prot · GR0971 · 2004-02-18 00:00:00 — Det handlar om att homosexuella par ska få prövas som adoptivföräldrar. Jag vill jag också lyfta fram regeringens arbete med att bana väg för att lesbiska kvinnor ska få insemineras på samhällets bekostnad. Lagen strider enligt alla experter mot barnets bästa, och det var ju just det som vi ville sätta i främsta rummet. Det är därför vi vill upphäva lagen. I betänkandet framkommer det att det utreds på att lesbiska par ska få assisterad befruktning. Reservanterna, Moderata samlingspartiet, , och , vill i sin reservation att ärendet ska handläggas skyndsamt. Vi kristdemokrater säger nej till att medverka till att barn aldrig kan få någon far. Och vi är synnerligen förvånande över vissa av våra borgerliga kamraters ställningstagande i den här frågan. Den biologiska ordningen är att ett barn alltid har en far och en mor. De biologiska föräldrarnas handlingar är den direkta orsaken till att barnen blir till. Det innebär att föräldrarna har naturliga skyldigheter att ta ansvar för barnen, vårda barnen och ge dem kvinnliga och manliga förebilder för sin identitetsutveckling. Alla barn tillåts inte att få växa upp med båda sina föräldrar. Men samhället ska naturligtvis inte medverka till att skapa familjer där barnet inte har någon möjlighet att utöva sin rätt att ha både en mamma och en pappa och att kunna följa sitt genetiska ursprung. Det är en stor skillnad mellan att hjälpa och stödja alla sorters familjer och att vara med och skapa familjer i vilka vi vet att det är större risk för barnen att de inte får den trygghet och stabilitet som de behöver för att utvecklas och mogna. Detta finns det både forskning och allmänt vetande kring. Genom att genomdriva lagstiftning där vi redan innan barnet är fött fråntar det dess rätt till båda sina biologiska föräldrar har vi glömt bort barnets bästa. Vuxna har inte rätt till barn, men barn har rätt till föräldrar. Vi ska inte skapa ett samhälle där barnen blir mer osynliga än . I stället bör vi begrunda hur samhällsbygget bör ske för att upprätthålla en god och stabil grund för barn och barnbarn. En sådan skapas inte av kortsiktiga egoistiska önskningar om att tillfredsställa vuxna människors behov. Den skapas genom en förnuftig analys med utgångspunkt i vunna erfarenheter, forskning och naturrättens principer. Det är självklart att varje liv i första hand ska tas om hand av dem vars handling gjort att själva livet tillkommit. Det ansvaret bör var och en inse som medverkar till att ett barn blir till. Det är barnens bästa lagstiftningen ska utgå från snarare än enskilda vuxna önskningar. Jag vill i samband med detta också anföra att jag är övertygad om att de drivande partierna, , , , Socialdemokraterna och också Moderata samlingspartiet, inte till fullo har sina väljares stöd i denna fråga. Mina erfarenheter, inte minst från väljarna i , är att det är allvarligt om ett skikt makthavare i ett samhälle genomför lagförändringar som inte har stöd hos medborgarna. Det talas i de här sammanhangen om diskriminering. Det har man lagt på att lesbiska inte får inseminera och därmed få barn. Den verkliga diskrimineringen uppstår väl ändå när vissa barn får en pappa och andra inte kan få det. Den påstådda diskrimineringen bland vuxna tvingar man ju över på barnen i så fall. Redan nu finns det problem för alla de adopterade som eftersöker sina föräldrar. Det har vi hört mycket om. Ska vi nu medverka till att många fler får dessa problem? Vi kristdemokrater tar den här debatten för barnens skull. Det betänkande som vi debatterar rör kärnfrågor som inte får hanteras hur som helst. Vi vet att barn tillsammans med sina föräldrar kan ges den tryggaste uppväxten. Det är dags att på allvar uppmärksamma att barnens perspektiv ska väljas i första hand. Tack för ordet. 