prot · GR09109 · 2004-05-05 00:00:00 — Det tål att sägas även som denna, då vi välkomnar flera nya medlemmar i , att säkerheten inte heller enbart kan byggas i . Vi får inte bli närsynta. Det räcker inte med att vi omges av trygga och säkra demokratier. I dagens sammanflätade värld är vi beroende av en effektiv multilateralism för vår gemensamma säkerhet. Vi påminns ständigt om detta genom bombdåden i , för genom de fruktansvärda attentaten i . En effektiv multilateralism kan skapas enbart genom ett starkt FN. Ett starkt FN betyder att den globala tryggheten och säkerheten stärks så att orättvisorna minskar. Frågeställningarna kring humanitära interventioner är viktiga och principiella. Jag vill tacka också de andra partier som har motionerat i de här frågorna. Även om vi yrkar avslag på motionerna är många av dem tänkvärda, och det finns mycket konstruktivt i de motionerna. är många av de frågeställningar som motionärerna lyfter upp inte oproblematiska. Å ena sidan har vi våldsförbud och en betoning av säkerhetsrådets auktoritet, å andra sidan nödvändigheten av att förhindra humanitära katastrofer och grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. måste det belysas att det finns en skillnad mellan rätten att intervenera och skyldigheten att skydda enskilda individer och deras säkerhet. Denna debatt har aktualiserats med anledning av kriget i . Insikten att FN har en central roll för att föra utvecklingen i framåt och för att ska bli ett fritt och demokratiskt samhälle delas till fullo av oss socialdemokrater. Säkerhetsläget, den humanitära situationen och behovet av återuppbyggnad gör det tydligt att inte ens världens mäktigaste nation klarar av att hantera så stora och komplexa frågor utan FN. Konsekvent, genom hela , har drivit FN-linjen. Det innebär ett bestämt ställningstagande om att det bara kan vara FN som har rätt att besluta om militära aktioner. När kriget började var vi tydliga med att beslutet att invadera utan en resolution i stod i strid med folkrätten. Det väckte en del kritik. kan vi konstatera att processen med att skapa säkerhet och stabilitet och en tryggad fred i mer och mer återvänt till FN. Insikten växer också i om att FN:s legitimitet och bredd behövs för att skapa en varaktig fred. Vi är alla lättade över att diktatorn nu är fångad och sitter bakom lås och bom. Där hör han hemma. Men det löser inte problematiken med att skapa fred i . Att vinna kriget är inte detsamma som att vinna freden. FN behövs i detta arbete om vi ska lyckas. Den internationella terrorismen utgör ett växande hot mot vår säkerhet, vår frihet och våra rättigheter. Vi får ständigt rapporter om ohyggliga terrordåd. deltar aktivt i det internationella samarbetet, som är en förutsättning för att bekämpa terrorismen. Respekten för de mänskliga rättigheterna och för folkrätten är avgörande för att den kampen ska bli framgångsrik. Vår gemensamma kamp mot terrorismen måste intensifieras med alla de demokratiska medel som står till vårt förfogande. måste vi värna att den sker i enlighet med rättsstatens principer. har betonat att statssuveräniteten också innefattar skyldigheter gentemot den egna befolkningen och att det internationella samfundet måste vara berett att agera om regeringar inte tar detta ansvar. har i FN lyft fram ståndpunkten att statssuveräniteten inte får utnyttjas som en sköld mot massiva kränkningar av mänskliga rättigheter. Det är flera ledamöter från andra partier som har tagit upp denna viktiga fråga. Jag ska avsluta med att säga några ord om . Det är en nödvändighet att vara tydlig i fråga om konflikten i . I skördas nya offer, ofta barn, i den allt intensivare konflikten. En till synes oändlig våldsspiral snurrar allt snabbare med självmordsattacker, vedergällningsaktioner och utomrättsliga avrättningar. Den folkrättsstridiga barriären fortsätter att byggas av , och när parterna inte vill eller inte förmår att uppfylla färdplanens krav är det tydligt att det behövs mer av