prot · GR0986 · 2004-03-23 00:00:00 — När kvinnorna röstar med fötterna och går ut i privata bemanningsföretag där de äntligen känner sig uppskattade, kan påverka sina arbetsvillkor och höja lönerna, vad svarar då näringsministerns socialdemokratiska vänner ute i landet med? Jo, med stopplagar för att tvinga sjuksköterskor, sjukgymnaster, läkare och annan vårdpersonal tillbaka in i landstingsmonopolen. Stopplagar är ingenting annat än ett patetiskt försök att hindra nya idéer. Det är ju ingenting olagligt de försöker att göra. I näringsministerns svar när det gäller vård- och omsorgssektorn heter det också att man inte tänker låta vinstintresset gå före omsorgen om patienterna. Man blir trött. Vad är egentligen vinst ett tecken på? Jo, det är i allmänhet ett tecken på att en verksamhet går bra, att den är uppskattad, att medarbetarna trivs och att människor är villiga att betala för den här tjänsten eller varan om de får en chans att göra det. En verksamhet som inte fungerar bra går nämligen med förlust. Det är bra om företag går med vinst även om de verkar inom vård och omsorg. Det kan jag vittna om som styrelseledamot i ett privat vårdföretag som fick möjlighet att knoppa av när det var borgerlig majoritet i . I näringsutskottets betänkande NU10, som behandlade , kan jag på s. 24 i betänkandetexten först läsa några obligatoriska fraser om hur bra det är med ökat företagande för kvinnor inom vård, skola och omsorg, det vill säga där kvinnor verkar. Sedan står det: framhöll utskottet att det inte var berett att verka för sådana lösningar som innebär att ett offentligt monopol inom dessa sektorer riskerar att ersättas av stora privata företag som exempelvis köper upp små lönsamma vårdföretag. Utskottet vill dock erinra om att det pågår ett arbete med att tillskapa en särskild bolagsform utan särskilt vinstsyfte som kan komma att kunna användas för kvinnors företagande inom områden som domineras av offentlig sektor. Jag kan gärna upprepa detta, men för att spara tid ska jag inte göra det. Majoriteten här i säger i korthet: Ni får gärna driva företag, flickor små, men ni får inte tjäna några pengar. Kan man tänka sig någon regim, utom möjligen en gammalsocialistisk, som med en sådan enfald tror att det här synsättet stimulerar företagande? Om näringsministern inte visste det, kommer jag att upprepa det här : har varit död . Jag tror faktiskt inte att de unga kvinnor som studerar och funderar på sin framtid, som vill kunna stå på egna ben, försörja sig själva, sina barn och kanske till och med en arbetslös man, kommer att välja vårdsektorn. Där finns inga framtidsmöjligheter. Det ser näringsministern och hans regering till. Det vore enbart dumt av dessa unga flickor, och de är inte dumma. 35 (): Vi behöver inte bara fler företag, utan vi behöver fler företag som ägs av kvinnor. hoppas jag verkligen att det på den andra sidan står en Sabuni, en Adelsohn , en eller en som är minister och säger: Vi är bäst i världen, men vi kan bli ännu bättre, och vi lyssnar gärna på förslag och idéer också från socialdemokrater. I flera andra länder lyckas kvinnor ta sig upp till de högsta betalningsnivåerna. I flera andra länder äger kvinnor företag med fler anställda än tio. Vi kan hitta många sådana saker i statistiken. Vad är det för fel på ? Varför lyckas vi inte se till att ojämlikheten mellan män och kvinnor när det gäller ägandet av förmögenhet minskar? Förutom standardsvaren om hur bra det är med företagandet i , vad anser ministern vara roten till att det är en sådan ojämlikhet när det gäller ägandet? Vad skulle han specifikt vilja göra? Kan han ägna åt att svara på denna fråga? 