123 (): Jag höll på att säga att det är tur att jag har haft den här rapporten att förfasa mig över. slog inte det, så att säga. Rapporten handlar om en havererad vårdnadsutredning. Den handlar om , en flicka som bor någonstans i men kommer från . Det är en liten flicka som gömmer sig tillsammans med sin mamma och sina syskon. Hon gömmer sig på grund av att hennes mamma har blivit fråntagen vårdnaden om henne. Mamman har blivit fråntagen vårdnaden om sin dotter på grund av att hon har vägrat att flickan ska tvingas träffa pappan. På det sättet har hon begått umgängessabotage. Pappan har blivit anmäld, och man har bevisligen också kunnat se att han har utsatt flickan för sexuella övergrepp. Domstolen har dömt ensam vårdnad för pappan. behandlade frågan kring vårdnadsreformen i ett betänkande 1997/98 som hette LU12. När det gäller en situation där någon familjemedlem utsatts för någon form av våld från en förälder uttalade lagutskottet: I de fall där den ena föräldern utsätter en familjemedlem för våld, trakasserier eller annan kränkande behandling bör gemensam vårdnad mot en förälders vilja vara utesluten. Det var en mening som lagutskottet uttalade och som inte fanns med i den proposition som regeringen presenterat. reagerade just på att propositionen inte innehöll detta. Man tryckte på detta, och ett enigt lagutskott stod bakom uttalandet. Trots detta har vi sett år sedan vårdnadsreformen och 1998 att domstolarna har dömt utan att ta någon som helst hänsyn till uttalande och utan att på något sätt bry sig om att hade gjort ett sådant uttalande. Därför är det mycket bra att regeringen tillsatte . har ett brett uppdrag. Det tycker jag är bra. kan jag upptäcka att har så enormt många viktiga saker att ta hänsyn till och så enormt mycket att utreda att det ändå uppkommer en liten oro hos mig när jag ser att vissa frågor kanske inte kommer att hinna behandlas och beredas på det sätt jag skulle önska. Det är därför jag har valt att reservera mig till förmån för vissa yrkanden. Vissa av de reservationerna handlar just om att ska få tilläggsdirektiv där man förtydligar på två områden. Dels handlar det om vårdnaden vid våld inom familjer. Jag förmodar att en av de stora frågor utredningen ska ta upp är just det som domstolarna tyvärr har missat, men som hade påtalat. En sak som jag tycker är otydlig är frågan att utreda en mördares rätt att bli vårdnadshavare när denna har dödat den andra vårdnadshavaren. Utredningen har inget uppdrag att ifrågasätta det. Utredningen ska se på möjligheterna för barnet att ha umgänge med mördaren. Jag tycker att i enlighet med detta borde uppmana regeringen att ge ett tilläggsdirekt till när det gäller frågan om vårdnaden vid våld inom familjer. Den andra frågan handlar om barns rätt att komma till tals. I direktivet finns tydliga skrivningar om vem som ska komma till tals. Hela utredningen går i stort sett ut på att man ska förenkla för föräldrarna att ha umgänge med sina barn, vilket i de allra flesta fall turligt nog fungerar. I de få fall där det inte fungerar och uppstår problem är det allvarligt när lagstiftningen saknar en linje i hur man ska se på frågan. Därför är det viktigt att utredningen får ett tydligt tilläggsdirektiv att även utreda rätten att ge barnen själva talerätt. tolkar man nämligen från domstolar och från myndigheter barnens bästa på olika sätt. Men det får inte finnas en risk för att barns rätt tolkas som att det är just experterna eller de som står barnen nära som ska ha rätt att komma till tals och att man helt plötsligt glömmer bort att barnen själva ska komma till tals. Jag har precis samma åsikt som framförde tidigare om en barnbalk. Det är viktigt att man samlar regelsystemet på det sätt som har föreslagits i motioner, nämligen att man skapar en gemensam barnbalk. Vi får inte glömma bort att den föräldrabalk som vi har faktiskt i mångt och mycket går ut på föräldrarnas rätt till sina barn, och ingenstans talas det om barnens rätt till sina föräldrar. Det gör det inte heller lättare att man rätt så ofta påtalar att det är ett barnperspektiv och barnets rätt som man ska beakta. Rent pedagogiskt vore det också värdefullt att förändra lagstiftningen strukturellt och döpa om den till