prot · GS0930 · 2004-11-16 00:00:00 — Vi ska ta ansvar både för miljön och för Cementa . Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2004/05:77 om uttjänta elektriska hushållsprodukter 11 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser göra för att kommande förordning om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter ska fungera på ett acceptabelt sätt där hänsynstagande till sådana produkters skadliga miljöpåverkan tillgodoses, vidare hur jag ska förankra kommande förordning med berörda kommuner. är mycket framgångsrikt i fråga om att samla in och återvinna elektriska och elektroniska produkter. Vi har i haft producentansvar för sådana produkter genom förordning (2000:208) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. Merparten av de produkterna omhändertas genom ett samarbetsavtal mellan producenter och kommuner. Kommunerna samlar in produkterna främst via sina återvinningscentraler, och producenterna hämtar produkterna för vidare återvinning. Förslag till ny förordning om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter utgick på remiss från . Förslaget är en följd av EU:s direktiv (2002/96/EG) om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter, det så kallade WEEE-direktivet. På departementet pågår nu ett arbete med att ta fram ett reviderat förslag till ny förordning mot bakgrund av de remissvar som inkommit från kommuner, producenter och andra berörda. Den nya förordningen ska fungera väl i praktiken och vara tydlig gentemot aktörerna. En viktig utgångspunkt är att producenterna tar sitt ansvar för produkterna, en annan att insamlingssystemen är konsumentvänliga. Kommunerna har här liksom i övrigt kretsloppsarbete en viktig roll. Vi har en kontinuerlig dialog med både producenter och kommuner om hur den nya förordningen ska utformas. Vad gäller elektriska och elektroniska produkters skadliga miljöpåverkan så vill jag framhålla att sådana produkter huvudsakligen klassas som farligt avfall och ska i alla led hanteras som sådant. 12 (): Jag vill tacka för svaret på min interpellation. Jag är inte nöjd med svaret. Jag tycker att det är för otydligt i den turbulenta tid som vi har just nu på det här området. Kommunerna och deras avfallsbolag ser med förskräckelse på vad som håller på att hända. Precis som ministern sade är vi bra i på att samla ihop elavfall. Det visar den statistik som kan visas upp, nämligen att varje människa samlar in elavfall till återvinning. För att det ska kunna fungera krävs att producenterna tar sitt ansvar för produkterna. Det gäller såväl nytt som historiskt avfall. ser inte verkligheten ut som kartan, och då är frågan vad som ska gälla när regeringen skriver sin förordning. Den modell som skapades när producentansvaret infördes överensstämmer inte med människornas handelsmönster . Det är bland annat följden av att exempelvis radio- och TV-branschen har lämnat det samarbete som utvecklades med Elkretsen via förhandlingar med . För kommunerna innebär det att de får betala notan. Ytterst är det naturligtvis skattebetalarna som får betala. För Vafab-området i innebär det här en taxehöjning i storleksordningen . Det var knappast så lagstiftaren hade tänkt sig med producentansvaret. Målet var ju att producenterna skulle få ett ansvar så att vi fick mer miljöriktiga produkter och mindre avfall. Om kommunerna nu ska fortsätta insamlingen av elavfall och så vidare och producenterna ska betala borde det regleras i förordningen. Vi är väl medvetna om att kommunerna har såväl kompetens som infrastruktur för att klara det här, men de har inte de ekonomiska resurserna. Många är de kommuner som diskuterar att stänga sina återvinningscentraler om inte förordningen blir anpassad efter verkligheten. Bakgrunden är ju den att kommunerna egentligen varken kan eller får finansiera producenternas återvinning. finns alltså en risk att skattebetalarna får betala en nota som egentligen ska betalas av dem som köper varorna. För givetvis är det konsumenten som