multilateralism. Fred mellan och är en viktig faktor i kampen mot terrorismen. Terroristattacker kan aldrig rättfärdigas. Fortsatt våld i regionen ger inga fördelar åt någon sida. Vi måste fördöma alla våldshandlingar mot oskyldiga civila, vare sig det är palestinier eller israeler som drabbas. Palestinska självmordsbombningar kan aldrig ursäktas av något skäl. De måste upphöra för att israeler och palestinier ska kunna leva i fred och gemenskap. Likväl ser vi med stort allvar på israeliska anfall mot palestinska mål. har krävt att ska upphöra med de utomrättsliga avrättningarna av palestinska ledare, vilket har upprepats. Förvärv av territorium med våld är oacceptabelt. Den israeliska ockupationen måste få ett slut. Bosättningspolitiken och byggandet av det så kallade säkerhetsstängslet, eller säkerhetsmuren, på ockuperad mark utgör uppenbara brott mot folkrätten och ger inte heller någon större säkerhet. behövs internationell närvaro för att skapa förutsättningar för den palestinska befolkningen och det annonserade israeliska tillbakadragandet från . Hur det blir med den saken är skrivet i stjärnorna efter folkomröstningen i . Vid slutmålet måste de allra flesta vara överens om att två demokratiska stater, en israelisk och en palestinsk stat, ska leva i fred sida vid sida. 119 () replik: Det är lite udda att företrädare för majoritetspartiet tar replik på ett anförande som hölls långt innan. Men jag ska gärna svara på de frågor som ställde. En backspegel, , kan vara himla bra . Särskilt om man som och hans parti ofta går baklänges in kunde det ha varit bra att ha något att titta i. Jag använder min för att dra erfarenheter av det som har varit så att vi inte göra samma fel en gång till. måste ha selektiv hörsel. När det gäller sade jag att det var en gemensam aktion ledd av och . Och det var de brittiska argumenten som jag använde mig av. Särskilt är noga med den folkrättsliga legitimiteten. Tycker inte att har rätt, eller är han alldeles fel ute i detta sammanhang? Det är ändå en partikamrat till . Jag sade inte ett dugg om att demokratiutvecklingen i gick bra. Tvärtom ville jag att vi skulle samarbeta kring utvecklingen i , och jag sade att jag utgår från att vi alla här i kammaren kan enas om att stödja och verka för en utveckling mot demokrati i . Att det inte har lyckats fullständigt är vi väl alla helt överens om också. Även i IsraelPalestina-frågan har jag faktiskt inte på något sätt varit ensidig, utan jag sade: Förhandlingarna avlöstes av terrorattacker och övervåld, och den politiska tyngdpunkten hos båda parter försköts mot oförsonlighet. Sedan konstaterade jag att det finns oförsonlighet både bland israeliska bosättare och bland palestinska terrorister. Brist på balans är det alltså inte här. Det är det däremot i betänkandet. Slutligen kan vi väl bli överens om multilateralismen. Jag sade i mitt anförande att det vore bra om till exempel Nato tog hand om säkerheten när man väl hade fått dessa säkra och garanterade gränserna. För övrigt var det en folkomröstning inom , inom parti. Såvitt jag förstår finns det en majoritet bland den israeliska befolkningen för att man ska utrymma , så det hoppas jag verkligen blir av. 120 () replik: Det är härligt vad ett replikskifte kan göra nytta. Jag tycker att den här gången var betydligt mer balanserad. Han talade om att man inte skulle göra samma fel en gång till. Nej, det tror jag inte. Men när det gäller måste jag anse att det var ni som gjorde en annan bedömning. Jag tror att det var ni som tolkade rätt att agera i Irakfrågan. Såvitt jag har tolkat den internationella bedömningen så fanns det väl inga massförstörelsevapen i . Det är i alla fall vad de flesta av oss är ganska ense om. När det gäller vem det är som ska övervaka en eventuell särskillnad mellan israeler och palestinier tror jag att det vore bra om det över huvud taget gavs utrymme för någon att övervaka någon form av fredsavtal där en palestinsk stat skulle bli till. Det är inte så himla