prot · GR0987 · 2004-03-24 00:00:00 — En del av effekten kommer då och inte löpande, . Därför finns en viss fördröjningseffekt i det hela. Jag vill ändå påpeka att vi har haft en bra tillväxt, och vi vill naturligtvis fortsätta att ha det. Vi vill inte komma tillbaka och , när väldigt få företag skapades i . har takten kunnat fördubblas när det gäller antalet nya företag. Det skapas mellan 35 000 och 40 000 nya företag . Det är dubbelt så mycket som . 124 () replik: Med anledning av vad sade inledningsvis känner jag mig uppmanad att markera att det inte är fråga om någon moderat svängning i sig i skattepolitiken. tog jag upp att om man har världens högsta skattetryck så måste man nästan kunna sänka alla skatter, i någon mening. Men det kan man inte göra. Man klarar inte, i det korta perspektivet, att sänka även skatter som det finns goda argument för att sänka. Man måste sänka skatterna bit för bit, i den takt som utrymme ges och man når önskat resultat med de skattesänkningar man genomför. Det är olika typer av skatter som man bör sänka i olika situationer. I den situation som befinner sig i just nu är det viktigt att sänka skatter för det arbetande . Då måste man fokusera på inkomstskatterna för vanliga inkomsttagare. Det är vad vi moderater gör. är det oerhört väsentligt att man sänker de mest skadliga skatterna. Där kommer förmögenhetsskatten in, som kommer att diskuteras . Där kommer också frågan in om att få till stånd ändringar i 3:12-reglerna. BEK-modellen kanske inte är den ideala modellen, men den är bättre än dagens regler. God moderat politik, , är att åstadkomma något som är bättre än det som är . Därför kan införande av en reviderad BEK-modell vara ett steg på vägen till någonting bättre även för fåmansbolagen. 125 () replik: Det blir alltså ingen förändring vad gäller skattepolitik men möjligen en annan ambition i takten, om jag har förstått rätt. Jag tycker att det är sympatiskt att också ni har en reformistisk anda och inte vill göra allting på en gång. Där känner jag mig hemma som socialdemokrat, även om det kanske skiljer sig en hel del åt när det gäller vart vi vill. ska sänka skatten för vanliga inkomsttagare. Jo tack, så kan man också beskriva det. Enligt RUT:s siffror handlar det om att ni vill ge till dem som tjänar absolut bäst. Det är hälften av de skattesänkningar som ni vill göra. Det är ingen tvekan om var fördelningsprofilen i era skatteförslag ligger. 126 () replik: I det läge som vi befinner oss i nu finns det inte anledning att se till avskaffandet av den statliga skatten för dem med högst inkomster, som diskuterades föregående mandatperiod. Det finns även andra revideringar av det moderata skatteförslaget från föregående mandatperiod som vi kan se på betydligt . Däremot är det viktigt att vanliga inkomsttagare som har heltidsarbete inte drabbas på det sätt som sker av en marginalskatt på . Det var aldrig avsikten med skattereformen. Där måste brytpunkten kunna höjas. Jag vill också i min replik ta upp en annan skattefråga som jag inte har fått något svar på. Det gäller beskattningen av föreningslivet. var det en konferens här i som visade tydligt hur felaktigt det blir med nuvarande skattelagstiftning när den tillämpas på ideella föreningar. Det finns föreningsmedlemmar och ledare som gör insatser till exempel på miljöområdet städar vägrenar eller har andra inkomstkällor för föreningen och så kommer och ska inkomsttaxera föreningen för det. Det är väldigt viktigt att den översyn som har talat om ska komma verkligen kommer till stånd, så att vi inte gör föreningslivet till en samling så kallade skattefifflare, enligt definition. 