ska betala notan. Köparen får med det här systemet betala det två gånger. Statsrådet säger att det pågår ett arbete med att ta fram ett reviderat förslag till förordning vid departementet. Jag hoppas att den förordningen blir verkningsfull. För att den ska bli verkningsfull måste, som jag ser det, producenterna ta sitt fulla ansvar. En annan grundförutsättning för att insamlingssystemet ska bli konsumentvänligt är att barn skyddas vid lek i området. Det här är ett problem nu när man ger statsbidrag till fastigheter för att de ska bygga ut sina återvinningscentraler i respektive hus. Här måste man också se det utifrån barnperspektivet. Det vet jag att håller på och tittar på. Man har just uppmärksammat det här problemet i samband med de normer som utarbetas för de här statsbidragen. Min direkta fråga till statsrådet är: Kan statsrådet garantera att kommande förordning uppfyller de här kraven som jag har nämnt? Jag vet mycket väl att statsrådet har svarat i interpellationssvaret att man ska vara tydlig. Men jag tycker ändock att frågan är så viktig så jag vill ha ett fördjupat svar på just det området. Hur kommer tydligheten att se ut? 13 Statsrådet (): Vi arbetar just nu med en ny förordning. Planerna är att den ska vara färdig . Under det här arbetet har vi haft en mycket nära dialog, inte minst med kommunerna och producenterna. Vi kommer även fortsatt att ha det med det här reviderade förslaget. Jag kan inte garantera exakt hur det kommer att se ut, men jag kan konstatera att vi har gemensamma utgångspunkter när vi ser på hur det här systemet ska fungera. Det ska vara tydligt. Producenterna har ett ansvar, men kommunerna har också en roll att spela. Det kan finnas skäl att tydliggöra i förordningen på vilket sätt ansvarsfördelningen mellan producenter och kommuner ska se ut. Vi har haft ett system i som fungerade väl, där kommunerna hade ett ansvar men också producenterna tog sitt ansvar. Det är vår avsikt att återkomma med en förordning som på ett så bra sätt som möjligt både gör det tydligt och klart hur det ska fungera och tillfredsställer de intressen som finns också på den kommunala sidan. Jag beklagar att jag inte kan gå längre i detalj. Det vore fel av mig att göra det i ett arbete där vi är mitt uppe i processen. Det vore också fel i den dialog som vi nu har med kommuner och producenter. Men jag kan försäkra att vi har samma ambition på det här området, att få ett väl fungerande system väl avpassat efter svenska förhållanden. 14 (): Även jag kan konstatera att vi har samma ambition. Men samarbetet som har skett på det här området har i viss mån havererat. Det är inte så att jag när jag handlar en TV-apparat på El-Giganten eller Onoff tar med mig min gamla TV och byter ut den. Så fungerar det ju inte . Vi måste anpassa oss efter det systemet att den här personen förmodligen åker till kommunens återvinningscentral dagen efter att TV:n har kommit hem och lämnar den gamla TV:n där, och då blir det helt plötsligt en kostnad. Detta måste vi komma till rätta med på något sätt. Andelen varor kommer att utökas i nya återvinningssystem. kommer även kylar och frysar att falla inom producentansvaret. Om detta inte fungerar på ett vettigt sätt blir kommuner tvingade att ta ut en avgift på för att ta hand om dessa saker. Risken är då uppenbar att våra skogar fylls med kylskåp och frysskåp. Den utvecklingen vill jag inte se. Därför är det viktigt att detta sker på ett sätt som är anpassat efter de förhållanden och efter de handelsmönster som befolkningen har. 15 Statsrådet (): Jag kan än en gång konstatera att jag instämmer i denna beskrivning. Vi har haft ett problem när detta samarbete havererade. Det har också varit en viktig utgångspunkt att när vi nu gör en ny förordning utgå från den EU-lagstiftning som vi har, så att vi får ett väl fungerande system på lång sikt. Därför har det varit naturligt för oss att avvakta och arbeta utifrån direktivet. Men vi kommer alltså att komma med ett nytt förslag till förordning. Det kommer också att kommuniceras och diskuteras med parterna. Jag hoppas att vi ska kunna presentera en väl fungerande förordning som ska kunna utgöra ett gott styrmedel och en god grund för att vi ska få en väl fungerande fortsatt insamling av elektroniska produkter i . Vi är faktiskt Europaledande och har skött detta väldigt bra, och det ska vi göra även i fortsättningen. 