viktigt för mig om det skulle bli Nato eller någon styrka som formeras av EU, , och eller om det är genom FN:s försorg, utan jag tycker att vi är ganska långt därifrån. Israelerna motsätter sig varje form av internationell styrka som skulle övervaka någon form av särskillnad mellan israeler och palestinier . Det kan inte vara helt omedveten om. Om det skulle vara så att vi kommer i ett läge där man har ett fredsavtal och israeler och palestinier skiljs åt och det är Nato som erbjuder sig att övervaka den freden, kan jag inte se att det från socialdemokratiskt håll skulle vara ett jätteproblem. Men vi är långt därifrån. Det handlar om att komma fram till ett fredsavtal. 121 () replik: Att jag föreslår Nato beror på att det är den enda militära organisationen som har kraft nog. FN var på plats redan före kriget och drog sig ur på grund av att man inte hade eldkraft och resurser för att förhindra konflikter och krig. Även den FN-operation som pågår i Kosovo är faktiskt en Natooperation. Det är alltså bara av praktiska skäl som jag föreslår Nato. Jag har inget ideologiskt skäl att hävda just det. Så där kan vi kanske vara överens. Men jag är fullt klar över att inte vill ha någon sådan övervakning. Men likaväl som vi sätter press på palestinierna om vissa saker, måste vi väl som världssamfund sätta press på israelserna om det här. Det är väl inget konstigt i det? På samma sätt är vi överens om att den här barriären till vissa delar är byggd på fel ställe, och så vidare. Men det här måste vi som världssamfund arbeta med. Men åter till och argumenten där. Nej, , jag lutade mig faktiskt mot de argument som framfördes av . Både jag och framförde i debatten tidigare att dessa argument bygger på tidigare antagna FN-resolutioner och där dessa FN-resolutioner fortfarande gäller. Det har inte ett dugg med massförstörelsevapen att göra, utan det är ett strikt juridiskt resonemang att man följer resolutionerna bakåt till tiden före och konstaterar att det är vilket land som helst som har rätt att gå in och intervenera utifrån de beslut som redan är tagna i säkerhetsrådet. Det är detta resonemang som för, och det är det som jag undrar om är emot. 122 () replik: I det avseendet delar jag inte min partibroder uppfattning, och det gör nog inte heller och inte heller så många andra socialdemokratiska partier runtom i . Beträffande den här tolkningen får vi komma ihåg hur det egentligen gick till. ville få fram en ny resolution i säkerhetsrådet. Och hur gick det då till? Man åkte från land till land och försökte övertyga dem om att rösta för den nya resolutionen. Återigen är det bara att här ta fram den där backspegeln som ofta har och titta. Sedan fick man inte majoritet bland de länder som skulle rösta i säkerhetsrådet. Och kom man på: Nej, nu stoppar vi klockan och säger att vi nog inte behöver någon ny resolution, vi kör på de gamla. När vi i utrikesutskottet lyssnade på folkrättsjuristerna jag tror att också var närvarande då eftersom han har använt dem som referenspunkt sade de att det möjligen kan vara så att man kan använda gamla resolutioner under förutsättning att det inte finns ett uttalat motstånd hos en majoritet i säkerhetsrådet eller hos någon av de stater som sitter i säkerhetsrådet och som har vetorätt. Och i det här fallet var det uppenbart att man inte hade stöd i säkerhetsrådet. Och därför kan man inte ta gamla resolutioner som är eller äldre för att tolka in att man ska agera på nytt. 123 (): Vi har sett en utveckling av folkrätten, dess betydelse, dess uttolkning och debatten om det folkrättsliga regelkomplexet. Jag tycker att det är viktigt att i det här sammanhanget säga att den klassiska folkrätten som är inriktad på mellanstatliga förhållanden faktiskt har utvecklats väldigt mycket under . Det finns många som har en pessimistisk syn på folkrättens betydelse. Men det är inte längre sedan än när jag var student på juristlinjen i som man inte kunde lägga sig i andra staters inre angelägenheter för att