36 (): Många sanningar har sagts. Jag ska inte upprepa dem. Det är bra att näringsministern säger att det behövs fler företag. Det är självklart. Hur skulle det se ut annars? Jag kan också hålla med om att det är viktigt att man tar upp detta att företag även kan övergå till en annan ägare när inte den nya generationen vill ta över ett företag. Det är en viktig fråga. Det finns förslag på hur man ska lösa problemen med 3:12-reglerna, men regeringen har inte presenterat något förslag hur de vill lösa dessa. Eftersom detta ska träda i kraft borde det åtminstone finnas en liten skiss eller idé, men ingenting har viskats om hur de kommer att se ut. Kommer de verkligen att presenteras i vårbudgeten? Jag förmodar att så ska ske. vill jag nämna någonting som vi inte har tagit upp tidigare. Det gäller detta att attityderna till företagande måste förändras. Det ska inte vara fult att tjäna pengar på att driva företag, vilket det nästan är . Den som tar risker ska också få något för det. är det självklart att man ska satsa pengar i lotterier. Man vinner stora pengar. Det är nästan någonting som man ska värderas högt för. Man kryper på knäna för någon som har fått 13 rätt. Men en som har tjänat pengar på ett företag ser man nästan på med skam. 37 Näringsminister (): När jag gick igenom några studier om företagandet försökte jag anstränga mig för att ge en nyanserad bild. låg i mitten i en del och bra till i andra. När jag åberopade att satte i tätgruppen bland 110 länder fick jag höra att det var en jämförelse med fel länder och den var inte relevant. I stället sade att den jämförelse man ska titta på är Global Entrepreneurship Monitor, GEM. Jag kan berätta att i den jag nämnde, där vi låg i topp, ingår bland annat alla . Jag kan berätta vilka det är som toppar i den jämförelse som jag i stället rekommenderas av , och där vi ligger dåligt till. Främst ligger , tvåa är , trea , fyra och femma . Det är möjligt att de är väldigt mycket bättre än vi i många avseenden, men jag är inte säker på att samhällsmodellen, som i stort sett är gemensam för de här fem länderna, är något som svenska män, kvinnor och småföretagare avundas. Jag tycker att behöver fler kvinnliga företagare. har kvinnor som är kapabla att vara företagare på många olika områden. Jag är inte så konservativ att jag säger att kvinnligt företagande uteslutande är begränsat till de traditionellt kvinnliga, mjuka områdena, utan jag tror att kvinnors entreprenörskap är mer förekommande än så. Vad gäller de nedsättande kommentarerna om mitt intresse för de här frågorna och om mitt engagemang min pliktskyldighet, min enfald och de andra ord som nämndes vill jag bara påpeka, för den händelse att ni inte vet det, att min mamma, min mormor och min farmor alla var småföretagare. Jag behöver inte få några läxor om kvinnligt företagande från någon av er. Ni har olika förslag som ni prioriterar. Jag konstaterar att den högst prioriterade åtgärden för alla era tre partier är ett avskaffande av förmögenhetsskatten. Några av er lyckas till och med komma fram till att detta vore bra för kvinnligt företagande. Eftersom det är så orättvist i behövs det särskild stimulans. Jag fick inte ihop det riktigt. Jag kan upplysa om att dubbelt så många män betalar förmögenhetsskatt, trots sambeskattningen. Dubbelt så många män som kvinnor skulle få glädje av en slopad förmögenhetsskatt. oroar sig för att det är så få kvinnliga miljardärer och ägare av stora företag. Baksidan av det myntet är ju att avskaffande av förmögenhetsskatten är en av de effektivaste åtgärder som man kan genomföra för att öka de ekonomiska klyftorna mellan kvinnor och män. Vi måste jobba på bred front för att få fram fler kvinnor. Det är en kulturfråga och en självförtroendefråga, men det är också en fråga om åtgärder. Vi har anslagit 42 miljoner för att främja företagande bland kvinnor och invandrare. Med stöd av de här medlen arbetar med att bistå kvinnors företagande genom rådgivning och kompetensutvecklingsinsatser. Insatser görs bland annat för att integrera affärsrådgivning och kunskap om kvinnors företagande bland etablerade rådgivningsaktörer. Dessutom sker samverkan med organisationer och företagare för att sprida kunskap och förebilder kring kvinnors entreprenörskap. bedriver också verksamhet riktad till kvinnor på innovationsområdet. Bland medlemmarna i är kvinnor. För att stimulera fler kvinnor att bli innovatörer och främja näringslivets tillväxt och förnyelse genom nya idéer driver programmet Kvinnor och innovationer. Jag tror att det grundläggande handlar om att prata väl om företagandet och att bryta de traditionella kulturmönster som gör att väldigt få kvinnor känner sig lockade och manade av den livsstil som det innebär att vara företagare. 