göra någon kommentar till det niopunktsprogram som har kring studiestöd. Man pratar om att det ska vara ekonomiskt hållbart och överblickbart. Ja, det stod också i den proposition som en gång lades fram, i samarbete mellan Socialdemokraterna, , om det nya studiestödssystem som infördes . Att minska studenternas skuldsättning pratar man också om. Jo, genom att ta bort fribeloppet utan att minska studiemedlen. Studiemedel inbegriper både lån och en bidragsdel. och menar att en student oavsett inkomst av arbete, näringsverksamhet eller kapital ska kunna få ett statligt bidrag på , per termin eller . Är det rättvisa? Ni vill på något sätt göra bidragsdelen i studiemedlen till en del av det generella välfärdssystemet ett slags förlängt och väldigt generöst barnbidrag, skulle jag vilja säga. pratar också om att motverka den sociala snedrekryteringen. Det låter ju bra, men vad gömmer sig bakom orden? Återigen: För att motverka den sociala snedrekryteringen har satsningarna på vuxenutbildningen varit av fundamental betydelse, och det är precis det ni nu helt och hållet vill radera ut. Ni pratar också om att skulderna ska betalas tillbaka. Ja, det är självklart att de ska. Därför skärptes också återbetalningskraven 2001. Vi ska aldrig vältra över skulder på nästa generation; det gäller såväl studiemedlen och studiestödet som kostnaderna för miljöförstöringen. Sedan pratade ni om att systemet ska skilja på sådant som är relaterat till studier och sådant som hör ihop med boende. Men så är det ju. Vi har ett bostadsbidrag som man kan söka. Det lyder under samma regler som för alla andra, alltså en 29-årsgräns om man inte har barn. Det gäller för andra medborgare i samhället också. Det kan man tycka att man skulle vilja ändra på i den bästa av världar. Men det kostar oerhört mycket pengar. Jag skulle gärna vilja ändra på det, men det kostar mycket pengar. Men jag skulle inte enbart vilja ändra det för gruppen studenter. Vi måste komma ihåg att väldigt många människor i vårt samhälle, föräldrar till små barn också, lever under mycket knappa ekonomiska villkor. Axel Darvik tog upp stressen, den stress som studiemedelssystemet orsakar. Ja, det är säkert stressande. Men blir det mindre stressande av de förslag som lägger fram om ett slags pengpoäng-system eller en examensbonus. Det om något måste väl ändå vara stressframkallande. tog också upp KY:s akademisering. KY är inga akademiska utbildningar och ska inte så vara. De är ett komplement till högskoleutbildning. En KY-poäng är inte en akademisk poäng och ska inte så vara. vill utöka antalet med drygt 14 500. Det är riktigt att har gott om ansökningar, men faktiskt numera inte så helt lätt att rekrytera studerande. De sakerna måste faktiskt höra ihop. Visserligen har resultatet varit gott när det gäller att komma ut i arbete efter avslutade utbildningar, men gick faktiskt ut i arbetslöshet. Det är inte så strålande resultat. Vi får försöka ha en nyanserad bild av samtliga delar i utbildningssystemet, tycker jag. En sak till skulle jag vilja säga, och det är att problemet med CSN kvarstår. Servicenivån sjönk, och det är mycket beklagligt. Handläggningen av ärenden måste bli effektivare, handläggningstiderna kortare och tillgängligheten måste öka. Regeringen måste gå till botten med problemen en gång för alla och se till att bristerna åtgärdas, oberoende om det handlar om kompetensbrist, resursproblem eller att myndigheten inte har fått tillräckliga och tydliga riktlinjer om vad som är dess ansvar. Ställ hårdare krav på uppföljning av de beslut som har fattat, öka kraven på återrapportering och skärp kontrollen av CSN! 88 () replik: Jag vet inte riktigt om jag efter dagens debatt skulle para ihop det uttrycket med anförande. Men jag ska försöka vara nyanserad i mina repliker i alla fall. Först och främst är det helt riktigt att konstatera att vi antar att det kommer att ske en reduktion av antalet studenter. Det gör vi på två grundvalar. Den första är att vi tror på en annan typ av arbetsmarknad, mer välfungerande än den som vänsterkartellen har drivit fram och upprätthåller. Den andra anledningen till att vi vill se en reduktion är naturligtvis att vi tror att det finns andra utbildningsvarianter som är bättre än till exempel , rekryteringsbidraget och komvux, som . Men omläggningarna måste åtföljas av vissa typer av kvalitetskrav. Det är riktigt att man ser vissa skillnader i resultaten av KY jämfört med vad