prot · GS0952 · 2004-12-16 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Utökning av antalet suppleanter i försvarsutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i försvarsutskottet skulle utökas från 24 till 25. Kammaren medgav denna utökning. 3 § Val av extra suppleant i försvarsutskottet Företogs val av extra suppleant i försvarsutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i försvarsutskottet Per () Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i justitieutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i svenska delegation. Kammaren biföll denna avsägelse. Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i krigsdelegationen. Kammaren biföll denna avsägelse. 5 § Anmälan om kompletteringsval till vissa utskott Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i justitieutskottet samt som suppleant i och i justitieutskottet. Talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i näringsutskottet. Talmannen meddelade vidare att riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i svenska delegation och som suppleant i svenska delegation. Talmannen förklarade valda till ledamot i justitieutskottet () suppleant i näringsutskottet () ledamot i svenska delegation () suppleant i svenska delegation () Talmannen förklarade vald till suppleant i () suppleant i justitieutskottet () 6 § Hänvisning av ärenden till utskott och beslut om förlängd motionstid Föredrogs och hänvisades Proposition 2004/05:49 till utrikesutskottet Skrivelse 2004/05:44 till justitieutskottet Framställningar 2004/05:RRS8 till finansutskottet /05:RRS9 till trafikutskottet Redogörelse /05:RRS13 till näringsutskottet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående ärenden skulle förlängas till . 7 § Räntebeläggning av periodiseringsfonderna Föredrogs skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU17 Räntebeläggning av periodiseringsfonderna (prop. 2004/05:38). 1 (): Det är inte utan att man blir lite förvånad över att talarstolen inte är utsliten efter gårdagens långa debatt. Det här går säkert något snabbare. Det här betänkandet hänger väldigt intimt samman med ett ärende som finns lite längre ned på föredragningslistan, nämligen vår strävan att underlätta generationsskiften i företagen genom att ta bort arvs- och gåvoskatterna. För att finansiera den reformen vill vi göra de förändringar som beskrivs i skatteutskottets betänkande nr 17. Det handlar om att räntebelägga periodiseringsfonderna. För att förstå det här förslaget bör man alltså ha en lite mer övergripande bild, ett mer holistiskt perspektiv kanske man kan säga, på skattepolitiken än att bara se till det enskilda förslag som vi nu debatterar. För oss socialdemokrater är det oerhört viktigt att människor kan och vill driva och utveckla företag. Det är nödvändigt för att alla människor som vill och kan arbeta också ska ha ett jobb att gå till. Det är bara genom arbete som vi kan skapa de resurser som vi vill använda för att bygga ut och förstärka vår gemensamma välfärd och trygghet. I startas mellan 35 000 och 40 000 nya företag. Det är väsentligt mer än det var eller . Men vi är inte nöjda med det. Vi vill se fler företag och vi vill att de företag som redan finns fortsätter att växa. Därför är det viktigt att fortsätta att förstärka som företagarland. Det gör vi genom en lång rad olika insatser. Det handlar om att förstärka människors köpkraft så att de kan efterfråga de varor och tjänster som företagen erbjuder. Det handlar om regelförenklingar som ska minska företagens administrativa kostnader. Det handlar om en reformering av de så kallade 3:12-reglerna, som styr beskattningen för fåmansbolagens ägare. Det handlar också om att se till att företag som står inför generationsskiften får goda möjligheter att klara den utmaningen. När den stora generationen 40-talister, man ska väl kalla dem för just 40-talister vis av andras erfarenheter, går i pension