16 (): Jag vill bara tacka för ett bra utbyte i denna debatt. Jag tror att de signaler som kommer härifrån kommer att mottas mycket positivt från alla parter i detta arbete. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2004/05:78 om folklig samling kring klimatfrågan 17 Statsrådet (): Jag delar frågeställarens uppfattning om det allvarliga hot som klimatförändringarna innebär. Vi ser redan nu effekterna av ett förändrat klimat, och de blir mer omfattande och går snabbare än vad forskarna tidigare ansett. Visionen om det gröna folkhemmet med en hållbar utveckling i och världen är central för regeringen. Då krävs att alla delar av samhället deltar, och kunskap om klimatförändringarna är av största vikt. pågår arbetet med kontrollstationen av klimatpolitiken. De remissvar som kommit angående underlaget för kontrollstationen visar att det finns både intresse och kunskap om klimatfrågan bland många av samhällets aktörer. Samma bild ger mig de kontakter jag har med engagerade samhällsmedborgare och de brev jag får. Regeringen och myndigheterna deltar redan i ett antal processer nationellt så väl som internationellt, som syftar till kunskapsspridning. Mycket av det samråd som efterlyses av interpellanten finns . Utöver detta är jag som miljöminister, och övriga i regeringen, proaktiva. Den av genomförda klimatkampanjen ledde till att människor tydligare ser de olika sektorernas betydelse för utsläpp av växthusgaser. Även andelen som anser att det är viktigt med statliga styrmedel för att minska utsläppen har ökat. Inom det breda nätverk av kommuner, organisationer och näringsliv som deltog i kampanjen förvaltas erfarenheterna, och förbättrade samarbeten utvecklas. gav regeringen även i uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt forum för hållbar utveckling. Forumet ska arbeta för att genomföra strategin för hållbar utveckling och skapa en nationell plattform för diskussion mellan kommuner, näringsliv, organisationer och andra aktörer regionalt och lokalt. Det är särskilt viktigt att ungdomar deltar i denna diskussion. Ett exempel på hur regeringen arbetar för att nå ungdomar är det seminarium för utbildning för hållbar utveckling som arrangeras . Seminariet är ett led i implementering av den nationella strategin för hållbar utveckling och politiken för global utveckling. Det är också en nationell start inför FN:s årtionde 20052014 för utbildning för hållbar utveckling. Det riktar sig till bland annat universitet och högskolor, lärarutbildning, folkbildningsrådet samt företrädare för skolledar- och lärarorganisationer och frivilliga organisationer. Med utgångspunkt i dessa och andra erfarenheter kommer regeringen att överväga det fortsatta informationsarbetet i den klimatproposition som regeringen avser att presentera för . Det svenska arbetet med kunskapsspridning till allmänheten har rönt uppmärksamhet internationellt och jag har informerat om det arbetet. arbetar även aktivt med informationsfrågor inom ramen för klimatkonventionen där det bland annat utvecklas webbaserade informationskanaler. gör även internationella insatser för att öka kunskaper nödvändiga för hållbar utveckling. ordnades i ett internationellt rådslag om utbildning för hållbar utveckling vid vilket 350 personer från 71 länder deltog. Klimatfrågan står högt på EU:s dagordning och är en återkommande fråga då jag träffar mina kolleger från EU och de nordiska länderna. ska, som interpellanten säkert känner till, överväga klimatpolitiska mål och strategier. Inför detta genomför kommissionen en dialog bland berörda samhällsaktörer och allmänheten som bland