man har gjort tidigare. Det tror vi däremot att , som verkligen förtjänar kritik för att vara slö när det gäller att godkänna utbildningarna, bör ta på sig en hel del av skulden för. Vi tror att man bör göra aktiva insatser i det avseendet. Sedan var det fråga om fribeloppet och minskningen av CSN:s ram. Först och främst vill vi se ett helt annat sätt att hantera studiemedel. Det trodde jag att var medveten om efter det att vi har diskuterat det här i kammaren vid åtminstone två tillfällen. Men om så inte är fallet ska jag passa på att upplysa om att vi inte tycker att det är en bra modell att ha CSN i nuvarande form över huvud taget. Vi tror att det går att göra det här billigare, effektivare och bättre för studenterna än vad som har skett tidigare. Vi tror också att det kommer att ske en ökning av skatteintäkterna ifall man satsar på att ta bort fribeloppet. Det kommer att ske därför att fler studenter kommer att gå in för att arbeta. lyfter av studenterna bara bidragsdelen och tar inte ut lånedelen. Det vore bra om den andelen kunde öka. Det tror vi att håller med om. 89 () replik: vet vilka grupper rekryteringsbidraget riktar sig till. Det är de som har väldigt svårt att komma ut på arbetsmarknaden. Många av dem är arbetslösa eller hotas av arbetslöshet. Och det är de som har någon typ av funktionshinder, som också försvårar för dem. Många som deltar i vuxenutbildningen har behov av att få en andra chans i det livslånga lärandet. De har alltså inte den kompetensen att de kan påbörja exempelvis en kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning eller en högskoleutbildning. Om de inte kan få möjlighet till studier är de ofta hänvisade till andra åtgärder eller långtidsarbetslöshet. Jag vet inte om det är det som verkligen tycker är samhällsekonomiskt riktigt och humant för de personer det gäller. Jag vet att ni har tänkt att ni ska ha ett annat system. Ni förklarar inte särskilt mycket hur det går till. Ni pratar om en punkt som ni har, rätt till privatekonomisk rådgivning. Alla banker skulle jag vilja säga ger den möjligheten, så det är väl ingenting nytt. Information om kvaliteten på olika utbildningar bör man ju kunna få genom utbildningsanordnarna men också, när man går i gymnasieskolan, genom studie- och yrkesvägledarna. Ni pratar också om studielån via bank. Jag har aldrig förstått hur ni har tänkt er det. Bankerna är affärsdrivande företag. Det ska de vara. De ska göra strikta ekonomiska bedömningar. Tror att de studerande som inte har säkerhet för lånen och där man kan förvänta sig att inkomsten kanske inte blir så hög, exempelvis i konstnärliga yrken, är speciellt intressanta bankkunder? Dessutom pratar ni om funktionellt sparande. Ni säger att det ska finnas samma möjlighet att spara till utbildning som till körkort och bostad. Vilka hinder finns för det? 90 () replik: Jag måste säga att för att vara vice ordförande i utbildningsutskottet tycker jag att är sällsynt dåligt påläst. Det system som vi pratar om för att ordna studiemedelsutbetalningarna och studiemedelskonstruktionen finns i . Det går utmärkt att åka över och besöka och studera deras system. Det fungerar alldeles utmärkt. Banker och finansinstitut svarar för utbetalningarna, och staten står för garantin. Anledningen till att du inte tycker att det är bra, , är att du och jag har två helt olika ideologiska uppfattningar. Du vill kunna ratta, styra och ställa med CSN, införa rekryteringsbidrag när det passar och över huvud taget köra den vanliga socialistiska modellen. Det vill inte vi. Därför tycker vi att det är bättre att skapa ett system som tryggar studenternas välfärd och studenternas rättigheter men som kanske ger politikerna lite mindre att säga till om. Sedan är det också så att vi skapar bättre förutsättningar i vår budget genom att införa tre stycken barnbidrag för de studenter som är i behov av detta, dels ett för dem som är ensamstående, dels för dem som har barn och dels för dem som är studerande. Det innebär att vi på det hela taget har en mycket bättre ekonomisk bas än vänsterkartellen kan ställa upp med. Men jag förmodar att det också har gått näsa förbi. Avslutningsvis när det gäller frågan om rekryteringsbidraget och de krav man kan ställa på utbildningens utformning vill jag säga att vi tycker att den är alldeles för akademiserad. Det tycker vi. Jag delar inte uppfattningen, som ger uttryck för, att det enda alternativet till att gå in i en akademiserad utbildning för någon som har funktionshinder skulle vara arbetslöshet. Det är helt enkelt inte sant. Det finns alldeles utmärkta terapeutiska åtgärder som man kan sätta in, alldeles utmärkta utbildningar som hade kunnat utformas. Men det är klart att då hade man inte kunnat stå där och säga: har vi lyckats öka kvantiteten av dem som har godkänd kompetens för att gå igenom högskoleutbildning. Det är ju det som skiljer oss åt i den här frågan liksom på så många andra ställen. 