innebär det också att många företag riskerar att pensioneras. Därför är det viktigt att underlätta generationsskiften i näringslivet eftersom det annars finns en risk för att ett stort antal företag i onödan försvinner. Det är det viktigaste skälet till att vi helt tar bort arvs- och gåvoskatterna. Därmed tar vi också bort ett av de hinder som finns för generationsskiften. Borttagandet av arvs- och gåvoskatterna är något som bland annat organisationen har fört fram i tillväxtsamtalen med regeringen. Från näringslivets sida tyckte man att det var så viktigt att man även hänvisade en finansiering för sitt förslag, vilket ju inte direkt tillhör vanligheterna. Det var just periodiseringsfonderna som man pekade ut som möjliga att förändra för att kompensera det inkomstbortfall som uppstår för staten när arvs- och gåvoskatterna avskaffas. Mot den bakgrunden blir det lite lättare att förstå varför vi nu förelår att periodiseringsfonderna ska räntebeläggas. Vi gör dock inte den förändringen för riktigt alla företag. De företag som ofta är minst, de enskilda näringsidkarna, undantas. Vi gör nämligen bedömningen att åtgärden annars i onödan skulle krångla till regelverket för dem utan att det skulle ge statskassan några nämnvärda inkomster. Det är dessutom så att periodiseringsfonderna i första hand utnyttjas av de större företagen. Då är utskottets linje att undanta enskilda näringsidkare från den heller inte så konstig. Man kan konstatera att de borgerliga partierna i det här ärendet har samlat sig till ett gemensamt särskilt yttrande. Men i detta särskilda yttrande orkar borgerligheten inte presentera några gemensamma skarpa förslag om hur man vill ha det i stället. Borgarna är rörande överens om att regeringen och samarbetspartierna gör fel, men sinsemellan har de faktiskt helt olika förslag när det gäller företagsbeskattningen. Jag ska ta två exempel. vill ensamma höja bolagsskatten till för att få råd att behålla periodiseringsfonderna räntefria. tycker i stället att man ska ta bort nedsättningen av socialavgifterna, en nedsättning som utgår för företagens lönekostnader upp till . På så sätt drar man in . Om får bestämma blir det alltså de många små företagen som ska finansiera en åtgärd som framför allt utnyttjas av de stora företagen. Utskottets majoritet tycker att regeringens förslag är väl avvägt. Vi tar bort en skatt som försvårar att åstadkomma generationsskiften och finansierar det med smärre förändringar i periodiseringsfonderna. Därför yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 2 (): Vi moderater har lagt fram budgetförslag som rymmer angelägna förändringar i skattelagstiftningen för att stimulera företagande och tillväxt så att det blir nya jobb. Regeringens förslag som vi behandlar är att juridiska personer som har gjort avsättningar till periodiseringsfonder ska ta upp en schablonintäkt till beskattning. Det blir en försämring för företagarna. Enligt regeringens egna beräkningar kommer denna pålaga att ge . I fortsättningen beräknar sedan regeringen att det kommer att ge ytterligare till statskassan . Dessa ökade skattekostnader för företagen kommer givetvis att påverka investeringsklimatet med minskad efterfrågan på arbetskraft som följd. Men för att vi ska få en stabil tillväxt behöver vi i stället föra en politik som stärker investeringsklimatet och som kan vända den nedåtgående trend i företagandet som vi har sett. Vi måste därför satsa hårt på åtgärder som gör det lättare att både starta och driva företag. Att i detta läge finansiera vissa skattelättnader med skärpningar i andra skatteregler är en felaktig politik. För att företag ska kunna utvecklas även med dålig lönsamhet är det viktigt att de kan fondera vinster från goda år. Särskilt viktigt är detta för småföretag som har det besvärligare i sin kapitalanskaffning än de stora företagen. Härtill kommer att det blir krångligare för företagen att utnyttja systemet med