prot · GR09129 · 2004-06-16 00:00:00 — Utan fungerande vägar för bilismen stannar . Utan bättre vägar än utvecklas inte . Utan tillräckliga satsningar på våra vägar får inte den nödvändiga tillväxt som behöver. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. 143 (): Det är ett stort arbete som ligger bakom det här betänkandet. Det är många personer och instanser som har varit inblandade. Naturligtvis kämpar alla för den infrastruktur som ligger dem närmast och som man är mest berörd av. Det finns många önskelistor, och det är omöjligt att tillfredsställa alla. Därför är det viktigt att vi här i har en mer övergripande målsättning, först och främst det övergripande transportpolitiska målet men naturligtvis också de sex transportpolitiska målen. När det är fråga om så stora pengar måste man ha de här målen för ögonen så att det inte blir slumpmässiga satsningar. Det har utretts mycket runtomkring transporterna i . Godstransportdelegationen, och är några exempel. De arbetar nästan , och är det att sy ihop allt som de här utredningarna har kommit fram till. Vi väntar en transportpolitisk proposition . Det är bra, för transportpolitiken står inför stora utmaningar både globalt och lokalt. Människan påverkar det globala klimatet. Man måste sätta in olika åtgärder för att nå de mål vi har satt upp när det gäller utsläppen av klimatgaser. Trafikpolitiken ska styras av klimatmålet, anser vi. Det är inom transportsektorn som utvecklingen går åt fel håll. Utsläppen av koldioxid ökar. Men det är kanske också inom transportvärlden som det är enklast att minska utsläppen. Om samhällsplaneringen inte utgår från ett bilsamhälle utan utgår från att miljömålen ska nås kommer behovet av vägtransporter att minska. Det gäller alltså att hålla rätt riktning. Investeringar i trafiksektorn ska leda i riktning mot det hållbara samhället, inte bort ifrån det. För oss i är det i stor utsträckning de stora miljöfrågorna som stått i fokus när vi har diskuterat de här stora investeringarna. Våra transporter har blivit vårt största miljöproblem, och trafiken är delansvarig för miljöhoten bakom de flesta av de 15 miljökvalitetsmålen. Trafiken har alltså ett stort ansvar för att nå miljömålen. Om vi någonsin ska nå dem är det transportsektorn som måste ändras radikalt. En åtgärd för att minska förbränningen av fossila bränslen är att flytta transporter från väg till det mer miljövänliga transportslaget järnväg. Tekniken och framställningen av alternativa bränslen måste naturligtvis utvecklas och forskningen på området intensifieras. Att styra över från väg till järnväg är alltså något som varit styrande för oss i arbetet som ligger till grund för det betänkande som vi diskuterar här . Vägtrafiken är inte bara vårt vanligaste transportsätt utan också vår största enskilda luftförorenare. Tåget har sin styrka när det gäller att transportera många människor och stora mängder gods. Spårtrafik tar mindre mark i anspråk än andra transportslag. Det är det mest energieffektiva transportslaget. Luftföroreningar från järnvägstrafik är obetydliga jämfört med andra transportslag. Dessutom är det det trafiksäkraste transportslaget. Åtgärden att styra över från väg till järnväg är inte något som bara sker här i . Det är exempelvis budskapet i EU:s vägval . Omställningen är nödvändig för att nå de nationella miljökvalitetsmålen, de transportpolitiska målen och för att uppfylla internationella miljöåtaganden. Infrastrukturen är alltså ett starkt styrmedel i trafikpolitiken, främst på grund av dess livslängd, . Därför är de beslut vi tar så viktiga inför den framtida transportutvecklingen. Att skapa ett hållbart transportsystem är inte bara nödvändigt; det är också fullt möjligt. 