91 () replik: När det gäller förslag till studiestödssystem går det ju bra att hänvisa till , men det kan ju också vara så att det dunkelt tänkta blir det snårigt uttryckta. Jag skulle vilja säga att det är så i det här fallet. Jag skulle vilja säga en sak till när det gäller detta. Jag fick inte något svar. undvek att svara. Jag tolkar detta så eftersom inte tog upp det att ni faktiskt tycker att det är rättvist att en person med höga inkomster av kapital eller arbete ska ha möjlighet att av staten få ett generellt bidrag på . Det är ganska förvånande med tanke på andra politik när det gäller bidrag. Ni skär ju gärna ned för dem som är sjuka och arbetslösa. Det gör ni på ett skrämmande sätt för stora grupper människor i den här budgeten. Men när det gäller studenterna är ni generösa. Det är fråga om nästan , , i ett generellt bidrag. Men så är det. Vi har olika sätt att se på människor. Vi värnar faktiskt dem som har det svårast i det här samhället. har en elitistisk syn på samhället, på människan och på kunskapen. 92 AXEL DARVIK (fp) replik: Min utgångspunkt är att jag vill ha ett rättvist studiestödssystem. Jag träffade för någon vecka sedan en student som berättade att han hade tre arbeten, framför allt jobbade han på ett boende för psykiskt sjuka. Men han hade även andra arbeten. Han jobbade och slet just därför att han inte ville hamna i den situationen och den knipa det innebär att man måste få stora studieskulder för sin utbildning. Han ville inte ha situationen där han var satt i skuld. Denna student vill straffa för att han jobbade och slet för att bekosta sina studier och för att inte behöva ta lån. Jag tycker att det var sunt att han jobbade. Att klara av att jobba för att inte behöva ta lån är positivt. Jag vet att situationen är svår för många studenter. I vill vi höja totalbeloppet med , som i alla fall gör situationen något bättre. företräder ett parti som vill att vissa grupper ska privilegieras. Genom ett rekryteringsbidrag ska man ta sådana som har arbete, ge dem en typ av arbetsmarknadsåtgärd och i stället ska de leva på bidrag. Jag tror att vi här har en av de viktigaste valfrågorna i nästa val. Vill man att arbetslinjen ska råda eller vill man att bidragslinjen ska råda? Jag tycker att ju fler som arbetar i landet desto bättre. Arbete är det som skapar välfärd i samhället. Det är konstigt att har denna uppfattning. Vänstern säger ju sig stå på arbetarnas sida och borde definitivt värna arbetslinjen. Jag hoppas att man kommer till en mer klarsynt inställning. 93 () replik: Det här förstår jag faktiskt inte riktigt. Det är väl ingen som har förbjudit en student att förena studier med förvärvsarbete? Klarar man av att arbeta är väl det alldeles utmärkt. Förvärvsarbete ger nyttiga erfarenheter som man också kan koppla till studierna. Det är väl ingen som har förbjudit det? Problemet är när man säger att fribeloppet ska tas bort helt. Det är då det blir orimligt. Jag tycker också att det är fritt upp till var och en att avgöra om de inte vill ta ut lånen. Det må väl vara. Men i ert förslag säger ni att ni vill ta bort fribeloppet. Det är då problemen uppstår att det går att ta ut i rent bidrag trots höga inkomster eller höga inkomster av kapital. Det tycker ni är rättvist, och det sätter jag ett stort frågetecken för. Unga människor utan barn har kanske möjligheter att jobba. Men Axel Darvik har också ömmat mycket för dem som är föräldrar till barn och ska försöka kombinera föräldraskap med studier. Då blir det betydligt krångligare. För att få rekryteringsbidrag är man antingen arbetslös eller också hotas man av arbetslöshet det är förutsättningarna och man ska ha en sådan bakgrund eller kompetensprofil att man vet att man kommer att få svårigheter att platsa på arbetsmarknaden. Rekryteringsbidraget ska fungera på det sättet att det går snabbt att åtgärda detta genom att erbjuda någonting. Efter samtal ska den berörda snart komma in i någon typ av