prot · GR0983 · 2004-03-16 00:00:00 — De vill återknyta till tradition på området och återigen kunna känna lite stolthet över folkpartistisk utbildningspolitik. Den känslan är väl utbredd bland aktiva folkpartister. Jag har stött på den i många sammanhang. Gör ni detta tror jag att vi kommer att kunna finna varandra igen i en diskussion om hur framtidens skola ska se ut. Det gäller både matematikämnet och en rad andra ämnen. Låt oss börja med , eller varför inte med förskolan? finns det väldigt fina exempel på hur man kan introducera matematik på ett lekfullt sätt för de små barnen. Men man ska inte sätta press på dem att de ska uppnå vissa mål, utan man ska stimulera deras utveckling. Därför har vi mycket medvetet gett i uppdrag att också fundera över förskolans och roller. Det handlar om att ha en gemensam skola med höga mål för alla elever. måste man inse att elever är olika. De lär på olika sätt, behöver olika mycket tid på sig och behöver stöd på olika sätt. Vi ska ha en fortsatt individualisering av skolan, men man ska inte åstadkomma det genom att göra det som skrämmer så många föräldrar. I många debatter har jag stött på frågan: Ska man sortera upp ungarna ? Hur mår då barn och föräldrar inför en sådan politik? Kan vi inte försöka att utveckla skolans innehåll mot mer av individualisering och se värdet av att vi umgås med varandra och arbetar tillsammans? Det borde ske en tuffare kvalitetsutvärdering av skolorna. Om vi fokuserar på matematikämnet och satsar på mer utvecklingsinsatser och utvärderingsinsatser kan hela vårt skolsystem komma i gång med matematik. Jag förväntar mig nu att lämnar förslag till hur vi stärker lärarutbildningen på matematikområdet, till hur vi stärker vidareutbildningen som är oerhört viktig, inte minst för grundskollärarna där behövs det säkert göras insatser samt till hur vi utvecklar didaktiken och innehållet i matematikundervisningen så att man fångar upp det intresse som finns hos de flesta barn, men som för en del slocknar på vägen. Men vi ska inte sänka kunskapskraven. Vi kommer alla att behöva matematik i ett modernt samhälle. Vi ska inte sänka kunskapskraven redan i och sedan som ni föreslår säga till en stor grupp i gymnasieskolan: Ni behöver ingen matematik för ni ska bara ha ett yrke som ni ska leva på. Så tänker inte vi socialdemokrater. Här finns goda möjligheter till att få en kraftsamling. Ambitionen och målet ska vara mycket höga. ska tillhöra de ledande i världen på matematikområdet. Det har vi förutsättningar att uppnå om vi också bedriver ett intensivt utvecklingsarbete . 30 AXEL DARVIK (fp): Det är kanske upplyftande för skolministern att höra att två representanter för Socialdemokraterna är överens i skolpolitiken. Andra socialdemokrater är kanske mer oroade för vart denna flummiga skolpolitik är på väg. Det förslag som vi har är att man ska möta eleverna på den nivå som de befinner sig på. Man ska anpassa skolan efter individen. Man kan arbeta i olika grupper till exempel på högstadiet. Var utbildningsministern har fått ifrån att man ska dela upp tioåringar, det vet jag inte. Jag vet inte om det är några tankar som han själv har haft eller om han har fått det någon annanstans ifrån. Om man vill ha höga ambitioner i fråga om kunskap går det inte att ta bort förkunskapskravet och låta alla komma in på vilket program som helst på gymnasiet. Det visade sig i , och det var också det mycket tydliga medskick som jag fick av de elever som jag träffade tidigare. Vår utbildningspolitik grundar sig på en tydlig utvärdering, en god arbetsmiljö och en hög kvalitet på skolan och de kunskaper som man får där. Det var också de krav som de flesta av mina kompisar ställde på gymnasiet när jag studerade där. De tyckte att detta var det absolut viktigaste i skolan. På flera av dessa punkter brister den socialdemokratiska skolpolitiken. tog upp vårt budgetalternativ. Men man får nog läsa lite noggrannare. Vi satsar bland annat 200 miljoner på ett nytt höja