127 () replik: När det gäller de ideella föreningarna kan jag egentligen bara hålla med . Föreningslivet är oerhört viktigt. Alla de ideella insatser som görs är något av det bästa med . Vi stöder också föreningslivet med samhälleliga medel på många håll. Vi vill gärna förstärka det under den här mandatperioden inte minst när det gäller idrottsrörelsen. Det är också viktigt att man inte i andra ändan ställer till problem i onödan för de viktiga insatser som utförs. Den översyn av reglerna som har utlovat är väldigt viktig. Vi skriver i betänkandet att vi tycker att det är viktigt. Eftersom regeringen på eget bevåg vill se över frågorna finns det ingen anledning för oss att rikta något särskilt tillkännagivande från sida. och jag kan vara överens om att det är väldigt viktiga frågor. 128 () replik: lyfter i sitt anförande fram att det är viktigt att det finns en neutralitet och likformighet i beskattningen av företag. Det är jag den första att skriva under på. Jag skulle vilja ställa frågor om neutraliteten och likformigheten även ska gälla allmännyttiga och ideella föreningar och stiftelser. Vi hanterar delvis den frågan i betänkandet. Jag förde i mitt anförande fram att det är ett problem när reglerna för vad som ska betraktas som kvalificerat allmännyttigt är så pass gamla att de absolut inte känns relevanta för vad vi betraktar som allmännyttigt . Man talar om att den som gynnar svenskt försvar ska betraktas som allmännyttig. Man talar om nordiskt samarbete i stället för att tala om fredssamarbete och internationellt samarbete. Det vore angeläget att göra en översyn av ändamålskriterierna och få dem mer moderna och anpassade efter vad vi tycker är allmännyttigt . Min fråga till är om han är beredd att konstruktivt bidra till att initiera en sådan översyn. Han kanske inte är beredd att göra det här men när vi får tillbaka ärendet i annat sammanhang. Utskottsmajoriteten hänvisar till att finansministern följer utvecklingen. Jag tycker inte riktigt att det räcker. Vi borde ta initiativ i skatteutskottet. Är du beredd att medverka till det? 129 () replik: Jag hade den stora äran att få lyssna på en interpellationsdebatt mellan finansministern och om just det här ärendet för sedan. Jag har ingen annan uppfattning är finansministern. Han var också intresserad av att reda ut dessa frågor. Jag ska villigt erkänna att de inte alltid är helt logiska, även om jag tycker att nordiskt samarbete inte på något vis skulle vara fulare än något annat internationellt arbete. 130 () replik: När det gäller det nordiska samarbetet har en väldigt god tradition. Men världen ska inte stanna vid . Vi håller på att utvidga EU, och vi har en global värld. Då är det lite synd att man inte ser mer till internationellt samarbete. Ska man hårdra reglerna i inkomstskattelagen förbehålls det för de fonder och allmännyttiga stiftelser som har lyckan att komma in i den så kallade katalogen. En som jag tycker allmännyttig verksamhet som får prövning avslag på att komma in i katalogen och betraktas inte som allmännyttig. har den också fått påpekanden från som inte anser att den är allmännyttig därför att den delade ut pris till personer som i sig inte var allmännyttiga. Det blir väldigt konstigt. Jag tror säkert att det har varit någon Nobelpristagare som inte är att betrakta som allmännyttig, om man ska göra den jämförelsen. I interpellationsdebatten sade inget konkret. Han sade att han skulle följa utvecklingen. Men han lovade inte att han skulle göra en ordentlig översyn. Min fråga kvarstår. Är beredd att medverka till en sådan översyn? 131 () replik: Vad gäller en och annan Nobelpristagare inte minst när det gäller fredspriset får man nog i varje fall i efterhand ifrågasätta om de har varit särskilt allmännyttiga. Till skillnad från har jag fullt förtroende för finansministern. När han säger att han verkligen ska följa utvecklingen räcker det för mig . Jag vet också att han funderar över frågorna. För att vi ska vara alldeles överens i slutet av debatten håller jag med om att världen inte stannar vid . 