38 (): Global Entrepreneurship Monitor tar upp och belyser inställningen till entreprenörskap, och det var det som jag refererade till. Jag tycker att det är beklagligt att ministern inte tycker att det är en viktig undersökning eller tycker att de länder som där är jämförelseobjekt inte har trovärdighet som nationer som stimulerar entreprenörskap. Jag tycker att det är allvarligt om ministern inte ser anledning till att höja oss procentuellt på den listan. Jag tycker att det borde vara näringsministerns främsta mål att arbeta för. Jag fick inte svar på min fråga om O-listenoterade aktier och breddning av förmögenhetsskattens bas. Jag skulle gärna vilja att näringsministern kommenterar det i sitt sista inlägg. Vad gäller förmögenhetsskatten kunde jag läsa om en undersökning som gjorts av , enligt vilken hälften av utlandssvenskarna är beredda att flytta hem om förmögenhetsskatten avskaffas. Jag vill ställa ytterligare en fråga till näringsministern med anledning av att näringsministern tar upp förmögenhetsskatten. Jag tycker att det låter väldigt mycket jantelag när näringsministern här säger att fler gubbar än tanter skulle få glädje av dess avskaffande. Det är väl ett konstigt sätt att tänka. Har näringsministern satt någon i departementet på att beräkna vad ett återflöde av förmögenhetsskatten i likhet med vad som skett i andra länder som avskaffat den skulle ge till i form av kapital, som också skulle kunna bli satsningskapital? Skulle näringsministern våga sig på att göra en sådan beräkning, eller är detta en fråga som har låsts fast så att det inte finns någonting som dyrkar upp den, trots att erfarenheterna runtomkring oss visar en enda sak, nämligen att ett stort återflöde av kapital sker i samband med att förmögenhetsskatten avskaffas? Titta på exemplet , näringsministern! Den öppna arbetslösheten är . Det är jobben det handlar om när vi talar om näringslivsfrågor. Det borde därför vara angeläget också för näringsministern att inte stå här och raljera och vara nöjd med sakernas tillstånd. Jobben är otroligt viktiga, för de är en förutsättning för den generella välfärden, som vi alla är rädda om. 39 (): Jag är inte nöjd med de svar som näringsministern har lämnat här i kammaren . Ni hade kanske blivit förvånad om jag hade jublat och applåderat. Jag tror tyvärr inte heller att det kommer ut så väldigt mycket mer av regeringens arbete. Men överraska mig gärna positivt! Det är roligt att höra att det finns kvinnor i näringsministerns omgivning som har varit egna företagare. Jag hoppas att näringsministern har lyssnat. Om näringsministern har en dotter, hoppas jag att även hon kan komma att tänka sig att välja företagarbanan. Jag hade önskat att näringsministern i stället hade svarat så här: Interpellanternas frågor visar på något som kan vara ett stort problem. Som ansvarig minister ska man alltid vara öppen för att så kan vara fallet. Med anledning därav kommer jag att kalla in ett antal experter för att undersöka hur vi på bästa sätt kan undanröja en del av de hinder som interpellanterna pekar på samt med bredaste möjliga politiska bas försöka lägga fram förslag som i likhet med den annalkande våren ska ge en ljusning för de kvinnor som vill starta företag och bidra till en växande välfärd och som helt naturligt också vill kunna tjäna pengar på hederligt och rejält arbete. Jag kan lova att i oss har ministern den politiska bas han behöver, om han vill göra de här förändringarna. 