kvaliteten inom skolan. Vi satsar 600 miljoner mer än vad regeringen gör på forskning som naturligtvis också kommer lärarhögskolorna till del så att de kan bedriva en bra och kvalitativ forskning kring de olika ämnena och utveckla dem. 31 (): För mig är flum när man gör väldigt slarviga uttalanden och inte har hårddata bakom. Det är flummigt när Axel Darvik säger att svenska elever har dåliga resultat. Svenska elever hävdar sig väl. Det visar hårddata. Jag tycker inte att vi ska ha den typen av ytliga, flummiga uttalanden, utan vi ska grunda den svenska utbildningsdebatten både när det gäller gott och ont på de hårddata vi har. Dessa hårddata är positiva, men vi har en bit kvar att gå innan vi är i toppen när det gäller matematikämnet. Det finns dessutom en oroande internationell utveckling som gäller vårt land och andra länder, att elever skyr de naturvetenskapliga utbildningarna, och det måste vi ta på väldigt stort allvar. Sedan säger här att han inte vill gruppera eleverna utan först i högstadiet. Vi får alltså besked om att pojkar och flickor som är och i en känslig ålder ska få beskedet att de ska delas upp i elever som är duktiga i matte och i elever som är dåliga i matte i stället för att alla elever ges möjlighet att utvecklas i matematikämnet. Vad vi ska ha är inte en skola som drar alla elever över en kam. Vi ska ha en skola som i ordets bästa mening individualiserar utbildningen utifrån varje elevs behov, inte en skola som grupperar eleverna. Sedan måste jag säga, Axel Darvik, att jag har läst rätt mycket matte och jag kan räkna, och så mycket kan jag räkna ut som att har betydligt mindre pengar för utvecklingsinsatser, bland annat på matematikområdet. Det är synd när nu lägger fram sitt förslag. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2003/04:304 om svenska högskoleutbildningens internationella anseende 32 Utbildningsminister (): har ställt ett antal frågor till mig som rör den svenska högskoleutbildningens och de svenska examinas internationella anseende och konkurrenskraft. I dagens samhälle, där både studerande och arbetstagare i allt högre grad rör sig över de nationella gränserna, är förståelsen och förtroendet för svensk högre utbildning oerhört viktigt. Jag vill att svenska studenters möjligheter att studera och arbeta utomlands ska förbättras som vi bör öka rekryteringen av studenter från andra länder. Vi har all anledning att bejaka och stimulera den internationella rörligheten och arbeta mer aktivt med internationaliseringen av den svenska högre utbildningen. Generellt sett har svensk högre utbildning ett gott internationellt anseende. /99 överstiger antalet inresande utländska studenter inom de etablerade utbytesprogrammen antalet utresande svenska studenter. Totalt uppgick antalet inresande studenter i utbytesprogrammen till 9 2002, vilket var 4 500 fler än de utresande inom sådana program. Bara mellan läsåren 1998/99 och 2001/02 ökade antalet inresande utländska studenter med ca 1 700. Till detta kommer alla de studenter som kommer hit utanför etablerade utbytesprogram. Det intresse de utländska studenterna visar för tyder på att förtroendet för det svenska utbildningssystemet är stort. Det bedrivs också ett aktivt arbete för att öka kunskapen om och intresset för som utbildningsland. Bland annat har på regeringens uppdrag utvecklat en webbplats med information till studenter i utlandet samt etablerat ett organ för nationell samordning av lärosätenas informations- och marknadsföringsinsatser i utlandet. inleddes den så kallade Bolognaprocessen. Det är ett mellanstatligt samarbete som omfattar 40 europeiska länder och syftar till att genom frivillig samverkan öka rörligheten bland studenter och arbetstagare i och öka attraktionskraft gentemot andra världsdelar, bland annat genom att öka tydligheten och jämförbarheten inom och mellan de olika europeiska utbildningssystemen. Förtroendet för kvaliteten i de olika ländernas utbildningssystem är centralt i