132 (): På en punkt i betänkandet tycker jag att utskottet har gjort det lite för lätt för sig. Det handlar om de motioner som tar upp frågan om avdragsrätt för konstinköp till företag. Jag har naturligtvis respekt för att utskottet inte kan besluta sig för ett tillkännagivande till regeringen om ändrade avdragsregler för konst. Däremot tycker jag att det är lite träligt att man inte ens vill belysa praxis för förstagångsupplåten konst eller tar upp frågan på dagordningen. Det jag är ute efter är inte att vi ska gynna speciellt konstinköp. Däremot blir det tokigt om konsten missgynnas. Så verkar det faktiskt vara . Företagen har i princip inte rätt att skriva av konstverk av olika slag. De anses ha ett evigt värde. Enda undantaget förefaller vara litografiska blad som har ringa värde. En sådan tillämpning är det lätt att ha respekt för när det gäller konst som säljs i andra eller tredje hand. De konstverken har ett etablerat värde på marknaden. Däremot blir det orättvist när tillämpningen blir likadan för konst som kommer ut på marknaden . Det är en myt att all konst ökar i värde. Det är tvärtom. God konst har ett konstnärligt och känslomässigt värde. Men de allra flesta konstverk faller i värde och det ganska rejält när de har sålts första gången. Det är bara enstaka konstverk som ökar i pris. Utskottet skulle bara behöva jämföra priserna på ett traditionellt galleri med en vanlig stadsauktion för att se att jag faktiskt har rätt. Det gör inte konsten mindre värd i företagen och på arbetsplatserna. Men det gör praxis för avskrivning värd att diskutera. Om företag fick möjlighet att köpa förstagångsupplåten konst på samma villkor som de gör andra insatser för en god arbetsmiljö eller en trevlig miljö på företaget skulle vi få både mycket mer inspirerande arbetsplatser och en helt annan marknad för svensk konst. Det skulle göra samhället lite mer spännande. Det skulle också skapa betydligt fler jobb åt en yrkes- och företagargrupp som inte vill annat än att försörja sig själv men brottas med stora svårigheter på en väldigt tuff marknad. Svensk bildkonst och skulptur håller hög standard. Vi gör från samhällets sida stora satsningar på utbildning av konstnärer genom de stora och dyra högskoleutbildningarna, flera kompletterande skolor, folkhögskolor och skapande konst i gymnasieskolan. har vi nästan en omöjlig marknadssituation för de skapande konstnärerna. Vår generations svenskar har under en följd av år inte prioriterat köp av förstagångsupplåten konst, och svenska företag är ofta återhållsamma med att köpa konst. En breddad arbetsmarknad för bildkonstnärer skulle vara gynnsam för samhällsekonomin. Skickliga bildkonstnärer lever under usla ekonomiska förhållanden. Många av dem har stora studieskulder från en lång och dyrbar utbildning. Det måste vara samhällsekonomiskt mycket klokare att de får möjlighet att arbeta på en fungerande marknad än att de tvingas till tillfälliga lösningar och ofta har svårt att försörja sig själva. I sitt yttrande över motionen som jag skrivit avstyrker utskottet med hänvisning till att man inte vill ge indirekt stöd till konstnärlig verksamhet och hänvisar den bekymmersamma situationen för bildkonstnärerna helt och hållet till kulturpolitiken. Det tycker jag är orättvist. Den översyn jag föreslagit handlar inte om ett kulturpolitiskt stöd utan om att konsten som andra insatser för arbetsmiljön i företagen ska få en rättvis behandling. Jag har respekt för att det inte finns majoritet för den synen i kammaren . Men jag hoppas att få komma tillbaka, att utskottets ledamöter funderar lite grann över frågan och att debatten förs. Jag tror att den har ett värde i när vi behöver stärka kulturens roll både hemma och på jobbet. 