prot · GR0984 · 2004-03-17 00:00:00 — Gårdarna ligger tätt och livsstilen bygger på gammal tradition. I en del byar har ännu inte skiftesreformerna slagit igenom, och de kommer troligtvis aldrig heller att så göra. Gårdarna ligger väl samlade längs bygatan inne i byn. Vi tycker att det är en värdefull miljö, och vi förstår att många vill bosätta sig i en sådan omgivning. Men det får inte bli på bekostnad av att småföretagen får flytta på sig. Alla har vi väl hört talas om villaägare som klagar på grislukt, hästlukt och flugor allt det som fanns när de flyttade dit men som de sedermera inte kan stå ut med. Det som från början var ett inslag i den attraktiva miljön blir det som startar ovänskap mellan jordbruksägare och villaägare. Slutet blir för det mesta att djuren förbjuds. Detta kunde vi förhindra genom ett klargörande av nuvarande lagstiftning, men majoriteten i utskottet hävdar att det är en avvägning som kommunen ska göra i detaljplanen. Tyvärr ser jag inte alltid att det fungerar så. Slutligen vill jag delge herr talman mina åsikter om direktverkande elvärme. Visserligen avslår majoriteten de motioner som yrkar på förbud mot att bygga hus med direktverkande el. Och vi står i detta fall bakom utskottsmajoriteten. Men det diskuteras alltsomoftast ett förbud, och regeringen har också givit i uppdrag att utreda detta. pågår en beredning av detta ärende inom . Jag hoppas naturligtvis att man landar i en tillåtelse, att vi själva får välja uppvärmningsform utan statliga restriktioner. Lyckligtvis konstaterar även att det varken är miljömässigt eller ekonomiskt försvarbart med ett förbud mot direktverkande elvärme. 204 (): liberalerna har två reservationer i betänkandet. Det handlar dels om energihushållning i byggnader, dels krav på tillgänglighet. Vi har dessutom skrivit några särskilda yttranden. Jag yrkar bifall till den förstnämnda reservationen, det vill säga nr 10. Jag står naturligtvis även bakom den andra som vi är med i. Jag kan konstatera att det här är ytterligare en debatt i skuggan av pågående arbete, ett arbete som vi från sida utgår från ska utmynna i ett resultat som innebär ett enklare och mer lättöverskådligt regelverk. I utskottstexten hänvisas också till ett antal andra utredningar och beredningar. Detta får dock inte hindra oss från att tydliggöra uppfattningar och föreslå åtgärder för att nå dit. Kommunerna och deras politiker har ett mycket stort ansvar för att upprätthålla den demokratiska dimensionen i . Som lagstiftare måste vi utgå från att detta fungerar i de allra flesta kommuner. Det har med tillämpning och attityder att göra. Speciellt tydligt blir detta i avsnittet Vissa frågor om bygglov m.m. Vi delar utskottets uppfattning att de problemställningar som där tas upp inte i första hand ska lösas med ytterligare lagstiftning. Vi vill snarare gå åt andra hållet, med mindre detaljstyrning. Under rubriken byggande tas bland annat frågan om innemiljö och ohälsa upp. En del av problemet är att de forskningsresultat som finns måste få bättre spridning och genomslag i byggprocesser. Men en grundläggande fråga är också om det finns tillräckligt mycket forskning inom området och i vilken utsträckning denna har inriktning på en praktisk tillämpning i byggande och förvaltning. gör bedömningen att forskningen kring innemiljön bör prioriteras upp. En utvärdering bör göras av om, och eventuellt hur, prioriteringen ändrades när roll togs över av Formas. Från sida förutsätts att resurser till denna forskning uppmärksammas i den forskningspolitiska proposition som aviserats till 2004/05. När det gäller krav på energihushållning i byggnader hänvisar utskottet ånyo till pågående utredningar. Från sida känner vi dock en viss oro för att man i en studie vid visat att vi inte bygger energisnålare hus trots att det rimligen borde vara möjligt med de framsteg som gjorts både inom byggmaterial och byggteknik. Det är viktigt att se på de ekonomiska incitamenten. Skatteregler som exempelvis fastighetsskatten får inte