144 (): fastställde utgångspunkter och mål för transportpolitiken. Målen delas in i ett övergripande mål och olika delmål. Ett av delmålen är jämställdhet. Det står så här: Ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. Underlagen till dagens betänkande är framtagna lokalt ute i regionerna, och regeringen har gett direktiv för framtagandet. I betänkandet läser jag hur trafikutskottet har gjort en utvärderings- och uppföljningsstudie och i sammanhanget nämner , , och . Inte med ett ord nämns jämställda transportsystem eller hur man arbetat med just det målet. I detta sammanhang är jag pessimist och tror inte att man ens brytt sig om att kontrollera det här. Liksom man redovisar sjuktal och hälsa i företags och myndigheters årsredovisningar borde det i de framarbetade underlagen för betänkandet ha redovisats hur många kvinnor som deltagit och hur arbetet med jämställdhetsmålet för ögonen gått till. Det skulle med största sannolikhet visa sig att det är vita män i övre medelåldern, födda i , som varit med. Man kan nog faktiskt hitta någon enstaka kvinna i min ålder också men inte så många yngre. Jag refererar utifrån egna erfarenheter i . Förutom jämställdhetsmålet anser jag att man nog också borde ta in de olika diskrimineringsgrunderna i målen. Då hade man klart och tydligt kunnat se hur planerare tänkt på handikappades villkor. Hade vi dessutom haft en åldersdiskrimineringsgrund kunde vi ha sett hur det planeras inför den allt äldre befolkningen. Detta pratar man ju om i alla andra sammanhang. Kvinnor har ofta helt andra infallsvinklar och ett annat helhetstänkande än män. Kvinnor tänker ofta på det nära, exempelvis hur en lågavlönad mamma, pappa eller äldre person som inte har råd att ha bil ska kunna ta sig till jobb eller åka bekvämt längre sträckor med kollektivtrafiken. En kortare sträcka med buss kan man stå ut med när man är småbarnsförälder med barnvagn, men det är betydligt svårare att ta sig längre sträckor utan tillgång till exempelvis tåg. har skrivit på Kyotoprotokollet, och det innebär större ansvarstagande för kommande generationer. Mer gods måste överföras till järnvägar. har åsidosatt underhållet av . vill man uppenbarligen med hjälp av lägga ned banan med motiveringen att det är dyrt att rusta upp den. vill inte bygga järnvägsövergångar över nya på grund av kostnaderna. När Bohuskommunerna tog beslutet om fyrfältsväg genom landskapet hade man dock inte förslaget om nedläggning av på bordet. I har vi mängder av norskt gods som , dygnet runt, transporteras på lastbilar genom det känsliga landskapet ut i övriga . finns det enligt uppgifter jag fått intresse och planer från norska och svenska företag att starta så kallad kombitågtrafik till och från . har vidare pekat på möjligheter att använda den gamla till järnväg eftersom den är i bättre skick än man först trott. skulle godsmängden som transporteras via järnväg till och från kunna öka genom att man kopplar samman NorgeVänerlänken och på någon lämplig plats på norska sidan. finns det de som säger att inte har den järnvägsstandard som behövs, men jag är övertygad om att man inom ett fåtal år även i måste leva upp till klimatmålen och därmed satsa mera på järnvägen. vill jag säga att vi alla måste anta ett miljömässigt och långsiktigt hållbart tänkande när vi nu i riksdag, regering, lokalt och inom myndigheter går vidare med det framtida arbetet. Vi måste tänka på allas rätt att delta; annars får vi ett samhälle där många känner ett stort utanförskap. Det kan på det lokala planet handla om så enkla saker som att bussen inte ska gå innan tåget kommer. 145 (): Inför utskottets behandling av infrastrukturinvesteringarna har jag överlämnat en motion om ett yttre godsspår i västra . Utskottet har dock valt att inte ta ställning till motionen, tillsammans med ett stort antal andra motioner, eftersom man anser det vara en regional fråga. Jag delar inte utskottets bedömning att det endast är en regional fråga då med sitt specifika läge tar emot i princip all internationell järnvägstrafik som går vidare till övriga . Därmed borde järnvägsinvesteringen i ses i ett större sammanhang. Dessutom behandlar utskottet investeringar som regeringen pekar ut och som är av enbart regional och inte nationell betydelse. Allt eller inget, borde det vara. är en region i stark utveckling. geografiska läge längst ned på den skandinaviska halvön, nära till de stora marknaderna i och till de nya medlemsländerna i EU, sätter i en särställning. Ett effektivt transportsystem är viktigt både för och för som helhet. Det är också viktigt att utveckla miljövänliga alternativ. transporteras mycket gods i genom tätbefolkade samhällen. I vissa tätorter ligger bostadsbebyggelsen från järnvägen, och de boende är hårt drabbade av buller och vibrationer. Risken för olyckor skapar också oro. räknar man med att det ska transporteras 450 000 farligt gods . kan vi se en bra utveckling då det gäller ökningen