periodiseringsfonder, bland annat därför att de ekonomiska effekterna av avsättningarna blir svårare att förutse med hänsyn till att räntesatsen kommer att variera. Det är inte heller bra att reglerna också slår olika för småföretag beroende på om de drivs som enskilda firmor eller om de är fåmansföretag, det vill säga drivs i form av en juridisk person. Regeringen hänvisar här till att dessa skillnader ska beaktas i pågående arbete med fåmansföretagens skatteregler. Problemet är bara att regeringen har skrivit om nya fåmansföretagsregler i många olika sammanhang utan att några förslag om mera genomgripande förändringar har presenterats här i . Räntebeläggningen hade kunnat undvikas om hade varit beredd att ta fasta på de budgetförslag som vi presenterade som alternativ till regeringens budgetproposition. Emellertid har majoriteten i bestående av Socialdemokraterna, fastställt regeringens förslag till ekonomiska ramar för utgiftsområdena i statsbudgeten. har avslagit våra förslag om att räntebeläggningen inte ska genomföras. majoritet har därmed redan fastställt en budget som innebär räntebeläggning av periodiseringsfonderna som finansiering av vissa andra åtgärder på skatteområdet. Vi har därför inte kunnat lägga fram någon reservation i det här ärendet. I stället finns det ett särskilt yttrande som samtliga vi fyra borgerliga partier står bakom. Regeringens förslag är minst sagt beklagligt eftersom företag måste kunna utvecklas också med dålig lönsamhet. Regeringen anser det tydligen inte viktigt att företagen på ett bra sätt ska kunna fondera vinster från goda år. Speciellt viktigt är det för småföretagen att kunna spara vinstmedel för att kunna kraftsamla för nya investeringar. Redan gjorda avsättningar kommer också att omfattas av regeringens förslag om räntebeläggning av periodiseringsfonderna. Många kommer att uppfatta detta som rent fiskala effekter som regelverket blir krångligare. Ansvaret för detta vilar tungt på regeringen. 3 (): Eftersom det här ärendet hör så intimt samman med det som vi ska diskutera senare måste jag börja med att säga att avskaffandet av arvs- och gåvoskatterna är en välkommen reform bland småföretagare. Det tror jag att vi alla kan vara helt överens om. Men jag skulle vilja påstå att räntebeläggningen av periodiseringsfonderna inte är lika välkommen. I ett land som tillhör de länder i västvärlden som har det högsta skattetrycket är det bekymmersamt att det inte går att sänka eller, som i det här fallet, att ta bort en skatt utan att höja eller skärpa andra skatter. I det här fallet anser vi i att det dessutom slår helt fel. som ibland kanske till och med är ämnade att gå i graven skattebefrias som växande unga företag får ytterligare en skattebörda. Periodiseringsfonderna är viktiga redskap för företag som vill kunna växa och som vill kunna få möjligheter att investera i nya och växande verksamheter och kanske utveckla sin affärsidé. För att små företag ska kunna växa och utvecklas måste det finnas goda möjligheter att spara vinster från ett gott år till när man har ett något sämre resultat. Det är särskilt småföretagen som drabbas av den här räntebeläggningen genom att de ofta växer genom eget kapital och har svårt att få kapital utifrån som stora företag ganska enkelt kan få. Genom den förändring som en majoritet i kammaren kommer att rösta igenom blir det svårare för svenska småföretag att ta steget mot att bli större eller mot att bredda sin verksamhet. Det är inte konstigt att en organisation som står bakom den här räntebeläggningen av periodiseringsfonderna, för med handen på hjärtat är faktiskt en organisation som i mångt och mycket företräder de något större företagen. Vi vet att många andra organisationer som företräder de små företagen ganska starkt har kritiserat den här förändringen. Avskaffandet av arvs- och gåvoskatterna och de sänkningar av förmögenhetsskatten som sker gynnar såväl privatpersoner