en barnbalk i stället för att som ha en föräldrabalk. Det handlar inte bara om kosmetika utan även om den inriktning som vi vill ha på lagstiftningen. Jag ska övergå till att tala om den fråga som lyfte fram här tidigare och som dessbättre inte är lika allvarlig som de andra hemskheter som jag har pekat på tidigare med våld inom familjer. Den handlar om adoptioner. Det är glädjande att riksdag står bakom det beslut som vi fattade och som trädde i kraft , nämligen att homosexuella precis som heterosexuella får lov att prövas som adoptivföräldrar. Jag vill också ge en eloge till de partier som tidigare röstade emot förslaget men som faktiskt ändå ställer sig bakom de demokratiskt fattade besluten här i och respekterar dem, vilket inte gör. har valt att kräva att lagstiftningen ska ogiltigförklaras. flaggar även för att det arbete som är på gång med att ge lesbiska kvinnor samma rättigheter som heterosexuella kvinnor har när det gäller assisterad befruktning är oacceptabelt. Då kan jag inte låta bli att ställa en fråga till , som i alla fall i talarstolen och i andra debattsammanhang står och talar för barnens rätt. Vart har rättigheterna tagit vägen för alla de barn som ni kristdemokrater inte talar om, de barn som ni osynliggör här i talarstolen? Gång på gång osynliggör ni alla dessa barn. Oavsett om vi tycker att det är bra eller ej, så väljer att gång på gång låtsas som att dessa barn inte finns. Det finns barn som är adopterade och som har homosexuella föräldrar. Men framför allt, och , finns det oerhört många barn som har tillkommit genom assisterad befruktning. Men dessa barn synliggör inte eftersom hon inte vill att dessa barn ska ha någon rättslig status. vill inte att alla barn ska ha lika rättigheter i det här samhället därför att dessa barn inte existerar för trots att de i praktiken finns i vårt avlånga land. Jag tycker att det är beklagligt. Om och ska vara trovärdiga i sin iver att tala om barnets bästa får de också bevisa det genom att inte exkludera vissa barn, vilket de gör. Jag ska avsluta mitt anförande med att säga att vi nu har en lagstiftning som trädde i kraft . Och det har visat sig vara problematiskt. Vi har sett hur det förhåller sig i vissa socialnämnder i landet. Till exempel här i finns det en vänsterpartistisk ledamot som har 124 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får påminna om att vi i kammaren inte får gå in på enskilda ärenden och kommentera enskilda beslut fattade i nämnder eller tala om hur enskilda ledamöter som inte finns här har agerat. 125 (): Tack för påminnelsen. I de riktlinjer som riksdag och regering har fattat beslut om när det gäller hur socialnämnderna skulle agera i dessa frågor var en mycket tydlig och viktig punkt att socialnämnderna och tjänstemännen behövde utbildning och fördjupning för att kunna handlägga och fatta beslut om frågor kring när homosexuella skulle prövas som adoptivföräldrar. Man såg nämligen att det fanns otroligt mycket okunskap och framför allt väldigt mycket fördomar. har det också visat sig att enskilda ledamöter yrkar på avslag just utifrån fördomar där man helt och hållet går emot lagstiftningen. Socialnämnders uppgift är ju att följa den lagstiftning som riksdag har fattat beslut om och ingenting annat. Jag tycker att det är viktigt att man nu , då det ska göras en översyn och har fått i uppgift att se över lagen, faktiskt tittar på detta ordentligt. Vilka insatser har gjorts, och hur har man från socialnämnderna valt att fördjupa kunskaperna hos sina ledamöter? står bakom många reservationer i betänkandet. Men jag väljer att stödja reservation 19 som handlar om steg två i frågan om assisterad befruktning, nämligen att lesbiska kvinnor även ska ha rätt till provrörsbefruktning precis på samma sätt som heterosexuella kvinnor har. I övrigt lyfter särskilt fram frågor om två vårdnadshavare och om könsneutrala författningar. Tillsammans med lyfter vi fram frågan om utredningar om faderskap. Där vill jag också säga att har samma uppfattning som i fråga om det särskilda yttrandet när det gäller underhållsbidrag vid växelvis boende. Ursäkta att jag har dragit över min talartid . 