motverka viljan till energieffektiva lösningar. Det är det reservation 10 handlar om. Jag ska också säga lite grann angående byggande i trä. Efter rapporten trä i byggandet måste nu regeringen gå vidare med konkreta åtgärder. Strategierna i rapporten kan vara en bra utgångspunkt. Målsättningen måste vara att trä blir ett naturligt alternativ i byggandet där ökad konkurrens och en utveckling mot industriellt byggande är drivkrafter. Det är viktigt att trä blir ett alternativ som i varje enskilt projekt vägs mot andra material på likvärdiga villkor. Vår inställning är att det ena materialet inte ska gynnas framför det andra genom politiska beslut. Konkurrens genom att alternativ finns borde ändå rimligtvis leda till lägre produktionskostnader. Till slut har jag en kommentar till vår reservation nr 15 angående krav på tillgänglighet. vill särskilt uppmärksamma situationen för barn och ungdomar med funktionshinder. Bristen på tillgänglighet till skolor och fritidsaktiviteter har inte sällan grunden i okunskap. kan man redan vid planläggning och byggnation med enkla medel lösa många problem. Handikapporganisationernas kunskap måste därför ha en given plats vid samråd när det gäller plan- och byggärenden. 205 (): Inledningsvis yrkar jag bifall till reservation 12. Vi kristdemokrater står bakom åtta av reservationerna i betänkandet, men för att inte förlänga voteringen yrkar jag bifall bara till den här reservationen. Precis som det står i betänkandets sammanfattning tar det här betänkandet upp byggfrågor i vid bemärkelse, som någon redan har sagt här. Precis som i andra betänkanden lutar sig också utskottet mot den pågående . Man skulle kunna säga att snart sagt varenda fråga har bäring på PBL-frågorna. Jag avundas verkligen inte ledamöterna i den kommittén. Det finns stora förväntningar från alla möjliga håll. är det klokt att i de flesta fall invänta förslag. En fråga man kan ställa sig är dock om kommer att klara av att lösa alla de frågeställningar den har fått. Jämför gärna med de direktiv som har getts! Det finns många intressanta och viktiga frågor i betänkandet. Det handlar om allt från ansvarsfrågor till tillgänglighet och inomhusmiljö. Varje punkt utgör egentligen underlag till intressanta samtal. De flesta frågorna är dock inte nya. För att inte förlänga debatten alldeles för mycket ska jag försöka koncentrera mig till att redogöra för motiven i några av de reservationer vi kristdemokrater står bakom. Alla de åtta reservationer vi ingår i är avgivna tillsammans med andra partier i olika konstellationer. Reservation 3, som redan har behandlats lite här, handlar om samrådsplikt inför markarbeten. Nästan jämt tycks det i alla fall pågår det diverse markarbeten på gator, trottoarer, torg och andra allmänna platser. handlar det om att nya ledningar ska kunna läggas ned eller att befintliga ledningar ska repareras. I många fall skapar den här typen av arbeten inskränkningar när det gäller tillgängligheten till aktuella intilliggande fastigheter. Trots dessa bekymmer för till exempel butiker och andra serviceinrättningar föreligger normalt inte några krav på att information ska lämnas till berörda eller att samråd ska ske. Detta kan i förlängningen leda till förluster och andra avbräck. Det förekommer att information inte ges innan ett omfattande arbete sätts i gång, ännu mindre sker ett samråd. Det är inte roligt för någon att ett arbete plötsligt har påbörjats utanför knuten eller butiksentrén. Därför tycker vi att en uppstramning av reglerna måste ske så att de som gräver, oftast kommunerna, blir lagligt skyldiga att informera och att ha samråd med de näringsidkare och andra som drabbas av grävarbetena. Precis som vi anger i reservationen ska denna skyldighet inte omfatta brådskande arbeten som är små eller av mindre betydelse. Nästa reservation jag vill nämna något om är den om krav på energihushållning i byggnader. I studier slås det fast att vi inte bygger mer energisnåla hus nu än vi gjorde förr, vilket är ganska märkligt