som företag. Dessutom gynnar de företagare i stort. Med andra ord kommer det att bli lättnader både för de stora företagen och för de små företagen. När det gäller finansieringen kommer räntebeläggningen av periodiseringsfonderna trots allt att betalas till viss del också av de små företagen, kanske till och med lite mer av de små företagen. Förvisso stämmer det som regeringen har räknat fram, att det är fler stora företag som avsätter till periodiseringsfonderna. Men sett till hur stora summor det är fråga om kan man se att de små företagen faktiskt avsätter ganska stora summor. Periodiseringsfonderna är alltså ett viktigt sätt för de små företagen att växa. Det är också därför viktigt att de små företagen får möjligheter att avsätta till periodiseringsfonderna under rimliga villkor. Räntebeläggningen leder till ett försämrat investeringsklimat, något som är dåligt för utveckling och tillväxt. Vi i har därför velat se en alternativ finansiering av avskaffandet av arvs- och gåvoskatterna. Vi har redogjort för detta i vårt budgetförslag. Tyvärr har majoriteten valt att inte gå på den linje som föreslagit så det har fallit. Vi har därför ett särskilt yttrande om det ärende som vi debatterar. 4 (): har i sitt budgetalternativ för finansierat ett avslag på regeringens förslag om att räntebelägga periodiseringsfonderna. Emellertid är det nu så att regeringens budgetförslag för kommer att gälla. Men i den prioritering som den kristdemokratiska riksdagsgruppen gjorde under budgetprocessen ansåg i alla fall vi att räntebeläggningen är felaktig och att de pengar som förslaget inbringar till statskassan inte är värt priset. I propositionen uppger regeringen att införandet av beskattningen av periodiseringsfonderna är en följd av att arvsskatten och gåvoskatten avskaffas som man inför lättnader avseende förmögenhetsskatten. Vi kristdemokrater anser att dessa skattelättnader är bra förslag och har verkat för dem i vissa delar. Men skatt måste prövas på sina egna meriter. anser att exempelvis både arvsskatten och räntebeläggningen av periodiseringsfonderna strider mot hävdvunna skatterättsliga principer. Vi anser att de skattelättnader som blir verklighet kunde finansieras på ett annat och bättre sätt. Vi föreslår bland annat höjd bolagsskatt. Syftet med periodiseringsfonderna är att göra det möjligt för företag att kraftsamla under flera räkenskapsår för att sedan kunna göra större investeringar. Men det syftet motverkas av regeringens, i det här fallet också utskottets, förslag och underlättar knappast i motsvarande utsträckning att arvsskatten och gåvoskatten avskaffas. Det finns ingen logisk koppling mellan skattesänkningarna och den skattehöjning som föreslås vad gäller räntebeläggningen av periodiseringsfonderna. Flera remissinstanser har uttalat att den föreslagna räntebeläggningen leder till en ökad komplexitet i vårt skattesystem, som redan nu är komplext. En starkt bidragande orsak till denna ökade komplexitet är att påtagliga skillnader uppstår i beskattningen av de olika bolagsformerna. Handelsbolag undantas från de nya reglerna, medan andra juridiska personer omfattas av dem. Detta skapar dessutom snedvridna incitament bland de personer som står inför ett beslut om huruvida man ska starta ett handelsbolag eller ett aktiebolag. I propositionen görs ingen ingående analys av hur små- och medelstora företag drabbas av förslaget, vilket ju är det minsta man kan begära. Man nöjer sig med att konstatera att det är betydligt vanligare att storföretag avsätter vinstmedel i periodiseringsfonder än småföretag. Vi kristdemokrater anser att denna analys är helt ovidkommande. Inte , mer än en tredjedel, av alla småföretag avsatte vinstmedel i periodiseringsfonder, däribland jag. Då jag driver ett enskilt företag har jag haft stor nytta av det. Det är visserligen mindre än storföretagens men ingalunda ett argument för att räntebelägga alla företags