processen. Bolognaprocessen har visat sig vara en stark drivkraft för många länder i att reformera sina system. Även vi i behöver stärka högskolans konkurrenskraft och öka studenternas internationella rörlighet. Med utgångspunkt i Bolognaprocessen bör vi, enligt min mening, genomföra långtgående förändringar av svensk högre utbildning. Jag anser att vi bör ändra den svenska examensstrukturen så att den blir tydlig och konkurrenskraftig på europeisk nivå. En central tanke i Bolognaprocessen är att dela in den högre utbildningen i tre cykler. Vi bör ta till oss detta synsätt. För att både svenska lärosäten och de studenter som har läst här ska kunna hävda sig internationellt, krävs att alla oklarheter kring de svenska examinas status arbetas bort. Vi bör därför införa en internationellt konkurrenskraftig masterexamen. Vidare bör studenter som läser i få studiepoäng och betyg som är gångbara utomlands. Mot bakgrund av Bolognaprocessen har en projektgrupp inom haft i uppdrag att se över vissa examensfrågor i högskolan. Projektgruppens huvudförslag är i korthet att dela in den högre utbildningen och dess examina i tre nivåer grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå som tydligt bygger på varandra. Gruppen föreslår också att en masterexamen som kan omfatta 40 eller 80 poäng införs och att magisterexamen avskaffas. För att svenska studiemeriter ska vara tydliga i ett internationellt sammanhang föreslår projektgruppen att det europeiska systemet för överföring av studiemeriter, ECTS, ska användas i högre grad än . ECTS-studiepoängen föreslås införas för både grundutbildning och forskarutbildning, och betygsskalan inom ECTS föreslås införas som huvudalternativ för betygssättning i högskoleförordningen. Universitet och högskolor ska dock även fortsättningsvis kunna besluta att använda en annan betygsskala, om den är mer lämplig. Projektgruppens slutrapport remitteras , och jag ser fram emot diskussionen om gruppens förslag. Jag anser att förslagen är mycket intressanta, och regeringen avser att återkomma i frågan i en proposition . Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 33 (): Jag får å vägnar tacka utbildningsministern för svaret. Han är på en annan förrättning, och därför står jag här . Man undrar när man hör och läser utbildningsministerns svar om det i första hand är volymmål som gäller snarare än kvalitetsmål, med tanke på uppräkningen av antal studenter och så vidare. Utbildningsministern säger i svaret att Bolognaprocessen startades . Men då, , är det väl hög tid att man kommer i gång nu? har utlovat en proposition 2005, men det är lite sent. är det många utländska studenter som är på väg hit eller redan är här som inte kan tillgodogöra sig en utbildning som är internationellt godkänd. Min stora grabb , har läst ekonomi på i . Ska jag råda honom att gå en masterutbildning eller på det som egentligen inte är en masterutbildning, på Handels i ? Han funderar på att göra det. För tillfället jobbar han men har inte riktigt bestämt sig. Kan jag våga säga till att det kan han göra för att det kommer att bli jämförbart? Hur har utbildningsministern tänkt göra med de utbildningar som faktiskt fungerar bra i men som ändå inte är helt jämförbara? Vi har civilingenjörsutbildningen och civilekonomutbildningen som ju är på en alldeles speciell nivå. Hur anpassar man dem i det här systemet? Det gäller ju ändå, och det tror jag att vi kan vara överens om, att vi ska behålla det som är bra i det nuvarande och dra nytta av kvaliteten men se till att ändra på det som inte uppfyller de internationella normerna. Jag skulle vilja ha lite reflexioner kring dels tidsaspekten, om det verkligen inte kan gå lite fortare, dels kring frågan hur vi gör det här på ett bra sätt så att vi tar till vara det som är gott och sopar undan resten. 