verksamhet som kan leda till jobb. 94 AXEL DARVIK (fp) replik: Det är som har problem. Jag ska förklara för vice ordföranden i utbildningsutskottet hur fribeloppsgränsen fungerar. Studenten med de tre jobben gick nu och var djupt orolig i dessa juletider. När kommer faller domen. Har han jobbat för mycket, har han kämpat för mycket ? Då blir han tvungen att betala tillbaka till CSN delar av de som han har fått under terminen. är inte mycket att leva på, det vill säga bidragen. Det är inget räkmackeliv. Det är en tuff situation. För att inte tvingas hamna i en otrygg situation med stora lån valde han att arbeta . Det är det jag vill göra någonting åt. Det är därför jag säger att jag vill avskaffa fribeloppet, men tycker att det är bra att det ska vara så, att man ska tvingas till stora skulder även om man kämpar för att jobba ihop sparkapital under terminerna. För studerande med barn vill vi ge ett tilläggslån: . Jag hoppas att Vänstern också kan gå med på detta. Det skulle absolut vara välkommet. Det är en kärv situation för barnfamiljerna. Sedan var det frågan om rekryteringsbidraget. erkänner att man rekryterar människor som har jobb för att de ska leva på bidrag. Jag kan tänka mig att ha arbetsmarknadsutbildningar för sådana som blir arbetslösa, där staten ställer upp med en utbildning, men när det gäller vilken typ av utbildning som helst finns det ett rättvist system med studiemedel som ger alla chansen att skaffa sig en utbildning. Det finns också kompetenskonton som en modell. 95 () replik: Fribeloppet före skatt är för heltidsstudier . Det vet både Axel Darvik och jag. Som student måste man faktiskt hålla reda på sina inkomster, precis som vi andra får göra. Sedan får bedömningar göras. Jag tror att studenterna i regel är kapabla att göra det. Det är nästan lite rörande att Axel Darvik nu tar upp arbetsmarknadsutbildningarna som en lösning på problemet. Är det något parti som har varit kritiskt mot arbetsmarknadsutbildningar är det faktiskt . Ni får bestämma er för hur ni ska ha det, vilken fot ni ska stå på. 96 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Ett nytt barntillägg i studiemedelssystemet föreslås i budgetpropositionen och är mycket efterlängtat. Detaljerna för hur tillägget ska utformas är inte klart , och det får vi anledning att återkomma till. Studenttillvaron är långtifrån anpassad efter ett liv med barn . Jag har som tidigare student på en lång utbildning kombinerad med en daglig tillvaro som förälder till tre barn känt av svårigheterna för att få dessa världar att gå ihop. Det är inte bara att man inte lever samma studentliv som många andra utan i stället skyndar sig hem efter föreläsningar och seminarier för att hämta barn på dagis, laga mat, tvätta och läsa läxor och att lärosätenas planering och beredskap att ge scheman är mer anpassade efter en student utan familj än en som måste lämna tidiga besked till förskolan om vilka hämtningstider som gäller. Nej, det handlar om att få tillvaron att gå ihop rent ekonomiskt, att inte behöva gå i väg och helg för att arbeta extra och därmed få ännu svårare att få ihop vardagen. är många äldre, över 30, när de studerar och har redan eller får barn . Det här är en jämställdhetsfråga. Det är ofta kvinnor som blir drabbade av bristerna, och vi vill väl att alla ska ha samma möjligheter att studera. Ett viktigt steg på vägen är att införa ett barntillägg. Personligen sympatiserar jag med motion om att det bör fördelas per barn i stället för student. Jag hoppas att det kan utformas på just det sättet när vi ska diskutera detaljerna. har en långsiktig vision om att kraftigt höja bidragsdelen. Det skulle avsevärt förbättra den ekonomiska situationen för de studerande, men det behövs omfattande åtgärder för att förbättra situationen för studenter vad det gäller anpassning till socialförsäkringssystemen. Vi i anser att den svenska välfärden ska omfatta alla i vårt land. Studenter är tyvärr i dagens läge en i mångt och mycket oskyddad grupp. Man tar en risk när man studerar , och man får stora skulder. Vi anser att det finns gränser för hur stor risk man ska ta. Ett land med bra utbildningar och många som vill gå de här utbildningarna är ett rikt land. Vi kan inte begära att människor ska behöva leva på en väldigt knapp nivå på grund av att de är studenter eller att vissa grupper, såsom föräldrar, inte ska kunna studera på grund av sin privatekonomi. Vi måste se till att visionen