periodiseringsfonder. Vi kristdemokrater anser, till skillnad från regeringen och utskottets majoritet, att det just är små företag som måste ha möjligheten att spara vinstmedel för att kunna kraftsamla för nya investeringar. Budgetförslaget utgår självklart från ett enhetsförslag. Att lösrycka budgetpåståenden från sitt sammanhang är en känd taktik från socialdemokratiskt håll. Slutligen anser att det plötsliga införandet av en skatt på en tidigare obeskattad skattebas är ett slags kontraktsbrott och därmed etiskt tveksamt. De företag, en majoritet av alla aktiebolag, som valt att spara i periodiseringsfonder har gjort det i tron att beskattning skjuts upp till dess att vinstmedlen faktiskt plockas ut. har Socialdemokraterna kommit på att detta är en orörd och fullt lovlig skattebas som kan och bör utnyttjas. Detta får säkert företagarnas förtroende för statsmakten att minska än mer. En annan viktig effekt blir att incitamenten att spara vinstmedel i företagen minskar. Det kommer att minska företagens möjligheter att kraftsamla för större investeringar. 5 PER (): Man blir lite konfunderad när man lyssnar. Det verkar som att det inom den borgerliga gruppen skapas helt egna begrepp. Det är inte fråga om ökade skattekostnader utan om minskade skattekrediter. Avsättningar till periodiseringsfonder innebär att man får en skattekredit som minskar skatten. säger att det är oetiskt därför att man skapar en ny skattebas. Men det är ju precis tvärtom, för man minskar faktiskt företagens normala skatt genom att man ger dem en skattekredit, och den skattekrediten minskas för tillfället. Vi är vana vid att jag tror det var som sade det ni menar att man kan ta bort en skatt utan att höja en annan. Nej, det anser inte vi att man kan. Vi vet att flera borgerliga partier har uppfattningen att man kan minska skatten utan att finansiera det. Vi vet också vilka effekter en sådan politik får. Verkligheten förändras så pass snabbt att det snart kan få statsfinansiella konsekvenser. Det borde de borgerliga partierna, om några, vara medvetna om. Ni om några borde verkligen finansiera alla de skattesänkningar som ni föreslår. kan faktiskt fortsätta att sätta av till sina periodiseringsfonder, precis som han har gjort förut, eftersom han har en enskild firma. Vad som inte nämns och vad som är väldigt viktigt när det gäller enskild firma och handelsbolagsdelägare är att det inte är handelsbolagen som gör avsättningar till periodiseringsfonder. Det ska vi vara medvetna om; det är en juridisk person och inte ett skatteobjekt. Det är delägarna som gör det. Delägarna får alltså göra avsättningar till en periodiseringsfond. Det är ganska viktigt att inte räntebelägga just enskilda firmor och handelsbolagsdelägare. Jo, till skillnad från aktiebolagen har dessa en progressiv beskattning och kan alltså utjämna mellan åren och på det sättet de facto minska sin skatt. Det kan inte aktiebolagen göra, för de har proportionell beskattning. De betalar och kan inte få några direkta skattevinster. Vad de kan göra genom avsättningar till periodiseringsfonder är att skapa en bättre likviditet i företaget, genom att de på det sättet får en skattekredit. Varför har majoriteten kommit med detta förslag? Idén har inte kommit från , från eller från . Idén är framförd av för att finansiera andra reformer som de tycker är viktiga. Här har nämnts till exempel avskaffande av arvs- och gåvoskatterna. Vad man nu har diskuterat i sista vändan är nivån på räntan. Där kommer det säkert att fortsätta att föras diskussioner om hur mycket och på vilken nivå denna ränta ska ligga. När det då hävdas att detta på något sätt skulle vara oetiskt och att man skapar en ny skattebas, tror jag att vi ska ta en gemensam kurs i skatteutskottet så att vi åtminstone vet vad vi pratar om och har en gemensam referensram. Att säga att en nedsättning av skatten, som avsättningar till periodiseringsfonder de facto innebär, skapar en ny skattebas är för mig ett obegripligt resonemang. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 6 () replik: Per tycks befinna sig i en vingård och försöka leta efter äpplen. Jag antar att Per utgår från att skatt är normalläge eftersom han har bedömt den etiska nivån. Förslaget från var tänkt att finansiera förmögenhetsskatten, så där pratar Per om äpplen och päron igen. Jag välkomnar att Per har kommit in i Per nisch att diskutera etiska principer för beskattning. Det ska bli mycket intressant i skatteutskottet de närmaste ett och ett halvt åren. Vad vi talar om här är viljan att utveckla och utvidga sitt företag från en enskild firma till att kanske bli ett aktiebolag, eftersom det kan vara bättre. Det är den spärren man nu sätter upp. Man kan inte prova en skatt utifrån dess premisser och överföra den till en annan. Det var det vi menade med det oetiska. Man blandar ihop det. Man ser bara med ögon, alltså fiskalt för att få in pengar för staten. Man måste se budgeten i sin helhet. Man kan inte lösrycka ett och annat. Finansministern har stått där Per nu står och talat om att det är jättebra med fastighetsskatten. Med den kan vi betala barnbidragen. Änkor ska gå från sina hem för att vi ska ha goda barnbidrag. Så kan man inte börja resonera och lösrycka saker ur sitt sammanhang. Vi måste gå tillbaka och bedöma: Är denna skatt bra eller inte? Det är det som bestämmer skattetrycket. Skattetrycket är ingen abnormitet att det ska vara 50 eller 60 eller , utan det är en bedömning som får göras utifrån egna meriter. Det var den etiska princip som jag ville lyfta fram. Per hävdar den faktiskt själv . 7 PER () replik: Det där sista var intressant. Skatterna ska inte ligga på en viss procent. Nej, det är precis vad vi har hävdat under alla år. Men borgerligheten har hävdat: , inte mer; där ska det vara en gräns. Återigen står ni inte för det ni har sagt förut. Ni har sagt att det inte får vara en skatt över en viss nivå. Sedan är det lite olika beroende på vilket borgerligt parti man pratar om. Men hälften kvar, tror jag, har varit en absolut gräns för de borgerliga. är det tydligen inte så, utan man ska anpassa skatten efter de behov som finns. Välkomna, kamrater! säger att jag letar äpplen i en vingård. Ja, det finns faktiskt äppelvin, det vill jag bara påpeka, och jag ska köpa äppelcidervinäger . Javisst: Förmögenhetsskatten skulle finansieras bland annat genom detta. Men det här handlar om en och en halv miljard, varav den största delen kommer att betalas av de större företagen, för det är där de stora avsättningarna ligger. Tror man att detta på något sätt skulle påverka viljan att gå från handelsbolag eller enskild firma till aktiebolag, ja, då är man nog ute och cyklar lite. Låt oss ta den här debatten och se om det har fått de katastrofala effekter som ni pratar om. Ni måste befinna er lite grann i verkligheten, tycker jag! Ni målar upp detta som att det skulle vara ett katastrofalt slag mot företagsamheten och viljan att fondera vinstmedel. Det har väl ingenting med vinstmedel att göra. Fondera vinstmedel kan man fortsätta att göra. Det är faktiskt obeskattade reserver det handlar om, och att fondera vinstmedel är något helt annat. 8 () replik: Jag kommer att tänka på en historia. I en sjukhussal kommer läkaren efter operationen fram till patienten och säger: Jag har en god nyhet och en dålig nyhet att meddela patienten. Vilken ska vi ta? Vi tar den dåliga först, säger patienten. Jo, säger läkaren, det är det att vi har amputerat fel ben. Och vad är den goda nyheten? Vi behöver inte amputera det andra. Det är ungefär så Per resonerar. Det är ju så att skattenivån är mycket enkel. Man är beredd att dela med sig hälften av en chokladkaka man har köpt, men om man ska dela med sig mer än hälften så blir det ohemult. Det kommer man inte ifrån. Det är ganska logiskt, och det är därför att vi hävdar nivån fiftyfifty, så att säga.