med tanke på behoven av energiomställning. Bostäderna står ju för en ganska stor del av den sammanlagda energiförbrukningen, och sparpotentialen är därför fortfarande hög. Orsakerna till denna brist på utveckling mot energisnålare hus kan vara flera. Det kan handla om information och om kunskap. Det kan också handla om de ekonomiska incitamenten. Skattereglerna får till exempel inte motverka energieffektiva lösningar. Vår uppgift måste vara att uppmuntra energibesparande åtgärder i bostäder. I en reservation berörs frågan om barnsäkerheten i framför allt äldre bostäder. Det är inte första gången som förslag framförs om att åtgärder ska vidtas för att förebygga barnolycksfall i våra bostäder. Som vanligt, får vi väl säga, avvisas förslagen med hänvisning till pågående överväganden eller genomförda informationskampanjer. infördes i byggnadslagstiftningen regler för nybyggda hus som syftade till att förhindra barnolycksfall. För ombyggnader infördes regler 1976. Det innebär att många bostäder, bland annat i miljonprogrammet, från början inte försetts med diverse säkerhetsutrustningar. Förbättringar har naturligtvis skett på frivillig väg, men stora brister finns fortfarande. har konstaterat att många av de olyckor som skett faktiskt många tragiska olyckor har inträffat i hus byggda . Många av dessa olyckor hade kunnat undvikas om krav på säkerhetsanordningar funnits även för dessa hus. föreslog samma sak. Det har milt sagt varit trögt att få en ändring till stånd på detta område. Vi anser att regeringen nu måste agera och lägga fram ett förslag för med utökade krav på barnsäkerhet i det äldre bostadsbeståndet, detta för barnens skull. I reservation 15 behandlas kravet på tillgänglighet. tillkommer byggnader och bostadsmiljöer som har stora brister i tillgänglighet och användbarhet. Arbetet med att åtgärda de omfattande brister som finns i det äldre byggnadsbeståndet bedrivs inte på önskvärt sätt. 2004 kan många funktionshindrade inte besöka butiker eller andra serviceinrättningar. Valet av fritidsaktiviteter blir också ofta styrt av bristen på tillgänglighet. Det finns alltså behov av att ytterligare skärpa kraven på anpassningsåtgärder i de äldre byggnaderna och i infrastrukturen. Slutligen vill jag säga någonting om de elöverkänsligas situation. Detta är en mycket utsatt grupp som inte sällan kommer i kläm. Myndigheter, bland annat , har anfört att kunskapsläget i den aktuella frågan är sådant att belagda samband saknas mellan exponering för elektriska och magnetiska fält i bostaden och de symtom som åberopats vid ansökan om bidrag. Jag är också medveten om att det trots mångårigt forskningsarbete saknas en samsyn om orsakerna till elöverkänslighetsproblemen. Precis som många av er har jag dock träffat många människor med den här typen av känslighet och har brev- och telefonkontakt med flera, och trots att det inte finns kunskap om allt är detta en verklighet för många människor. vi väntar på kunskap om orsaken till problemen står de elöverkänsliga de facto år utan hjälp från samhällets sida. Vi som är här måste förhålla oss till detta. Kanske det trots allt är en samhällsvinst att ge bidrag till just bostadsanpassning. Om det ska bli någon förändring när det gäller bostadsanpassningsbidrag, som är aktuellt i det här betänkandet, måste det till ett initiativ från och regeringen. Vårt förslag i den reservation vi är med på är att elsanering ska berättiga till bostadsanpassningsbidrag. 