40 Näringsminister (): Som vanligt när vi diskuterar småföretagsamhet och företagsklimatfrågor kommer vi snabbt in på frågan om förmögenhetsskatten eftersom det är den fråga som förenar de borgerliga partierna. Det är den fråga som de prioriterar högst och som de avsätter mest pengar till. Det är det som ska vara patentmedicinen som löser alla problem, också jämställdheten. argument är att när man har avskaffat förmögenhetsskatten får man mycket pengar tillbaka till landet. har provat och utvärderat detta. Återflödet blev enligt de utvärderingar som jag har sett i departementet vi har bett folk titta på det i princip noll. var ett nytt exempel för mig. Jag ska gärna undersöka om jag kan finna något mer där. Detta speglar någonting som jag tycker är en grundläggande svaghet i den borgerliga politiken på det här området, nämligen tron att allt beror på skatten. Den här diskussionen har visat att vi delar uppfattningen att vi behöver mindre av traditioner, könsroller och traditionella uppdelningar mellan män och kvinnor vad gäller företagande och företagandekultur. Men de enda riktigt skarpa idéer som kommer fram handlar ju om skatt, i första hand om förmögenhetsskatt och i andra hand om börsbeskattning. Även där handlar det ju om just förmögenhetsskatten. Alla de kvinnor som skulle kunna förmås att överväga att starta företag affärer, hantverk och annat som både kvinnor och män har som de allra vanligaste företagsformerna har ju inte någon hjälp alls av det här. Hur ska vi bryta könsrollsmönstren? Hur ska vi påverka skolungdomar? Hur ska vi påverka ungdomar på universiteten att få en mindre könsrollsuppdelad attityd än deras föräldrar? Hur ska man kunna förbereda sig för att företag, som snart står utan sin företagsledare eftersom denne planerar att pensionera sig, så att också kvinnor blir beredda att ta över och fortsätta vidare i dessa företag? har det nästan bara varit män. Jag hoppas att vi kan diskutera detta på ett mer konstruktivt sätt än att bara fastna i frågor om hur skattetrycket kväver alla kvinnor, trots att man bara identifierar de skatter som betalas av män. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2003/04:345 om avtal med IUC-bolagen 41 Näringsminister (): har frågat mig på vilket sätt jag har säkerställt att avtalet med förlängts så att det dödläge som uppstod i och med att avtalet löpt ut verkligen brutits. Vidare har frågat vilka överväganden som ligger till grund för bedömningen att upphandling av en konsult som söker upp företag leder till ett bättre resultat för utveckling av små och medelstora företag än det nuvarande UPA-uppdraget. Jag vill först tacka för det stöd som hon i sin interpellation ger till detta initiativ som vi socialdemokrater tagit om de industriella utvecklingscentrumen. Jag vill dock påminna om vad jag sade vid den förra interpellationsdebatten, som vi hade här i kammaren . UPA-uppdraget, som det utformades i försöksverksamheten, var ett nytt sätt att genomföra insatser i små företag. Ett grundläggande villkor mellan staten och IUC-bolagen var att villkoren för IUC:s medverkan skulle utformas på ett sådant sätt att royalty-, försäljnings- eller liknande intäkter som uppstod medförde att statens engagemang kunde upphöra eller minimeras. Det har inneburit att bolagen kan ha olika typer av avtal och olika prioriteringar. Det statliga stödet var tidsbegränsat till men har sedan i flera omgångar förlängts års utgång. Regeringen har satsat avsevärda årliga resurser för att ge IUC-bolagen uppsökande-, produktutvecklings- och avknoppningsuppdrag. Eftersom det har funnits en förväntan att UPA-uppdraget skulle bli självfinansierande har det varit svårt att långsiktigt överblicka och fatta beslut kring uppdraget. Om återbetalningsnivån vore så hög som låter det framstå i sin interpellation så skulle inte finansieringen vara ett problem. Grundtanken med ett självförsörjande system skulle då åtminstone delvis ha uppfyllts. Den faktiska återbetalningsnivån var emellertid bara respektive , vilket utifrån att staten anslagit , , är en låg återbetalningsnivå. Erfarenheten av detta är att det