diskutera mänskliga rättigheter. Och det första genombrottet i suveränitetsprincipen på detta område kom med en Ekosocresolution om gross and massive violations of human rights. Det är inte så länge sedan. Ändå finns det fortsatt ett oerhört stort behov av att utveckla folkrätten och främst i relation till mänskliga rättigheter och till den humanitära rätten, det vill säga de regler som gäller konflikter inom och mellan stater. Den instabilitet som vi upplever och de hot som finns kommer mera sällan från konflikter mellan länder, som är den klassiska situationen. I stället handlar det om konflikter då individernas rättigheter och staters suveränitet kommer i motsatsförhållande. Dagens hot kommer i allt högre grad från grupper av människor, grupper av aktivister. Den kamp mot terrorismen som pågått har paradoxalt nog i vissa fall lett till mindre skydd för mänskliga rättigheter och förlorat förtroende för folkrättens förmåga att bidra till ordning och reda på den här planeten. I det fortsatta arbetet att förhindra att terrorism uppstår och att motverka terroristattacker får inte de mänskliga rättigheterna bli lidande. Vi behöver ha en mycket tydligare diskussion om hur åtgärder mot terrorismen konfronterar regler om mänskliga rättigheter och var den riktiga och adekvata gränsen går. Och vi kan konstatera att man efter attacken mot faktiskt på flera håll överträdde denna mycket viktiga gräns. Vi är också alla överens om att det är av största vikt att alla länder respekterar folkrätten. Vidare är vi överens om att det är särskilt viktigt för små och medelstora länder att folkrätten upprätthålls. hade förr traditionellt en oerhört stark ställning i detta att samla små och medelstora länder just runt förstärkning av folkrätten och rule of law. Det är en ledande roll som vi inte längre har, något som jag beklagar djupt. Det märks i FN-sammanhang och i olika internationella organisationer. Det märks också inom EU i till exempel diskussionen om omröstningsregler och olika länders tyngd i ministerrådet. finns den en väldigt grundläggande enighet om folkrättens betydelse. Man kan fråga sig: Varför efterlevs inte dessa regler? Det finns exempel som har nämnts i den här debatten när vi i det här huset har varit oense om folkrättens betydelse. Jag tänker på hanteringen av och det påföljande kriget, behandlingen av fångar i och fångarna i . var emot koalitionens krig mot , eftersom vi ansåg att det inte fanns folkrättsligt stöd för det. Det fanns andra som inte tolkade saken på samma sätt som vi, vilket vi också hört i debatten. Vi ville att skulle fatta beslut om saken och att FN skulle vara i ledning för en eventuell operation. Så blev det tyvärr inte. är vi i en situation där diskussionen fokuseras på hur detta krig ska avslutas och hur mänskliga rättigheter och demokrati ska förstärkas i . Det förs en oerhört viktig diskussion om den så kallade Bushdoktrinen, där jag tycker att vi ska vara oerhört skeptiska. Vi har nåtts av besked om kränkningar begångna av såväl brittiska som amerikanska soldater. De misstänks för brott mot fångar i enligt regler. Det är en sak som jag tagit upp i utskottet vid de tillfällen jag varit där. Det är nu väldigt länge sedan kom ridande morgonen efter och upptäckte de sårade soldater som ingen hade tagit hand om. De låg utspridda i gräset utan medicinsk hjälp, utan vård av något slag och ens tillgång till vatten eller någon annan lindring av de plågor som sårade utsätts för. har ICRC bildats Internationella Röda Korset och de fyra har utvecklats. under förra århundradet har reglerna stärkts och deras roll stärkts i det internationella samfundet, fram till . Det är min bedömning. Det är en mycket allvarlig utveckling. Konventionerna handlar om hur civilbefolkningen ska behandlas och skyddas i en konflikt, hur krigsfångar ska skyddas och behandlas i en konflikt och hur sårade ska skyddas och behandlas i en konflikt. Det är inte tillåtet att sparka, slå eller att tortera fångar. Konventionen