206 (): I detta betänkande, liksom i många andra, behandlas en rad utredningar som gör en översyn av de frågor som tas upp, i det här fallet framför allt . har trots detta två egna reservationer och tre reservationer tillsammans med andra partier. För att spara tid vid voteringen yrkar jag bifall till enbart reservation nr 16. Jag ska i mitt anförande helt koncentrera mig på de reservationer som vi står bakom. I reservation 8 har vi ställt oss bakom förslaget att lagstifta mot användande av direktverkande el för uppvärmning av bostäder. Vi har under en rad av år väckt motioner med den inriktningen. Att använda en sådan högförädlad vara som el till enbart uppvärmning är ett slöseri med resurser och försvårar faktiskt också möjligheten till den avveckling av kärnkraften som en majoritet av ledamöter och partier står bakom. För att omställningen ska bli möjlig är det av avgörande betydelse att i vart fall stoppa en fortsatt utbyggnad av bostäder med direktverkande el. Kravet i reservationen är just detta, att nu säga nej till direktverkande el vid nybyggnation och vid större ombyggnationer. Majoriteten i utskottet avstyrker kraven utifrån ett ganska bristfälligt resonemang och med hänvisning till pågående arbete i . Jag är däremot fullständigt övertygad om att regeringen skulle må bra av en tydlighet och en vägledning från , och därför borde vi utnyttja möjligheten att ge regeringen den tydliga signalen och ställa oss bakom reservationen. I reservation 12 tar vi upp den underliga ordningen i byggnadslagstiftningen som innebär att barn som bor i hus som är byggda eller är ombyggda inte omfattas av lagen om barnsäkerhet i bostaden. Det innebär att flertalet av de bostäder som byggdes i de så kallade miljonprogramsområdena inte omfattas av barnsäkerhetskraven. I många av dessa områden bor de människor som har sämst ekonomi och kanske därför också sämst möjlighet att själva skapa den nödvändiga säkerheten. Möjligen hade kraven på förändringar varit starkare om det hade varit andra barn som hade utsatts för denna orättvisa. har påtalat bristen och också kunnat visa på att det just är i de bostäder som inte omfattas av barnsäkerhetskraven som det finns en överrepresentation i olycksstatistiken. Barnsäkerhetsdelegationen skriver att miljöns utformning i sig är en riskfaktor när det gäller skador. Man skriver vidare att genom förändringar i närmiljön kan man se till att begränsa uppkomsten av olyckor. Vidare säger man att barnvänliga miljöer är sådana som tillåter barn att uppleva och utforska som de skyddas mot skador genom så kallade passiva åtgärder. Och det är just detta vi avser med vår reservation. När nu Barnsäkerhetsdelegationen inte mäktar med att fullfölja sina egna intentioner är det extra viktigt att vi i gör ett tydligt ställningstagande för att ge alla barn rätt till samma säkerhet. I vår reservation 13 lyfter vi fram behovet av utredningar med inriktning på att ta fram ett regelverk för sprinkleranläggningar inom vård och omsorg, liksom inom annan sluten verksamhet för vuxna människor. En av orsakerna till vår motion under den allmänna motionstiden var den tragiska olyckan på i , där två unga kvinnor omkom och flera andra skadades allvarligt. Vi kan konstatera att vi har en rad tunga instanser på vår sida. har i olika sammanhang pläderat för införandet av sprinklersystem vid vissa äldreboenden. har visat på både behovet av sprinkler och att det är ekonomiskt försvarbart att installera sprinkler i äldreboende. Även i en rapport från räddningstjänsten i lyfts behovet av sprinkling fram. Genom sprinkling, skriver man, skapas en överlevbar miljö vid många bränder och den automatiska släckningen medför att personalen kan koncentrera sig på de som är i akut fara. Ett sprinklersystem kan förvisso vara dyrt att installera, men är relativt billigt att underhålla. I samma rapport nämns även andra fördelar i boende- och arbetsmiljö där man har ett sprinklersystem. Man skriver: Genom sprinkling kan andra byggnadstekniska lösningar godkännas. Större öppna ytor blir möjliga och det ställs inte längre lika hårda krav på t.ex. avskiljande dörrar mellan uppehållsrum och korridor på en vårdanläggning. Med ett sprinklersystem installerat kan det med andra ord skapas både säkrare och trivsammare miljöer för personal och boende. Majoriteten avstyrker den här motionen med hänvisning till att arbete pågår i vanlig ordning och att man inte vill uttrycka någonting innan regeringen har sagt sitt. Men ibland tycker jag faktiskt att det skulle vara rätt bra, när vi i alla fall är överens