126 () replik: Det är lite märkligt att tror att inte vet att det finns barn som är adopterade och barn som har tillkommit genom assisterad befruktning. Det vet vi, och det sade jag också i mitt anförande. Jag sade att vi vet att dessa familjer finns. Men att stödja och hjälpa olika sorters familjer innebär inte att samhället ska medverka till att skapa familjer där problem av den här arten träder fram. Vi har dessa problem med adopterade barn. Vi har sett åtskilliga i massmedierna, på TV och så vidare. Jag deltar själv i ett sådant ärende. De adopterade barnen efterforskar sitt genetiska ursprung. Det är det som jag talar om. Men det är förvånansvärt att kan hålla ett långt anförande om behovet av en barnbalk. Det tycker jag är jättebra. Men där talar man om barnens rätt. I samma betänkande och i samma kammardebatt glömmer man bort barnens rätt till båda sina föräldrar, vilket har ett naturrättsligt ursprung. Varför ska inte barnens rätt gälla i det kanske mest existentiella rum som finns i en människas identitetsutveckling och fortsatta mognad under livet och få finnas med i de lagar som vi ska stifta i vårt land? 127 () replik: Det vore bra om en gång för alla kunde förklara för kammaren vad naturrättsligt ursprung är för någonting. Det uttrycket har ju använt förut. Det som jag tycker är allvarligt där tycker jag att motsäger sig själv när hon talar om båda föräldrarna och så vidare är att , trots att hon i sin replik talade om båda föräldrarna, säger att hon utgår från att båda föräldrarna är lika med en kvinna och en man. är det så att många av de här barnen, som du, , i och för sig erkänner att de existerar men inte ska ha rättigheter på samma sätt som andra barn, oftast har två föräldrar. Men de här barnen har två föräldrar av samma kön. När det gäller att tolka naturrättsligt ursprung går det inte att kategorisera och säga att hur barn än tillkommit kan barn tillkomma enbart genom att en man och en kvinna har samlag och det därigenom uppstår ett barn. Det går inte att kategoriskt säga att det är så människor skaffar barn, att det är så barn kommer till. behövs det kanske mindre än spermier och ägg. Men vi vet att det i alla fall är enklast så, för annars behöver man ta till andra genetiska metoder. Jag kan inte finna det motiverat att de barn som tillkommer på just de sätt som inte vill förrättsliga, acceptera, inte ska ha samma rätt som andra barn bara därför att de har samkönade föräldrar. Det är ju precis vad och säger. 128 () replik: Jag tycker naturligtvis att det här resonemanget är en total misstolkning av vad jag säger. Jag har inte talat om att inte alla barn ska ha den här rätten det är ju det som jag inte vänder mig emot. Barn ska ha den rätten. Det är det som jag utgår från. Därför ska vi inte medverka till att fler barn hamnar så att de är utan den rätten. Vad ni lyfter fram är att vuxna ska ha en rätt till barn. Men vad jag lyfter fram är att barn ska ha rätt till föräldrar. När jag talar om naturrättslig bakgrund handlar det om biologiska föräldrar. vet inte jag att barn kan komma till världen utan att det finns en biologisk far och en biologisk mor som på något sätt sett till att det här barnet har skapats. Vad det handlar om är att man ska kunna efterforska sina genetiska rötter. Det har inte att göra med att det sedan finns olika konstellationer, något som vi väl ändå lär få debattera här i kammaren i samband med ett betänkande . I det här avseendet och när det gäller det som jag har lyft fram handlar det om barnens rätt att kunna efterforska sina biologiska föräldrar och om möjligt också få leva tillsammans med dem. Det är den naturrättsliga principen från allra första början. Till och med djuren tar ju hand om sina ungar, och det är väl inget märkligt. Att vi har ett ansvar för den avkomma som skapats genom våra handlingar tycker inte jag är en märklig princip. Och