av persontransporter med tåg. Det här innebär naturligtvis att det blir trängsel på spåren, vilket i sin tur kan innebära hinder för utvecklings- och expansionsmöjligheter. Då får vi i stället se fler lastbilar på våra redan hårt belastade vägar. får inte bli en flaskhals för gods- och persontrafiken. måste vara en ryggrad i en hållbar utveckling av transportsystemet. I den skrivelse som vi nu behandlar finns tyvärr inte några planer på en framtida heltäckande lösning för en utökning av godstransporter i och genom . Jag vill återigen betona läge som brohuvud mot kontinenten, som innebär att satsningar på infrastrukturen i har en avgörande betydelse för hela tillväxt och därmed är ett viktigt bidrag till fortsatta välstånd. Föredrogs trafikutskottets betänkande 2003/04:TU10 Transportinfrastrukturen 20042015 (prop. 2003/04:95 och framst. 2003/04:RRS3). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU35 Trängselskatt Återförvisningsärende (m) Proposition ställdes först beträffande det under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. För bifall räckte att minst en tredjedel av de röstande anslöt sig till detta. Votering: 260 för avslag 47 för bifall 42 frånvarande Förste vice talmannen konstaterade att mindre än en tredjedel av de röstande hade bifallit återförvisningsyrkandet. Kammaren hade således avslagit återförvisningsyrkandet. Partivis fördelning av rösterna: För avslag:131 s, 41 fp, 30 kd, 25 v, 19 c, 14 mp För bifall:46 m, 1 fp Frånvarande:13 s, 9 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 3 c, 3 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. 1. utskottet 2. res. (fp, m, kd, c) 3. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. Sk35 (v) Förberedande votering: Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 171 för utskottet 137 för res. 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:131 s, 25 v, 15 mp För res. : 46 m, 42 fp, 30 kd, 19 c Frånvarande: 13 s, 9 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 3 c, 2 mp TU10 Transportinfrastrukturen 20042015 Punkt 1 (Övergripande frågor och utgångspunkter) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) 4. res. 3 (c) Förberedande votering 1: 44 för res. 2 20 för res. 3 243 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 45 för res. 1 42 för res. 2 219 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 190 för utskottet 46 för res. 1 72 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 29 kd, 15 v, 15 mp För res. 1: 46 m Avstod: 42 fp, 1 kd, 10 v, 19 c Frånvarande: 13 s, 9 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Sermin Özürküt (v) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Planeringsramarna och långsiktsplanerna) 1. utskottet 2. res. 10 (kd) Votering: 172 för utskottet 30 för res. 10 105 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 1 fp, 25 v, 15 mp För res. 10: 30 kd Avstod: 45 m, 41 fp, 19 c Frånvarande: 13 s, 10 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 4 (Alternativ finansiering) 1. utskottet 2. res. 12 (m, fp, kd, c) Votering: 171 för utskottet 136 för res. 12 1 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet131 s, 25 v, 15 mp För res. 12: 46 m, 42 fp, 30 kd, 18 c Avstod: 1 c Frånvarande: 13 s, 9 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 6 (Europavägsklassificering) 1. utskottet 2. res. 13 (m, fp, kd, c) Votering: 170 för utskottet 137 för res. 13 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 25 v, 15 mp För res. 13: 46 m, 42 fp, 30 kd, 19 c Frånvarande: 14 s, 9 m, 6 fp, 3 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät 146 (): Det så kallade 3 G-nätet, tredje generationens mobilnät, är till två tredjedelar utbyggt enligt det avtal som regeringen tecknat med mobiloperatörerna. Telefonförsäljningen går trögt, och tjänsteinnehållet är fortfarande ganska undermåligt. Trots detta har regeringen så bråttom med den fortsatta utbyggnaden att man är beredd att vidta tvångsåtgärder expropriation, som det heter med ett lite finare ord för att skynda på utbyggnaden utan att bry sig om vare sig medborgarintressen eller den kommunala demokratin. kan man undra. Jo, regeringen har misslyckats med sitt mål att det mobila 3 G-nätet ska vara fullt utbyggt till . Mobiloperatörerna, som har fått licenserna kostnadsfritt, oroar sig över att de ska