om att bereda väg och gå före, att skicka tydliga signaler till regeringen. Att som i det här fallet inte över huvud taget vilja uttala sig innan regeringen har sagt någonting visar på en underdånighet hos de socialdemokratiska riksdagsledamöterna som är ganska fantastisk. I vår reservation nr 16, som jag också har yrkat bifall till tidigare, tar vi upp behovet av hissar i hus med tre eller fler våningsplan. Även här tycker jag att vi har ganska bra på fötterna för våra krav. har visat på behovet av hissar och den stora brist som finns. Det är en brist som stänger ute ett stort antal människor från rätten till 350 000 bostäder i landet. Det handlar inte bara om rätten att efterfråga utan faktiskt också rätten att bo kvar i sina bostäder. Detta är förhållandet som vi i äldreomsorgen i allt större utsträckning har kvarboende som första alternativ. Bristen på möjligheter att bo kvar ökar kostnaderna för kommunerna, framför allt avseende särskilda boenden, som en hel del fastighetsägare också drar sig för att göra de nödvändiga större ombyggnader som behövs i en stor del av beståndet med tanke på bygglovsplikten och därmed kravet på att installera hiss. framhöll i sin rapport koll på underhåll att införandet av ett statligt investeringsbidrag troligtvis skulle öka antalet ombyggnader och därmed öka tillgängligheten och kvaliteten i bostadsbeståndet. Avslagsyrkandet är av lite underligare karaktär. hänvisar man till att man förutsätter att regeringen kommer att redovisa sin syn. Men man ställer inte några som helst krav på att regeringen ska återkomma till . Jag måste fråga , som jag tror är Socialdemokraternas företrädare i denna fråga, vad menar man med att man förutsätter att regeringen ska göra någonting? Man kan naturligtvis alltid förutsätta att regeringen ska göra någonting, men vad innebär det i just det här fallet? I nästa mening i majoritetens text skriver man att motionernas förslag skulle vara tillgodosedda. Nej, de är inte tillgodosedda, inte med mindre än att ställer sig bakom vårt krav på en utredning om att införa ett särskilt investeringsbidrag för installation av hissar vid större ombyggnation. Då kan man kanske säga att motionernas krav är tillgodosedda. Avslutningsvis, fru talman, tar vi i reservation nr 18 upp rätten till elsanering i bostadsanpassningen. Frågan är en lång följetong. beslut har det här alltid beskrivits som motioner som är bra och som till och med också är rätt, men forskningsläget eller något annat är för tillfället inte på plats. I reservationen påtalas den märkliga situationen att det är avhängigt i vilken kommun man bor om man ska få elsanering genomförd. Detta är inte rimligt. Men det får å andra sidan inte heller innebära att de som har rätt till bostadsanpassning ska förlora den möjligheten. De människor som faktiskt lider av elallergier kan inte avfärdas som inbillningssjuka eller att de, i bättre fall, har en allergi som forskningen inte förstår sig på. De har sina problem, och de har sina tydliga allergiska reaktioner. Med tanke på hur länge den här frågan har varit aktuell är det uppenbarligen så att nu måste sätta ned foten och se till att den omänskliga behandling som många elallergiker drabbas av upphör. Vi kan inte längre vänta på att forskningen ska komma fram till det elallergikerna har kommit fram till för länge sedan, nämligen att det finns någonting som heter elallergi. Alla måste ha rätten att få sin bostad anpassad, även i de fall där det handlar om elallergi. 