annat omfattar en konsultation via Internet och en konferens. deltar aktivt i detta arbete. Att Kyotoprotokollet nu träder i kraft innebär en kraftig positiv injektion i dessa diskussioner. Det är min uppfattning att den diskussion mellan ledande företrädare för regeringar, organisationer, samfund och företag som efterfrågar redan pågår i och . Vi ska alla ta aktiv del i denna, inte minst regeringen. Det som krävs är att diskussionen omsätts vidare i praktiska åtgärder för att minska utsläppen. Det är därför glädjande att jag vid tidigare debatter i har kunnat konstatera att det råder en bred uppslutning i kammaren om klimatpolitiken. Att skapa uppslutning kring dessa ibland kontroversiella men nödvändiga åtgärder är ett ansvar som vi alla delar. 18 (): Jag vill tacka miljöministern för svaret även om det inte fullt ut motsvarar mina förväntningar. Men vi får samtala här och se vad det leder fram till. Som miljöministern säger finns det en bred uppslutning kring klimatpolitiken, om frågans allvar och nödvändigheten att agera. Det finns dock kanske lite olika betoningar på vilka åtgärder som ska vidtas och med vilken hastighet detta ska ske. Jag tror inte att vi i den här debatten behöver överträffa varandra i framläggandet av fakta om klimatgasutsläppens konsekvenser. Vi behöver inte heller övertyga varandra om allvaret i situationen och behovet av åtgärder. Vi står nog på samma plattform i fråga om detta. Mina frågor handlar om kommunikation och hur miljöministern vill agera för att få en verkligt bred och djup mobilisering av oss medborgare. Jag ser behovet av engagemang från folkrörelser, folkbildning, föreningsliv, skolor, högskolor, universitet, kyrkor, samfund, företag, fackföreningar, organisationer, myndigheter och politiker på alla nivåer. Jag har säkert dessutom glömt någon. Miljöministern vill i sitt svar förmedla känslan av att allt som i stort sett går att göra görs. Miljöministern säger att mycket av det som interpellanten efterlyser finns och att det redan pågår. uppträder miljöministern i olika sammanhang, exempelvis på klimatforum. Och hon säger att det finns mycket kvar att göra på klimatområdet och att det är viktigt att vi tar krafttag . Jag är lite orolig för att dessa krafttag bara innebär nya inskränkningar och nya pålagor på människor utan att det skapas förståelse för och kraft att underifrån vilja delta i arbetet fullt ut. Miljöministern betonade också på klimatforumet vikten av att kommunicera klimatfrågan och att frågan kommer i centrum för olika diskussioner. Men hon säger inte hur detta ska gå till. Inför kontrollstationen 2004 pekar och i sina delrapporter på behovet av nya satsningar på klimatinformation. Miljöministern säger i svaret att hon ska överväga detta inför klimatpropositionen. Det vore intressant att höra lite mer om vad dessa överväganden går ut på. Ett alldeles särskilt kapitel i en av rapporterna inför kontrollstationen heter just Kommunikation för bättre acceptans. Där betonas vikten av utveckling. Det finns alltså de som menar att mer måste göras när det gäller kommunikationen för att väcka det engagemang som behövs. Jag ställde tre frågor i min interpellation: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skapa en bred folklig samling kring det viktiga arbetet med att förhindra oacceptabla förändringar av jordens klimat? 2.Vilka kontakter avser statsrådet att ta med ledare för folkrörelser, folkbildning och föreningsliv, skolor och samfund, företag och fackföreningar samt andra organisationer och myndigheter i syfte att i skapa en bred folklig mobilisering kring klimatfrågan? 