behövs fortsatta årliga statliga satsningar för att upprätthålla insatserna inom detta område. Jag är dock positiv till den verksamhet som bedrivits och vill även fortsättningsvis stödja denna typ av insats. Framtagning av nya produkter och processer i små och medelstora företag är en viktig faktor för att de även ska vara internationellt konkurrenskraftiga. Jag har mycket svårt att förstå resonemang kring ifrågasättandet av upphandlingen. IUC har fått möjlighet att bygga en kompetens och verksamhet inom detta område. Det finns en stark organisationsstruktur som jag tror kan stå sig väl i en upphandling av detta uppdrag. Upphandling av extern kompetens görs inom de flesta statliga utgiftsområdena och är ett effektivt och konkurrensneutralt sätt att säkerställa en bra produkt eller tjänst. För att ge mer tid för att förbereda en modell som uppfyller det behov av insatser som vi ser inom detta område har vi beslutat att IUC-bolagen får hela den avsatta summan för den här typen av insatser, det vill säga , . har tagit beslut om detta, och pengarna har redan betalats ut. 42 (): Tack, näringsministern, för svaret på den här interpellationen. Jag väckte interpellationen, föga förvånande kanske för ministern, med tanke på att vi hade en debatt kring den här frågan, som kan synas liten men som naturligtvis är intressant att följa eftersom den berör rätt många aktörer även lokalt, till exempel privata företag och många projektverksamma ute i hela landet. Det är intressant att se hur ministern följer det svar som han gav till mig . Motivet till att jag ställer frågan, föga förvånande som sagt, är att beslutade i en riktning som såg helt annorlunda ut än den som ministern presenterar. Det är klart att det föranleder en idog riksdagsledamot att försöka granska hur regeringen lever upp till de löften som ges här i kammaren. Jag hoppas naturligtvis att ministern inte värderar projekt utifrån vem som är den politiska upphovsmannen. Man skulle nästan kunna tro det när man läser svaret. För min del har jag inget bekymmer med att det var en socialdemokratisk ministär som lade fram förslaget. Förslaget bottnade i en verksamhet som hade funnits ute i verkligheten och som ministern då gjorde till en treårig försöksverksamhet. Det är alltså inte vem som var upphovsmannen politiskt, utan det är resultaten som räknas. Min fundering är om det verkligen också gäller ministern, eller om han nöjer sig med att bara vara upphovsman. Om det är så att det är resultaten som räknas så vore det naturligtvis intressant att få ta del av vilka överväganden ministern och regeringen har haft som grund för att man nu egentligen vill frångå det förslag som man var stolt uppenbarligen förälder till. IUC-verksamheten har som sagt var utvärderats, och regeringen har själv givit spelreglerna. Utvärderingen har visat ett gott resultat. Man kan naturligtvis ha olika synpunkter på siffror, men av de redovisningar som har kommit till framgår det att man för de här 300 miljonerna har fått tillbaka ungefär 124 miljoner på i och för sig olika sätt, men det är ändå en ganska god återbetalning på insatt statligt kapital en återbetalning som också har den fördelen med sig att där också genereras pengar från andra aktörer. Det som talades om i den tidigare debatten att kunna poola resurser mellan privat sektor, lokala aktörer och staten har man haft möjlighet att göra i den här verksamheten. Då funderar man naturligtvis: Varför är det så att man å ena sidan tycker att det har varit bra, men å andra sidan säger att vi nu ska ge upp den här modellen och hitta en annan i stället allmänt sökande, till synes? Här finns en modell som har notifierats i EU och som är godkänd för upphandling med det upplägg som har varit. Det finns en modell som genererar både sysselsättning, privat kapital och nya företag. Då funderar man: Vad är det för skäl som ministern har för att i princip bryta det projektet i och med årets slut? Jag kan inte uppfatta ministerns signal på annat sätt än att det här egentligen är . Sedan avser man att göra något annat. Det är kortsiktighet och inte långsiktighet som i så fall signaleras, och kortsiktighet ger inga framgångar om man vill vara med, som vi diskuterade tidigare, och tidigt initiera nya produkter, utveckling och nya företag. 