är mycket tydlig på denna punkt. Klarar inte soldater i ett krig av att visa medmänsklighet och respekt för tillfångatagna människor ska de inte finnas med i militära operationer. Det är varje lands lednings ansvar att se till att dess soldater respekterar de mänskliga rättigheterna och de internationella konventioner som ingåtts. Länder har gränser, men principer har inga gränser. Det finns inga gränser på någon karta som visar var en princip tar slut och en annan börjar. Om vi håller oss till den tanken borde respekten för mänskliga rättigheter finnas och erkännas i alla länder på denna jord. Om vi tror på de mänskliga rättigheterna och människors lika värde borde vi skrika högt när de principerna bryts. Varför hörs så få och så lågmälda åsikter om fånglägret i ? När kommer regeringen att höja sin röst så högt att det hörs ända in i Vita huset till den enligt hörsägen trevlige presidenten där om att vi inte längre tolererar eller accepterar att det sitter människor som berövats sin frihet i ett fångläger? De fångar som sitter på har nekats rättigheter som krigsfångar och också civila fångar har. De har inte åtalats för något brott. skrev, i översättning: You can only know the nature of a civilisation by visiting its prisons. Man kan bara känna en civilisations rätta natur genom att besöka dess fängelser. Av alla de prov som en civilisation kan utsättas för är användandet av makt över de maktlösa det största provet. Här har tyvärr flera stater visat en oerhörd brist på respekt för de regler som finns. Jag vill veta när den svenska medborgare som sitter inlåst på kommer att friges. Jag vill också höra att den använder den inom diplomatin och folkrätten urgamla rätten om jus protectionis, det vill säga rätten för en stat att intervenera till skydd för sina medborgare, på ett tydligt sätt. Jag har inte berört konflikten i och . Det är likadant där. Vi anser att den konflikten måste lösas mot bakrund av rule of law och respekt för folkrätten. Vi har inte berört den . Jag vill påpeka att det är ytterst beklagligt att inte har ratificerat stadgan. Varken domstolen eller de särskilda tribunaler som har satts upp för att klara av både och hade haft några personer att fysiskt lagföra om det inte hade funnits soldater i närheten som rent fysiskt tillfångatagit dessa för krigsbrott anklagade personer. Det tycker jag att ska fundera över. Om vi menar allvar med alla vackra tal om människors lika rätt och lika värde måste detta också innefatta sexuell läggning och könstillhörighet. FN:s roll måste stärkas. Jag har i utskottet också diskuterat varför folkrätten inte efterlevs. Jag tror att en förklaring är att många länder gör som vi beklagligtvis gör i . Vi återrapporterar inte och diskuterar resultatet i de särskilda traktattillsatta kommissioner som finns. Vi har inte någon debatt här i kammaren när har fått kritik i , i eller i . En sådan diskussion skulle stärka respekten för folkrätten också i . Vi har inte någon reservation. Jag har varit på begravning när utskottssammanträdet hölls, och var på resa med utrikesutskottet. Jag skulle ändå vilja yrka bifall till partimotionen 2002/03:U212 yrkande 7. 124 (): Jag ska fatta mig mycket kort. Jag glömde att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § En ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration 125 (): Det är första gången för oss med den nya sittningen, att ta debatten från interpellationsbänkarna. Vi hittar väl rutiner om det här blir en vällyckad genomförd diskussion här i . Betänkandet SfU13 behandlar regeringens proposition 2003/04:69 En ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration tillsammans med fyra motioner som väckts med anledning av propositionen. Propositionen har framtagits i samarbete med våra samarbetspartier och de gröna. Vi föreslår att de allmänna försäkringskassorna och avvecklas från och att en ny sammanhållen statlig myndighet för socialförsäkringens administration inrättas under namnet . Avsikten är att den nya myndigheten ska ledas av en styrelse med fullt ansvar och att en generaldirektör ska ansvara för och leda den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer. När det gäller de förtroendevaldas organisation ska ett förtroendemannaorgan benämnt försäkringsdelegation inrättas på länsnivå. Försäkringsdelegationerna ska bland annat svara för bevakningen av att myndighetens verksamhet på länsnivå bedrivs effektivt och med god service åt allmänheten samt fatta beslut i frågor om och medverka i samverkan med andra myndigheter på rehabiliteringsområdet. I försäkringsdelegationernas uppgift ska också ligga att till regeringen rapportera resultaten av de utvärderingar som delegationen gjort i sitt bevakningsuppdrag. Vi säger vidare att det inte ska ske någon ändring av socialförsäkringsnämnderna och deras uppgifter. Syftet med reformen är att ge nya och bättre förutsättningar för socialförsäkringsadministrationen att fullgöra de uppdrag som ges av riksdag och regering. Reformen avser vidare att ge en mer enhetlig rättstillämpning på socialförsäkringsområdet, en bättre styrning av IT-verksamheten och en ökad flexibilitet och samsyn inom organisationen. I propositionen lämnas bland annat förslag till en lag med anledning av inrättande av samt om upphävande av 18 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Regeringen avser att återkomma till med de lagförslag som behövs för att den nya myndigheten ska kunna bedriva den verksamhet som bedrivs av försäkringskassorna och RFV. I utskottet tillstyrker vi regeringens förslag men föreslår att som sin mening ger regeringen till känna att sammansättningen i en försäkringsdelegation bör återspegla de olika riksdagspartiernas styrkeförhållande i respektive län. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkanden om avslag på propositionen. Vidare klargör vi i betänkandet att antalet ledamöter i en försäkringsdelegation ska vara lägst fem och högst elva och förutsätter att detta tillgodoses utan något tillkännagivande från sida. Övriga motionsyrkanden, bland annat om en bred socialförsäkringsreform och om finansiell samordning, avstyrks. Med det, herr talman, överlämnar jag ärendet för debatt och senare beslut. 126 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1, 3 och 5. Jag står naturligtvis bakom de två övriga folkpartireservationerna också men för tids vinnande avstår jag från att yrka på dem. Sjukförsäkringen är i kris. Om detta är alla ense. som gått sedan den negativa utvecklingen startade har regeringen oftast varit passiv. Det tog att över huvud taget komma till skott med bromsande åtgärder. De förslag som kommit till denna kammare har i flera fall varit tvehågsna och halvmesyrer. Men på två områden har man spänt musklerna extra mycket och visat vad som är denna regerings bästa grenar: klämma åt företagen och omorganisera byråkratin. Där tror man sig kunna visa handlingskraft. Tyvärr är inte något av förslagen särskilt bra för att få folk tillbaka i arbete. Att lägga ansvaret på arbetsgivarna handlar mer om budgettak än om ohälsan. Att omorganisera försäkringskassorna, som vi har att ta ställning till här , skulle möjligen kunna vara rätt men inträffar nu vid helt fel tidpunkt. Det är inte kassornas organisationsform som har gjort att rehabilitering eftersatts och att verksamheten i övrigt fungerat sämre än den borde. Det är styrningen uppifrån som brustit då man från regeringen begärt att kassorna ska hantera en allt svårare situation med otillräckliga resurser för att utföra arbetet. Möjligheterna till styrning och samordning från sida inom den nuvarande organisationen har dessutom inte använts så som de hade kunnat användas. Försäkringskassorna är regelstyrda och det finns, om man vill, goda möjligheter att den vägen upprätthålla en likformig tillämpning av bestämmelser om till exempel sjukpenning och sjukersättning. De regionala skillnader som uppstått skulle med stor sannolikhet ha uppstått oavsett organisation.