om livslångt lärande stämmer med våra trygghetssystem. I det sammanhanget är det ett problem att studera när man inte betraktas som fullvärdig medborgare liksom de förvärvsarbetande när det gäller trygghetssystemen. Arbetslinjen fungerar inte fullt ut och är ett omodernt system. Det här behöver ses över ytterligare. Jag håller med om att det begränsas av ekonomiska realiteter, men det är viktigt att peka på de här problemen och vilja arbeta för en förändring och påbörja det arbetet. Vi har från förslag på hur det här ska ske, och det återkommer vi till när vi behandlar motionsyrkanden senare under riksdagsåret. Vi har också förslag på ett helt reformerat studiemedelssystem i motioner som vi kan återkomma till, men jag skulle kortfattat vilja säga att vårt förslag handlar om ett nytt studiemedelssystem för att skapa ett mer flexibelt system utan alla begränsningar som finns . Vi anser att det ska finnas många olika möjligheter till lärande. Som individer har vi olika förutsättningar, intressen och . Därför måste det finnas ett brett utbud av alternativ så att varje människa kan hitta en plattform för utveckling som passar just honom eller henne. Dagens studiemedelssystem är för stelt. Så gott som varje detalj är reglerad. Det handlar om hur många terminer och veckor man kan få bidrag och lån, hur gammal man får vara, hur stor inkomst man får ha av arbete vid sidan om, hur många månader man kan få studiemedel, hur mycket man maximalt kan få ut och så vidare. efterlyser ett mer flexibelt system som ger individen ökat inflytande över sin egen situation. Vi vill att man i stället fastställer ett totalbelopp för lån och bidrag som finns tillgängligt för varje student. Detta totalbelopp kan studenten sedan själv friare förfoga över, och man kan då välja hur fort eller långsamt man vill spendera de pengarna. Ett system av det här slaget kan ge människor ökade möjligheter till inflytande och styrning över sitt eget liv. En student med tre barn lever under helt andra förutsättningar än en 19-åring som bor hemma hos sina föräldrar, men båda ska kunna leva drägligt . Det skulle vara intressant om övriga partier är beredda att diskutera ett sådant helt nytt system som går att göra med samma totalbelopp som . Till dess att vi har ett i grunden reformerat studiesystem, i enlighet med vad jag har sagt, har vi sett behov av en rad reformer som vi nu i budgeten har fått gehör för hos regeringen och . Tillgängligheten till utbildning behöver förbättras genom att man underlättar för äldre att studera. Det kan handla om att maxåldern för studiemedel höjs. är det möjligt att få studiemedel längst till det år man fyller 50. Det kan också handla om att avskaffa den så kallade ålderstrappan som innebär att rätten till studielån successivt begränsas från och med det år man fyller 41. Utrymme för reformer för att underlätta för äldre att studera ges nu i budgetpropositionen , men det är faktiskt inte bara reformer för äldre som det ges utrymme för. Jag vill peka på ett ytterligare väldigt viktigt förslag som ingen har nämnt. Vi anser att det är orimligt att man inte ska ha möjlighet att avsluta en längre utbildning som man har påbörjat när man kanske bara har en eller två terminer kvar. är rätten till studiemedel begränsad till maximalt tolv terminer. För att få dispens från den här regeln krävs synnerliga skäl. Det är en mycket hård begränsning, och det är väldigt sällsynt att dispens ges. Det finns nu förslag i budgetpropositionen om att skrivningen ska ändras, så att dispens i stället ges om särskilda skäl finns. Det är ett mycket mildare krav som ger betydligt bättre förutsättningar för studenter att få studiemedel under hela sin utbildningstid. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 7 § Kvalitet i förskolan, m.m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2004/05:UbU3 97 (): Tänk om jag hade fått skriva en proposition om kvalitet i förskolan. Då skulle jag ha skrivit om barnen i alla segregerade bostadsområden och om våra möjligheter att förändra deras situation. Jag skulle ha beskrivit hur små barns förmåga till inlärning bättre skulle tas till vara. Jag skulle ha visat på medicinsk vetenskap som bevisar att det är lättast att tillägna sig kunskap i de tidigaste åren, och jag skulle ha exemplifierat pedagogiska vägar för att dämpa ljudnivån på förskolorna. Men fick jag inte skriva propositionen, utan det fick göra, och hon missade det mesta.