207 (): Många av de frågor som tog upp kan jag också ställa mig bakom. Byggfrågor vad tänker fru talman på när ni hör ordet byggfrågor? Är det tekniska lösningar för husbygge eller vardagsfrågor som kan ha rubriken , tillgänglighet och varsam, sund miljö? Jag vill ta upp några av de frågor som jag sätter den senare rubriken på och som finns med i de reservationer som står bakom: Trygghet och tillgänglighet i en varsam, sund miljö. Jag vill börja med reservation 5 under punkt 6. Det är också den reservation som jag yrkar bifall till. Jag står naturligtvis bakom de övriga reservationer där jag finns med. Reservation 5 gäller nationellt handlingsprogram för boende och hälsa. I vårt samhälle utgör ohälsan ett av de allvarligaste problemen. Den innebär både personligt lidande och kostnader för samhället. Statens kostnader för ohälsan beräknas motsvara av BNP. Det är mycket stora summor det handlar om. Man kan beskriva detta som att det motsvarar så mycket som vi avsätter för försvaret i . Det är ca . Det allvarliga är att summan har ökat. För fem var den ungefär 60 miljarder. Det har skett en fördubbling av summan . Det mänskliga lidandet är naturligtvis det allra svåraste. Barn som blir sjuka berör oss alla. Kvinnor och män är långtidssjukskrivna. Det är förskräckligt tråkigt och trist. Nej, det är inte bra. Ohälsan har många orsaker. En stor del är att härleda från vår innemiljö. En stor del av vår tid vistas vi inomhus. Vi är tvungna till det. Barnen är på dagis och i skolor, och vuxna är på arbetsplatser, i affären eller i bostaden. Inomhusmiljön, kära kolleger, har vi i bostadsutskottet ett speciellt ansvar för. På forskningsdagen i fick vi den frågan något belyst. Jag hoppas att vi kommer att gå vidare med forskningsdagar på området. Vi fick höra att det behövs ännu mer forskning kring problemet, men vi fick också konkret beskrivet för oss vad som händer när våra hus byggs på fel plats, med fel material och för snabbt. Att sträva efter att få en så god innemiljö som det över huvud taget är möjligt anser jag är en fråga som vi borde kunnas enas om. Den ska föras upp främst på dagordningen i vårt utskott och gärna i samverkan med andra utskott. En god miljö, fru talman, såväl inom- som utomhus, är en förutsättning för att vi människor ska må bra och få en verklig livskvalitet oavsett vilken ålder vi befinner oss i. I många bostadsområden syns tecken på sämre hälsa. Det är allergier, överkänslighet mot olika ämnen som fortfarande finns i byggmaterialet, dålig luft, bristfälliga ventilationsmöjligheter, bullerskador, radon och mögel. Ja, inte bidrar detta till det trygga, tillgängliga, miljöriktiga samhället som vi i strävar efter. anser att man måste ta dessa frågor på större allvar. Därför driver vi frågan, och vi är inte nöjda med svaret i betänkandet. Vi vill verkligen ha ett nationellt handlingsprogram utformat för just boende och hälsa. Detta är inte unikt för om ni skulle rösta med mig om att införa något sådant. Nej, det finns faktiskt i andra länder, där man har sett att det går att påverka konkret på vårt område. Vi måste våga analysera omfattningen av orsakerna till ohälsan, och vi måste våga ta debatten med byggentreprenörer, arkitekter och planerare ja, med alla som är inblandade. Alla i bostadsutskottet vet nu att det finns forskare som är beredda att jobba vidare med att studera frågorna och som dessutom har kunskap som visar på sambandet mellan innemiljön och ohälsan. Inte minst det allra viktigaste finns det faktiskt förslag till lösningar. Det är alltså inte nattsvart och omöjligt att få bukt på problemet, men det krävs mod att jobba vidare och föra upp miljöfrågorna mer konkret på dagordningen. Jag vill bara mycket kort beröra övriga frågor som vi i har tagit upp i motioner och som behandlas i betänkandet. Det handlar om byggfrågor av mer teknisk art men som också bidrar till en tryggare, tillgängligare och mer sund och varsam boendemiljö. Det gäller krav på tillgänglighet. Tänk att det är så att inte alla kan ta sig fram överallt och vara med där de vill vara med. Det är ämnet som tas upp i reservation 15. Här är svaret från majoriteten i utskottet att tittar på detta. Jag undrar hur länge utredningen ska titta. Vi är många som önskar att det kommer förslag till lösningar. Vi har ständiga samtal med handikapporganisationer som bjuder oss att till exempel sätta oss i en rullstol och försöka ta oss fram i staden. Vi för pröva på hur det är att lyssna men inte höra på ett säkert intressant föredrag eller ett samtal.