133 (): Jag är på mitt bästa humör , och jag vill därför gratulera många när jag nu ska tala om tonnageskatter. Först vill jag gratulera alla socialdemokrater med i spetsen som har tagit detta viktiga steg som jag ser det för del på rederiområdet. Jag gratulerar också alla ledamöter i övrigt som skrev på detta , , , , Per och . Jag tror att detta att vi nu får möjlighet att införa tonnageskatt inte så mycket är en skattefråga, även om tycker att det talas mycket om skatter. I första hand är det en näringsfråga. Vi behöver modernare tonnage i , och detta öppnar möjligheten. Jag vill rikta ett särskilt varmt tack till från Socialdemokraterna, som ställde denna fråga alldeles till finansminister . Därför har vi fått möjlighet att få detta positiva svar från alla socialdemokrater och ett informellt sett enigt utskott. Jag fick däremot sedan ett totalt annat svar på exakt samma fråga. Det kanske är fräckt i överkant att säga det, men jag tycker att det är bra att visa att man tar intryck av omvärlden och hur verkligheten ser ut. Då, , skrev finansminister detta tråkiga tycker jag svar till mig: En tonnageskatt skulle komma att strida mot principerna bakom vårt skattesystem. Det står en massa annat också, till exempel att det skulle ge upphov till avgränsningsproblem och allt möjligt. Man vill ju svensk rederinäring väl och det är positivt att alla socialdemokrater här vill det också. Jag hade inte heller betvivlat det, för vi har alla ett gemensamt intresse av att den svenska rederinäringen blir konkurrenskraftig. måste man fundera över varför det yrkas avslag på en del ganska goda motioner. Jag har också råkat ut för det, fru talman. Jag har skrivit en motion i just det här ärendet, den svenska rederinäringens konkurrenskraft, som behandlades av trafikutskottet. Den bara avstyrker man helt och hållet. Jag kan i och för sig förstå det det är ju det här med motionsrätten men jag uppfattar att den inte ens blev sakbehandlad. Det tycker jag är tråkigt, och därför är jag tacksam för att skatteutskottet gemensamt har kunnat göra detta för svensk sjöfartsnäring och för svenskt näringsliv. Jag tror att det är väldigt bra. Jag har inget särskilt yrkande, utan jag vill bara tacka utskottet och inte minst , som jag tror har spelat en viktig roll i sammanhanget genom sin fråga. 134 (): Det är uppenbarligen tacksägelsetid här just . Jag vill tacka för hennes inlägg om konstnärerna; det var mycket intressant. Jag tänkte också ta upp en annan sak. Jag tycker att det är roligt att ge mig in i skattedebatten ibland, inte minst för att de ekonomiska frågorna berör kulturen i hög grad. Vi har en statlig finansiering av kulturen på drygt åtta miljarder. Även om vi från hade en något större summa så räcker det inte riktigt. Det finns andra finansieringskällor. Den viktigaste är det som vi enskilda svarar för. Det är den klart dominerande finansieringskällan. Men det kan komma ytterligare finansiärer, och då behöver vi som lagstiftare se till att underlätta den finansieringen om vi tror att kulturen har en positiv effekt i vårt samhälle. var det inga större problem med att företag sponsrade till exempel eller Operan och fick avdrag fullt ut för sponsringen. Men sedan kom en dom som innebar att det bara blev hälften kvar. Det brukar vi ju vilja ha, men i detta sammanhang var det inte så lyckat. Det var bara hälften som godtogs, och resten ansågs vara gåva och därmed inte avdragsgill. Vi hade tidigare en situation då kultursponsringen ökade. Men efter detta har det skett en nedgång enligt de uppgifter jag har fått. Det är bekymmersamt. Jag har fått berättat för mig att det har fått till följd att till exempel har fått dra ned på antalet uppsättningar från två till en . Då är det lätt att säga: Se där man ska inte förlita sig på sponsring! Då går det så här! Då vill jag säga att om det inte hade funnit sponsring så hade teatern inte kunnat ge två uppsättningar . Vi får väl ändå vara glada för det som har varit och försöka komma tillbaka. gav regeringen i uppgift att se på det här. Jag är uppriktigt bekymrad över att det ska ta så att bereda frågan. Jag vet att utskottet skriver att man avstyrker motion mot bakgrund av att frågan bereds. Men det skulle onekligen vara mycket intressant att få en uppfattning om ifall det finns någon form av tidsplan för detta, för det var som gav regeringen uppdraget. Problemet med sponsringen om man