att barnet har rätt att möta och att kunna efterforska sina föräldrar finns med även i om barns rättigheter, om jag minns rätt. 129 () replik: Det är bra att vi nu fick klargjort den saken, något som jag väl borde ha fattat förut. har i alla fall talat om att det naturrättsliga ursprunget handlar om djuren. Barnen ska ha den rätten. Men jag tror att helt och hållet har missat vad förslaget innebär om att ge lesbiska kvinnor samma rättigheter till assisterad befruktning som heterosexuella kvinnor har. En av de enorma fördelarna med att reglera och även lagstifta om det rättsliga föräldraskapet är just att de barn som kommer till genom att kvinnor söker sig till den svenska vården och får hjälp med assisterad befruktning, enligt vår lagstiftning och enligt de förslag som föreligger, faktiskt kommer att ha möjlighet att efterforska sina biologiska rötter. De ska kunna efterforska, och det ska skrivas in i en akt vem som är donatorn. Det är detta som ni kristdemokrater går emot, som ni säger att det ni vill åstadkomma är att barnen ska kunna hitta sitt ursprung. Också jag tycker att det är viktigt. Därför tycker jag att denna lagstiftning är viktig. Jag ser inga som helst sakliga skäl eller argument för att lesbiska kvinnor fortsatt ska diskrimineras i lagstiftningen detta till skillnad från hur heterosexuella kvinnor behandlas i lagstiftningen. , läs alltså på en gång till och titta på vilka effekter den här lagen faktiskt får! Då får du se att till och med vissa av dina synpunkter och krav samt krav blir både beaktade och tillfredsställda genom det förslag som kommer att läggas på bord! 130 (): Detta betänkande innehåller många viktiga frågor nästan så många att det kunde krävas en översyn och ett helhetsgrepp. Det är bra att en kommitté är tillsatt. Därmed behöver vi inte kräva det här . Kommittén är tillsatt för att utvärdera föräldrabalksreform. Jag kan tycka att det kanske hade varit bättre om många av motionerna hade fått vänta och blivit infogade i det arbetet i stället för att helt och hållet avslås här . Vi i valde att inte motionera på det område där kommittén arbetar utan att i stället lägga kraft på att få in våra tankar via vår representant i kommittén. Men för den skull är vi inte nöjda med sakernas tillstånd utan visar i särskilda yttranden på några områden till exempel när det gäller hur man dömer avseende vårdnad när misshandel sker i hemmet eller när det gäller barns rätt att komma till tals i vårdnadstvister och reglerna för förmyndare och god man. Det måste ju vara en självklarhet att skydda barnet från att bli utnyttjat vid konflikter mellan vuxna. I ärenden som rör vårdnad och umgänge måste därför större vikt läggas vid vad som är bäst för barnet. Alltför ofta finns det tendenser till att det blir på barnets bekostnad i fråga om föräldrarnas rättigheter och uppnåendet av rättvisa dem emellan. Kopplingen mellan barnets välbefinnande och trygghet samt mäns våld mot kvinnor måste förstärkas. anser att också de barn som utsätts för våld i hemmet är att betrakta som brottsoffer. I alla vårdnadsutredningar måste barnets rätt till umgänge framgå men också barnets rätt att avstå från umgänge. Vi har ett par reservationer som inte berörs av kommitténs arbete. Där vill jag yrka bifall till reservation 12 som innebär bifall till de motioner där det föreslås att nuvarande lagstiftning ändras så att det tydligt framgår i lagtexten att alla efterlevande som berörs av fastställda faderskap ska ha talerätt i mål om hävande av faderskap. Att det, som utskottsmajoriteten anför, inte skulle kunna motiveras utifrån principen om barnets bästa förstår jag inte, för detta att med säkerhet veta sitt ursprung måste väl i allra högsta grad stämma väl överens med principen om barnets bästa. Förslaget handlar om att stärka rättstryggheten, inte om att här slå fast vad som är rätt eller fel i enskilda fall. Det handlar om rätten till prövning. Barnets bästa lyfts fram i debatten, även här , som vore det något statiskt och opolitiskt, lika