34 Utbildningsminister (): Det är roligt att höra att och verkar dela min uppfattning. Den magisterexamen som vi har är ju en moderat uppfinning. Den var bra , när den instiftades och var i full sving , men enligt min bedömning har tiden redan passerat för den i och med den process som har varit väldigt aktiv i, Bolognaprocessen. Om jag kan tolka inlägget från som att vi har en uppslutning också från kring mina idéer om hur vi ska utveckla det svenska examenssystemet är jag väldigt glad för det. Vi ska naturligtvis se till att alla aktiva aktörer universitet, högskolor, avnämare av olika sorter får en chans att ge sina synpunkter. Vi har precis skickat ut vårt förslag på remiss, och jag tycker att det är rimligt att vi får en ordentlig diskussion kring detta. ser vi över högskolans antagningsregler. Där har vi också ett förslag som ska ut på remiss. Vi kommer också att se över möjligheterna att ytterligare stimulera profileringen av våra högskolor. Bara där har vi redan tre viktiga reformområden för den högre utbildningen som naturligtvis kommer att kräva ett gediget grundarbete på . Det är bra att är med på tåget, för jag tror att det vore väldigt bra att införa en masterexamen. Den ska dessutom kopplas till en framtida forskarutbildning. För någon vecka sedan fick vi en rapport från som ser över hur vi moderniserar forskarutbildningen i och internationaliserar den. Det har naturligtvis en stark samhörighet med hur en masterexamen kommer att se ut . Det här är alltså ett område där vi arbetar med goda förslag, med remissbehandling och med ett bra grundarbete på . Vi kommer att lämna en proposition för förändring, och jag räknar med att redan har ställt upp med stöd för den propositionen. 35 (): I den mån som menar att vi ska verka för en globalisering som innebär att svenska utbildningar är internationellt översättningsbara och att vi här i kan tillgodogöra oss internationella utbildningar och lätt överföra dem till svenska förhållanden skulle mycket vara vunnet. Här har ju utbildningsministerns kollega talat om valideringar av internationella utbildningar för att kunna få människor som har kommit hit till landet att få arbete och utbildning på den nivå som de egentligen är kvalificerade för. Det har ännu inte hänt så mycket där heller mer än att det har varit tal om utredningar och så vidare. Jag är fortfarande oroad för, och jag fick inget ordentligt svar av , när det här kan ske. Kan man inte komma i gång lite snabbare? Det talas om en proposition 2005 och om att komma med förslagen. Jag tycker att det är sen tid, . Här är det bråttom att vi gör något nu för de elever som kommer hit till nästa termin eller de studenter som redan är här. Det är faktiskt bråttom och angeläget. Sedan kan vi vidga problematiken lite grann. Är det möjligt att man inom det medicinska, naturvetenskapliga området läkarlinjen, tandläkarlinjen nu när man tänker lite mer modernt skulle kunna tänka sig att sälja utbildningar? har man bara gjort det till länder. Kan man numera också tänka sig att göra det till individer så att vi kan utnyttja den kapacitet som vi har på dessa fakulteter? I och med att vi har dragit ned här hemma med all rätt eftersom behovet delvis var täckt inom i alla fall vissa av de här områdena finns det en överkapacitet på en del fakulteter. Skulle vara beredd att ta tillfället i akt och säga att ja, vi kanske kan samarbeta kring det om jag är beredd att samarbeta kring de här andra frågorna försåvitt att menar det jag tror. 36 Utbildningsminister (): Det här är nästan för komplicerat för mig. Jag är också lite otålig i den meningen att jag hade kunnat tänka mig att vi hade gjort de här förändringarna . Varför har vi en examen som inte är direkt anpassad till de internationella sammanhangen? valde att skapa en svensk variant av masterexamen som inte riktigt har den internationella lyskraft som behövs. behövs det ett utvecklingsarbete. Vi föreslår ju en fördjupad masterexamen med stark koppling till forskning och forskarutbildning. Det snyter man inte ur näsan på en institution. pågår ett utvecklingsarbete på landets universitet där man dels deltar i