3.Vilka kontakter avser statsrådet att ta med andra europeiska miljöministrar i syfte att skapa en europeisk folklig mobilisering i klimatfrågan? Jag tycker att det är synd att miljöministern avfärdar dessa frågor med att säga att allt som är möjligt redan görs. 19 (): Till att börja med skulle jag vilja rikta ett tack till för att han har ställt den här interpellationen och därmed gett oss möjlighet att ha en debatt om de här viktiga frågorna. Precis som både miljöministern och sade är vi alla överens om att det är en viktig fråga men att vi har lite olika syn på vilken väg vi ska ta för att lösa det hela. Jag tycker att svaret lämnar en del övrigt att önska. Det är i mångt och mycket en uppräkning av vad som har skett. Det är en tydlig brist på de visioner och den framåtanda som jag skulle vilja se lite mer av. Det sägs i svaret att regeringen arbetar proaktivt, men säger ni att ni gör allt som går att göra. Vidare innehåller svaret ett tydligt ovanifrånperspektiv. Det är för mig inte helt främmande i miljöpolitiken, men det centrala i miljöpolitiken är att ha ett tydligt underifrånperspektiv. Jag tror inte att fler forum löser klimatproblematiken. Går vi i tiden ser vi att det lokala arbetet har spelat en stor roll i miljöarbetet. Allt det som skedde kring Agenda 21-arbetet lokala handlingsplaner som gjordes för det har gjort att ligger i framkanten i miljöarbetet, och senast har vi arbetet med de lokala miljömålen. finns det en stor potential i allt det engagemang som finns lokalt. Även om klimatfrågan nu är en fråga med ett tydligt globalt perspektiv görs mycket lokalt oftast sker det praktiska miljöarbetet lokalt, hos den enskilda konsumenten och hos det enskilda företaget. I det perspektivet skulle jag vilja veta hur miljöministern tänkt sig att ta till vara de lokala miljömålen i det fortsatta arbetet på klimatområdet. 20 Statsrådet (): Man hade önskat en programförklaring och egentligen att jag hade lagt fram vårens klimatproposition . Ja, jag är helt enig med er om att mycket mer kan göras, men jag kommer att återkomma. Vad jag tror är viktigt är att vi också utvärderar och tittar på vad vi har gjort. Jag anser inte att det är tillräckligt. Men vi har gjort väldigt många insatser och haft många gräsrotsinitiativ, kan man säga. Klimatkampanjen drevs uppifrån, men vi har också till exempel haft Klimat.nu, som var en intressant satsning tillsammans med folkrörelser. Just nu har vi en utställning på bland annat riktad till skolungdomar. Vi har också statligt stöd till denna. Vidare har vi en hel del pågående informationsarbete i samband med våra klimatinvesteringsprogram ute i kommunerna. Det har tagits en lång rad initiativ och prövats många grepp, och det är viktigt att se vilka vägar som är bäst när det gäller framkomlighet. Det finns en konflikt här när det gäller att styra gräsrotsinitiativ uppifrån det vill säga detta med att fråga regeringen. Styr inte uppifrån, utan se till att det händer nedifrån! Jag menar att det nationella forum som vi startar är bra just därför att det bygger på att det ska vara en underifrånaktivitet. Det är inte fråga om en ny myndighet som ska styras uppifrån utan om en plattform för samordning av de aktiviteter som pågår i kommunerna alltså just det som tar upp. Många av dem som är aktiva ute i kommunerna inte minst exempelvis Agenda 12-nätverk tycker att den här typen av stöd behövs, just ett stöd för den verksamhet som pågår med möjligheter till erfarenhetsutbyte och möjligheter till kontakter som finns i och med ett sådant här forum. Jag tror att detta är ett utmärkt initiativ för att stötta det lokala arbetet när det gäller klimatinformation och aktivitet. Jag tror att vi också som politiker har ett ansvar för att föra upp det här på agendan och menar att klimatfrågorna så att säga är på väg upp i en diskussion som är väldigt positiv just . Det kan vi alla bidra till nationellt, lokalt, i medierna och på andra sätt till exempel genom att föra ut forskningsresultat. När vi förde ut resultaten från den nya forskning som har gjorts i kunde jag själv uppleva vilket intresse detta väcker och vilken medvetenhet det skapar. Vi märker att det fungerar att i samband med klimatförändringarna diskutera den typ av ekonomiska styrmedel som vi nu jobbar med inom ramen för den gröna skatteväxlingen till exempel och att det, som jag sade i mitt svar, finns ett ökat