jämför med idrotten är att sponsring av idrott är tydlig. Det kan inte vara lika tydligt när det gäller kultursponsring. Det är inte möjligt att skådespelare och musiker är lika nedlusade med reklam som fotbolls- och ishockeyspelare. Det måste man ta hänsyn till. Ni kan ju tänka er där man står med skallen och på skallen finns det ett pannband där det står ! Jag tror inte att det skulle uppskattas någonstans. En annan del som vi har uppmärksammat i kulturutskottet är sambandet mellan kulturen och hälsan. Under vår forskningsdag hade vi forskare här som tydligt visade detta samband och vilken positiv betydelse kulturen har för hälsan både om man medverkar i kulturaktiviteter och om man bara tar del av dem. Jag sympatiserar personligen i hög grad med att man kan ge möjlighet till att så kallade kulturcheckar får samma skatteförmåner som motionscheckar. Vi behöver genomföra olika insatser för att minska sjukskrivningarna. Varför då inte tillgodogöra sig de resultat som forskningen visar och stimulera till ytterligare deltagande i det kulturutbud som finns och som jag hoppas ska öka? Jag hoppas också att det blir fler partier som kommer att bevaka detta, för kultur är friskvård. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU21 Allmänna motioner om företags- och kapitalbeskattning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 14 § Allmänna motioner om fastighets- och förmögenhetsbeskattning 135 (): Vi i skatteutskottet är ihärdiga debattörer. Det ser vi . Först nu är vi inne på utskottets tredje betänkande för dagen. Den debatt vi nu ska föra handlar om allmänna motioner om fastighets- och förmögenhetsbeskattning. Fastighets- och förmögenhetsskatten är ett hett debatterat område . Alla har synpunkter inte bara politiker om ifall dessa skatter är för höga, för låga eller lämpliga som de är. Vi har mött både insändare och demonstrationer i dessa frågor, så nog engagerar de många. Flera utredningar har också sett över frågorna och de regler som gäller . Senast debatterade en begränsningsregel för förmögenhetsskatten med mera. behandlade också ett stort antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden med regeringens förslag om utgiftsramar och beräkningen av statsinkomsterna . Bland dessa yrkanden fanns förslag om ändringar i fastighets- och förmögenhetsbeskattningen som lagts fram av de olika borgerliga partierna. ska debattera skatteutskottets betänkande angående de återstående motioner som väcktes under den allmänna motionstiden om fastighets- och förmögenhetsbeskattningen. I motionerna tas bland annat upp frågor som rör avveckling av fastighetsskatten, dess framtida utformning, beskattning av bostadsrätter, byggande för äldreboende, fastighetsskatt för fastigheter belägna i utlandet och avveckling av den mycket omtalade förmögenhetsskatten. Med dessa ord överlämnar jag förslaget till debatt. 136 (): Jag tror att jag bara behöver tala i åtta minuter, men eftersom det snart är dags för votering kan jag nu få en möjlighet att tala inför en fullsatt kammare och det är en nåd att stilla bedja om. Så vi får se; jag kanske drar ut på det lite grann! För exakt sedan, precis som sade, debatterade skatteutskottet en begränsningsregel för förmögenhetsskatt. Den debatten illustrerade väl det ständigt ökade behovet av krångliga specialregler, begränsningsregel för förmögenhetsskatt, dämpningsregel för fastighetsskatt och utökad begränsningsregel för fastighetsskatt. Detta visar med all önskvärd tydlighet att fastighetsskattesystemet inte längre fungerar. Huvudorsaken är den kraftiga höjning av skatteuttaget som har skett . Fastighetsskatten tas ut på en fiktiv avkastning av den investering som gjorts i det egna boendet. Det finns ringa samband mellan den skatt som tas ut och människors förmåga att betala skatten. Skatten tas ut på en inkomst som inte finns disponibel. Många människor med låga inkomster har råkat mycket illa ut som en följd av den ökade