remissomgången, dels mycket aktivt börjar diskutera hur vi ska lägga upp en framtida masterutbildning för att vi ska ligga i världstopp när det gäller kvalitet och attraktionskraft. Det är roligt att se att jag har fått en så positivt respons från högskolevärlden för det här initiativet och också från . När det gäller utbildningarna till civilingenjör och läkare, de legitimationsutbildningar vi har, är det inte alldeles självklart att man direkt säger att Bolognaprocessens tre cykler ska överföras också till dem. Det gör inte heller alla andra länder. För läkarutbildning skulle det till exempel vara en återgång till forna tiders med.kand.-utbildningar, där man stannar på mitten. Jag tror inte att det är en bra utveckling. Vi ska vara rädda om de delar där vi redan har stark kvalitet och internationellt renommé. Men i fråga om rader av andra utbildningar kommer Bolognaprocessens tre cykler att vara en kvalitetshöjning. Det kommer att stärka möjligheten för att vara attraktivt som utbildningsland. Som svar på den konkreta frågan kan jag mycket väl tänka mig att vi också öppnar för möjligheten att ta ersättning för kostnaden för studenter av individer. Det är en fråga som det måste tittas på noggrant, för här handlar det om en rad olika juridiska spörsmål. Men det är en långsiktig idé, och svenska högskolor bör kunna vara attraktiva. får de ju sälja uppdragsutbildning till utländska myndigheter, utländska företag, delstater och annat. 37 (): Det har väl framgått med önskvärd tydlighet att jag inte tänker stå här och försvara den Unckelska magisterexamen på något som helst sätt. Men det som bekymrar mig är att och hans parti ändå har haft ansvaret för att göra något åt det här och försöka få en bättre internationell examen än vi har . Jag tycker faktiskt att det går lite sakta. Jag är bekymrad när vi nu skriver 2004. har väl kanske tyckt så här de senaste fyra fem åren i alla fall. Då hade det varit hög tid att redan nu vara i gång med det här. Vad jag värnar om nu är de enskilda studenter som mer eller mindre luras hit till och inte har möjlighet att få den examen de hade hoppats på. Men jag är ändå glad över den här debatten. Vi hade rätt mycket mer samsyn än jag trodde när jag gick hit. Det får man väl vara glad och tacksam över. 38 Utbildningsminister (): Jag ska fatta mig mycket kort. Det var en fantastisk uppslutning för en sådan här återställarpolitik. Om menar att vi skulle ha återställt den reform som genomförde 1993 med stöd av kanske det är ett sätt vi kan använda oss av någon annan gång om det skulle bli aktuellt. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2003/04:323 om 39 Utbildningsminister (): har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att korta beslutsvägarna i avseende prövning av ansökningar om fristående skolor. i har före hos () ansökt om godkännande för skolplikt och rätt till bidrag för en ny fristående skola motsvarande årskurser 49. Interpellanten framhåller att haft mer än på sig och att kommunen yttrat sig och att huvudmannen har tvingats avge yttranden. Enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor ska vid handläggning av ärenden om godkännande och bidrag bereda lägeskommunen tillfälle att yttra sig över ansökan när det gäller fristående förskoleklasser respektive fristående skolor som motsvarar grund- och särskolan. En förutsättning för att en ansökan ska kunna remitteras till kommunen är att den är fullständig, annars åtgår för komplettering av ansökan. Om kommunens yttrande är negativt ur den sökandes synvinkel, skickas yttrandet till den sökande för kommentar. Det är med andra ord inte bara den tid behöver, utan även den tid som den sökande och den aktuella kommunen använder, som påverkar handläggningstiden. Vad som inte framgår av interpellationen är att huvudmannen, som driver en fristående grundskola och en fristående gymnasieskola i , har varit föremål för inspektion. Anledningen till att inte har fattat något beslut i detta ärende är att verket avvaktar resultatet av inspektionen för att slutligt kunna ta ställning till ansökan om godkännande och bidragsrätt för ytterligare en skola i huvudmannens regi. Det faktum att i ännu inte har fått något beslut från med anledning av sin ansökan beror således inte på att verket skulle sakna resurser för att handlägga denna ansökan. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 40 (): är förhindrad och jag tar svaret i stället för honom. Det interpellationen handlar om är alltså i , som sedan åtskilliga år bedriver utbildningsverksamhet i form av dels en grundskola, dels en gymnasieverksamhet. Det är en framgångsrik, mycket framgångsrik, verksamhet som man ägnar sig åt. Inte minst det faktum att ungefär 1 600 elever nu köar har lett till att skolan redan före ansökt om att få starta ytterligare verksamhet. Det gäller en grundskoledel med klass 49. Vad händer sedan? Då sker det en skriftväxling. Naturligtvis kan det mycket väl vara en administrativ process i det här sammanhanget. Men vi står nu och fortfarande har i inte fått besked trots att eleverna ska göra sina val. Jag tycker ärligt talat inte att detta är acceptabelt. Detta är inte acceptabelt av en myndighet som har till uppgift att göra de här prövningarna, särskilt inte med beaktande av att vi ändå kan utgå från att vi har en väl fungerande verksamhet vid i . Det omvittnas av elever, föräldrar och lärare. Interpellationen handlar om vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att korta beslutsvägarna på med avseende på tillståndsgivningen. Av svaret kan jag konstatera att det inte berörs. Något svar ges inte av statsrådet med anledning av interpellationen. Man konstaterar att det är en administrativ process. Ja, det är en administrativ process. Jag skulle vilja sträcka mig så långt som till att det är en byråkratisk process numera. Man kan av svaret också konstatera att det faktum att i ännu inte har fått något beslut från med anledning av sin ansökan inte beror på att verket skulle sakna resurser för att handlägga denna ansökan. Det har man heller inte ifrågasatt. Vad man har frågat är: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att korta beslutsvägarna på med avseende på tillståndsgivning utifrån det exempel vi nu ser? Jag tycker inte att det ska behöva ta . Det här beskedet skulle ha kommit . Det är rimligt. 41 Utbildningsminister (): Som talmannen förstår kan jag inte ge mig in i detta myndighetsärende och diskutera handläggningen av det mitt under den process där själva myndighetsbeslutet är på väg att tas. Jag kommer alltså inte att ge mig in ytterligare i den diskussionen. Däremot är det naturligtvis viktigt att ska arbeta kompetent och grundligt. De ska ta in alla de uppgifter som de bör ta in. De har då att göra med olika aktörer. De uppgifterna kan komma in snabbare eller långsammare, och det påverkar handläggningstiderna. De bör naturligtvis också ta hänsyn till sin egen utbildningsinspektion och de resultat som finns där. Finns det tecken på att inte handlägger enligt de principerna ska regeringen naturligtvis reagera. Det är den principiella uppfattning jag har. 42 (): Jag respekterar att statsrådet redovisar att han inte kan ingripa i det enskilda ärendet. Men vi använder det enskilda ärendet som exempel för att visa på en beslutsprocess som tar väldigt . Utifrån det exemplet tycker jag att statsrådet ändå kunde redovisa den generella uppfattningen att ska ha en snabb, rättssäker handläggning. Det är ett bra erkännande när det kommer. Något som man också borde kunna uttala sig om med anledning av det här ärendet är att man har passerat gränsen. Det borde även statsrådet kunna konstatera. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2003/04:307 om forskningens inriktning 43 Utbildningsminister (): har frågat mig hur jag vill ge forskarvärlden incitament och medel för att kunna utföra grundläggande forskning inom de områden som är samhällsinriktade och inte direkt tillväxtfrämjande.