43 (): Då var det IUC-debatt igen, och jag tackar , som så föredömligt håller i gång den här debatten. I varje svar som handlar om IUC är näringsministern noga med att skriva vi småler lite nu att detta från början var ett socialdemokratiskt initiativ. Det är ju, precis som var inne på här, så att det var något som uppstod ute i verksamheten, och sedan har det legitimerats och lyfts upp till en ganska omfattande verksamhet av den socialdemokratiska regeringen. Men idén uppstod ju inte i så fungerade det inte riktigt. Men jag tycker att det är bra att ni har gjort det, och jag tillstyrker det här, därför att jag gillar det som är underifrån initierat och drivet. Det ska ha stöttning från de offentliga medlen också. Men när man har satt barn till världen måste man också ta hand om dem och stödja dem under deras uppväxt. är det snarare så att regeringen har satt ut det här barnet i skogen. Det gjorde man , men jag tycker inte att det lämpar sig . Svältgränsen har varit nära . Man har hållit det nödtorftigt vid liv. Det har varit en ganska oförutsägbar framtid som det här lilla barnet har sett, och det ger naturligtvis ingen harmonisk och trygg uppväxt. Det ger en ganska påfrestande uppväxt, och barnet blir ett maskrosbarn. har det här maskrosbarnet artat sig väl och ändå levererat tillbaka väldigt mycket för de insatta medlen. Men det hade kunnat ske betydligt bättre, och det hade förmodligen levererats ännu mer tillbaka om det hade funnits en långsiktighet i besluten, om man från början hade kunnat se vilka pengar som fanns, hur länge de skulle vara och hur de skulle fördelas. Det har varit väldigt mycket ad hoc, och det har varit väldigt mycket sena besked. Det som gör mig väldigt bekymrad , och som är min fråga till näringsministern , är vad framtidstankarna är . vet vi att de 30 miljonerna finns 2004. Det skedde lite omfördelning och lite förhandling med uppenbarligen och så landade det hela. En handläggare på uttrycker det på följande sätt: Detta är med UPA-uppdrag. Det blir inget nytt UPA-uppdrag . Då är min fråga till näringsministern: detta ord som härstammar från ? Är detta det besked som de i IUC som jobbar med UPA-uppdrag har att förvänta sig tycker jag att det är rimligt att det beskedet ges , så att man har möjlighet att på ett sjyst och snyggt sätt avveckla den verksamhet som regeringen inte längre planerar att fortsätta, i strid med Lönnqvists utredning och många andra intressenter på den här arenan. Det vore mycket beklagligt, men det är viktigt med ett besked . Det beskedet bör komma . 44 Näringsminister (): Jag är väldigt glad att det är ett så starkt stöd för den här idén. Jag har bara en liten fråga innan jag går vidare med att svara på de frågor jag har fått. Om detta är en så väldigt bra verksamhet och den förtjänar en sådan uppslutning, hur mycket pengar har parti och hur mycket pengar har parti satt av i sina budgetmotioner för att stärka IUC? 45 (): Det intressanta är naturligtvis att vi har olika politiska värderingar, olika politiska bedömningar i våra budgetförslag. Men i den här delen är det faktiskt så att regeringen har resurser till förfogande att stötta nyföretagandet i ett tidigt skede. Vi är alla angelägna om att hitta detta. Är det där som regeringen ser bekymret? Är det så att regeringen har svårigheter att i samarbete med Vänstern och få stöd, så att ministern nu söker någon form av vägledning från oppositionen för hur han ska kunna hämta hem de pengarna? Är det så vi ska tolka ministerns frågetecken i den här delen? Jag uppfattar att ministern är så glad över stödet från oss här i kammaren att jag börjar fundera över om ministern verkligen bara har stöd här i kammaren och inte i i övrigt.