fastighetsskattebördan. Det gäller allt från barnfamiljen med ett ärvt fritidshus i skärgården och änkan efter fabriksarbetaren i till pensionärsparet med den slutbetalda villan i . Fastighetsskatten har blivit svår att bära för människor som arbetar och har sin utkomst i tillväxtområden. Den har fått en segregerande effekt i och med att den har gjort det svårt för människor med låga inkomster att bo kvar i områden med höga taxeringsvärden. Det behövs inga nya skatteregler. Det behövs en beskattning som upplevs som rimlig och rättvis. Vi moderater anser därför att det är helt nödvändigt att en avveckling av fastighetsskatten påbörjas. Vi har också föreslagit en väg med en successiv sänkning av skattesatsen så att skatteuttaget kommer ned till mer rimliga nivåer. På är det uppfattning att fastighetsskatten ska avvecklas helt. Förmögenhetsskatten hindrar tillväxt och utveckling i . Den är en av landets mest skadliga skatter. Den hindrar investeringar i och styr kapital till fel investeringar. Den driver kapital ur landet. Beräkningar säger att svenskar har placerade någon annanstans än i . bedömer att mer än 1 000 miljarder är placerade utomlands. Det är häpnadsväckande siffror. Förmögenhetsskatten är godtycklig och öppnar oanade möjligheter till skatteplanering. Förmögenhetsskatten är orättvis. Några av landets rikaste personer är delvis skattebefriade, medan vanligt folk som råkat bo in sig i ett hus som stigit kraftigt i värde tvingas att betala. Många länder har avskaffat förmögenhetsskatten. finns det endast fyra utanför som beskattar förmögenheter. De flesta som betalar förmögenhetsskatt är småhusägare. Det bästa för tillväxt och utveckling i landet hade varit att lyssna på de borgerliga partierna och inleda en avveckling av förmögenhetsskatten som drabbar många normala egnahemsägare. Inte minst näringslivets organisationer har fört fram denna skatts skadliga effekter för tillkomsten av nya jobb samt att den leder till försämrade investeringsförutsättningar. I betänkande föreslogs att förmögenhetsskatten skulle slopas, men regeringen har inte tagit några initiativ för att få bort den. I debatten ställde jag en fråga till de av skatteutskottets ledamöter som vill bevara förmögenhetsskatten, uppenbarligen även efter förslag, det vill säga till socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister. Och jag ställer frågan igen och hoppas att någon på ett rationellt sätt kan förklara varför förmögenhetsskatten ska vara kvar när den försvårar tillväxt och hindrar tillkomsten av nya jobb, försämrar investeringsmöjligheterna i , driver kapital ut från landet, är orättvis och straffar de många urskillningslöst och irrationellt men låter de få, i vart fall i vissa fall, löpa. har i en motion till krävt ett avskaffande av förmögenhetsskatten års taxering. Vi kommer givetvis att fortsätta arbetet för en snar avveckling av förmögenhetsskatten. Avslutningsvis yrkar jag bifall till den moderata reservationen 1 under betänkandets punkt 1 i utskottets förslag till riksdagsbeslut. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU22 Allmänna motioner om fastighets- och förmögenhetsbeskattning. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU14 Tryck- och yttrandefrihet Punkt 2 (Meddelarfrihet i enskild verksamhet) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 228 för utskottet 33 för res. 1 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 41 m, 37 fp, 26 kd, 11 c För res. 1: 21 v, 12 mp Frånvarande: 31 s, 14 m, 11 fp, 7 kd, 9 v, 11 c, 5 mp Punkt 5 (Hets mot transpersoner) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, v, c) Votering: 182 för utskottet 68 för res. 2 11 avstod 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 41 m, 1 fp, 26 kd, 2 mp För res. 2: 37 fp, 20 v, 11 c Avstod: 1 s, 10 mp Frånvarande: 31 s, 14 m, 10 fp, 7 kd, 10 v, 11 c, 5 mp Punkt 9 (Djur i pornografiska sammanhang) 1. utskottet 2. res. 5 (mp) Votering: 248 för utskottet 14 för res.