intresse för att koppla ihop det hela och förstå att det här är nödvändigt. Jag välkomnar alltså utvärderingar, diskussioner och förslag om hur vi på ett bra sätt ska driva vidare kommunikationen kring klimatfrågan; jag tror att vi är eniga om att detta är centralt. Vad jag kommer att göra är att på bästa sätt försöka utvärdera de erfarenheter vi har, ta del av de förslag som finns och tänka nytt. Jag tar, som sagt, gärna emot förslag och idéer om hur ni tror att vi mobiliserar nedifrån, för jag tror inte att detta är någonting som ska göras bara uppifrån, från regeringen, utan det är en gemensam uppgift som vi har. 21 (): Miljöministern vill inte riktigt svara på mina frågor om hur man måste gå till väga för att få en riktigt bred ansats i mobiliseringen. Det gäller också nödvändigheten att göra ytterligare saker, att ta ytterligare kontakter, att ta initiativ på Europanivå tillsammans med folkrörelser och så vidare därför att väldigt mycket görs, och väldigt mycket är på gång. I varje fall framgick det när jag läste ministerns svar. har hon öppnat lite grann i debatten här för att det faktiskt behövs ytterligare insatser på informations- och mobiliseringssidan. Det gläder mig. Jag tror att vi tillsammans kan komma framåt där. När jag läste ministerns svar om att det mesta redan görs blev jag naturligtvis nyfiken på att få ta del av den sjudande folkbildningsverksamhet som då naturligtvis måste råda runtom i landet. Via Internet kollade jag utbudet hos två stora studieförbund, av vilka det ena är miljöministerns parti närstående. Vilka studiecirklar och arrangemang finns det när det gäller klimat, växthuseffekt etcetera? Jag har kollat i som ligger nära mig, och i som ligger nära miljöministern dessa centralorter för intellektuell briljans i vårt land. Men döm om min förvåning när jag inte hittade en enda cirkel eller föreläsning om miljön! Det ena studieförbundet hade 365 olika cirklar i och ihop att välja bland. Där fanns kinesiska, och där fanns knyppling. Mindre matlagningskunniga modiga män fanns också på programmet liksom Bli en fena i köket, kundaliniyoga och, inte att förglömma, gärdsgårdsbygge. Men där fanns inget om växthuseffekten. Anser miljöministern att detta är ett uttryck för den mobilisering som hon anser vara i stort sett fullgod? roar jag mig också med att läsa bilannonser dels därför att jag är väldigt intresserad av bilar jag brukar titta på återförsäljarna för de stora märkena dels mer och mer av nyfikenhet kring hur man marknadsför fordon. Nästan undantagslöst handlar det om att marknadsföra sportighet, lyx och styrka. Men nästan aldrig är det de mer miljövänliga alternativen som marknadsförs en konsekvens bland annat av, och till stor del av, hur efterfrågan faktiskt fortfarande ser ut. Är detta ett uttryck för att mobiliseringen har lyckats så väl som miljöministern vill påstå? Climate Aid är ett mycket spännande initiativ för just kommunikationsinsatser inom klimatområdet och när det gäller växthuseffekten. har man från Climate Aid varit i kontakt med för att få stöd för sitt arbete och sin idé. Stödet i budgetpropositionen 2005 uteblev, men det kan finnas möjligheter att på annat sätt ge stöd för arbetet. Tänker miljöministern genom regleringsbrev eller på annat sätt ge möjligheter att stödja Climate Aid ekonomiskt i dess arbete? Såvitt jag kan förstå är mycket positivt till detta initiativ, som innebär att företag och organisationer och även allmänheten kan mobiliseras ännu bättre i arbetet för en bättre miljö och för att hejda den galopperande växthuseffekten. 22 (): Jag tror att både jag och gärna hade tagit emot klimatpropositionen , för vi längtar efter att få skriva motioner och se vad den innehåller. Det är som sagt en viktig fråga. Låt mig skicka med lite av en önskelista. Jag tror, precis som miljöministern, att det måste innehålla en del kraftiga informationsinsatser kring klimatproblematiken, växthuseffekten och utsläppen. Då ska det vara långsiktiga informationsinsatser.