för alla. Men det här med barnets bästa bygger, precis som mycket annat, på värderingar. Troligtvis finns det här i kammaren olika nyanser i just synen på barnets bästa. I en reservation säger vi att vi vill att det skyndsamt ska finnas möjligheter för kvinnor att få assisterad befruktning. vänder sig mot det och tycker att det inte är att se till barnets bästa. Därför skulle jag vilja hålla fram bilden att det är omgivningen snarare än vilka föräldrarna är som kan vara ett bekymmer i de här fallen. Vilken nyans vi än väljer att beskriva barnens bästa i är jag övertygad om att barnens position i samhället kommer att stärkas kraftigt . De ska utifrån sin förmåga kunna styra sin vardag mer. Det handlar både om vardagslivet hemma och i skolan. De måste bli sedda som de brottsoffer de är när mamman misshandlas. De ska bli lyssnade på och trodda när de berättar om sexuella övergrepp, och omgivningen måste ingripa mot de vuxna som missköter sitt föräldra- och vuxenansvar. Vi kan se ett aktuellt fall som diskuterats i . Man får en bild av hur en liten flicka som utsatts för sexuellt övergrepp ska stå upp i tingsrätten, inför många okända människor i en okänd miljö och berätta om saker som 5-åringar över huvud taget inte ska känna till. Vi måste se till att ändra på perspektiven och ge domstolarna möjlighet att bygga upp speciell kompetens där man i nära samarbete med det sociala, med BUP och kvinnojourer och många fler aktörer kan möta dessa barn på deras villkor i stället för som tvärtom. Lagstiftningen måste också bli tydlig när det gäller övergrepp mot barn. Jag citerar : Alla grova sexuella handlingar mot barn bör betraktas som våldtäkt. 131 (): Vi kan konstatera att det finns en stark vilja och önskan från alla kammarens ledamöter det är något som förenar oss att alla barn blir sedda, blir lyssnade till, får en trygghet och en god omsorg. Engagemanget från ledamöterna ser vi bland annat i det stora antal motioner som behandlas i det här betänkandet. Alla skilsmässor är svåra i någon form. Ändå ska vi påminna oss om att det för det stora flertalet sker i samförstånd, där föräldrarna kommer överens om var barnen ska bo och hur umgänget ska ske. För många ansvarstagande föräldrar handlar det om att planera det vardagliga livet kring barnet på bästa möjliga sätt. Då är det alltså barnets bästa, omsorg, trygghet och utveckling, som är ledstjärnan. Det här är ju som bekant inte verklighet för alla barn. Tvärtom är det många barn som far illa just därför att de vuxna inte löser problemen ur ett barnperspektiv. Det finns vårdnadstvister där barnen används som ett vapen mot den andra föräldern. Man gör allt för att bekämpa varandra. Det finns andra fall där det förekommer våld mot både förälder och barn. vårdnadskommitté utreder just nu hur lagstiftningen i tillämpas i socialnämnder och domstolar. Vi ska försöka utvärdera vad reform har inneburit för strävandena att föra bort vårdnadsfrågor från domstolar och underlätta för föräldrar att i så stor utsträckning som möjligt komma överens. I detta ryms väldigt många frågor. Låt mig nämna några. Kan vi verkligen se att det är barnperspektivet som har en central roll i de vårdnadsutredningar som socialnämnderna gör? Är det så att barnen kommer till tals och på vilket sätt? Händer det att portalparagrafen, låt mig kalla den det, om gemensam vårdnad är den som väger tyngre än riskbedömningar gällande barnet? Vilken kompetens saknas i domstolarna i vårdnadsärenden? Hur tillämpas reglerna när det förekommer övergrepp eller misstanke om detta? Egentligen skulle man kunna sammanfatta alla de här frågorna i en vidare fråga, nämligen: Vad kan vi göra för att barnets bästa alltid blir vägledande i dessa tvister? har genomfört ett antal mycket intressanta hearingar. Vi har fördjupat oss i bland annat växelvis boende. Det har framkommit fall som kan verka egendomliga. Det finns barn som bor i och i . Det finns barn som delar förskolor. Man kan ibland fråga sig: Är det barnets bästa som man har för ögonen?