få betala förseningsavgifter i mångmiljonklassen, och de har därför pekat ut ledningsrättslagstiftningen som boven i dramat. Regeringen har anammat bolagens klagan, och staten och kapitalet gör gemensam sak. De som blir lidande är de medborgare i landet som känner oro för utbyggnaden och som vill vara med och bestämma var masterna ska placeras eller var basstationer och antenner ska sättas upp. Det här bekymrar också många kommunpolitiker som känner sig maktlösa när de vill påverka placeringen av . De blir överkörda eftersom gällande plan- och bygglagstiftning i stort sett inte lägger några som helst hinder i vägen. är inte motståndare till den nya tekniken men kräver att utbyggnaden sker under demokratiska former och med större möjlighet till insyn och information. Vi kräver att alla mobilmaster oavsett var de sitter eller hur de ser ut ska omfattas av bygglov och att kommunerna ska ha det avgörande inflytandet över deras placering. Vi kräver att det ska göras en bygganmälan innan basstationer och antenner sätts upp, och de boende ska informeras i förväg om att basstationer ska sättas upp. Vi kräver också att varje kommun ska ha tillgång till information om basstationers och antenners placering och att kommuninvånarna ska kunna få ta del av densamma. Utskottsmajoriteten avstyrker våra krav med mycket diffusa motiveringar. När det gäller placeringar försöker utskottet påskina att kommunerna visst kan bestämma över deras placering, och utskottet säger att det är upp till kommunerna att avgöra frågan. När det gäller bygganmälan för basstationer och antenner avstyrks detta med motiveringen att en bygganmälan har ett annat syfte kopplat till bygglovsprövningen. Varför den även ska kunna ha ett informationssyfte framgår inte. När det gäller kommunernas möjlighet att informera om var alla basstationer och antenner är placerade försöker utskottsmajoriteten påskina att de har alla möjligheter i världen att sammanställa sådan information, trots att det bevisligen inte förhåller sig så. I stället får affärsintressen gå före medborgarnas rätt till heltäckande information. I praktiken avfärdade regeringen våra krav innan propositionen lades fram och valde i stället att locka med sig alla de borgerliga partierna som stöd för denna tvångslagstiftning. Priset var en utredning om en förändring av gällande ersättningsregler, expropriationslagstiftningen, som ska marknadsanpassas. Första steget till en sådan utredning togs i samband med att dessa frågor behandlades i ett allmännamotionsbetänkande. Socialdemokraterna bildade majoritet med borgerligheten och gjorde ett tillkännagivande till moderat- och folkpartimotioner i frågan. Kanske har borgerligheten ropat hej lite för . Endast har varit klokt nog att villkora sitt medgivande till lagstiftningsförändringen. Det borgerliga värnandet om äganderätten får stå tillbaka, och det eviga pratet om vikten av det kommunala självstyret har kommit av sig. När kapitalets intressen ska stärkas spelar tydligen inte dessa frågor någon större roll. konstaterar vi att av befolkningen inte vill ha en 3 G-mast i sin närmiljö. har litet eller inget förtroende för myndigheternas ansvar när det gäller bedömningen av strålningsrisken. Siffrorna talar sitt tydliga språk. Det här är något som man inte bara kan rycka på axlarna åt. Det finns också en stor grupp människor som betraktar sig som elöverkänsliga och vars symtom man inte bara kan avfärda oavsett vad de beror på. Finns det några risker med att sätta upp 60 000 basstationer för mobiltelefoni? gör inga andra bedömningar än den som gjort. Men vi menar att försiktighetsprincipen ska råda i enlighet med de EU-direktiv som ligger till grund för utbyggnaden av 3 G-nätet och som ska omfattas av artikel 174 i EG-fördraget. Tyvärr är inte den svenska lagstiftningen i detta fall tillämpbar. Uppförandet av omfattas inte av regler om försiktighetsmått, eller i dagligt tal den så kallade försiktighetsprincipen. Här gäller plan- och bygglagstiftningen, som visserligen till viss del omfattas av regler, dock ej paragrafen om just försiktighetsprincipen. Regeringen har fått kritik från EU för avsaknaden av miljökonsekvensbedömningar när det gäller till exempel utbyggnaden av externa köpcentrum, turistanläggningar med mera och håller som bäst på att förbereda kompletterande lagförslag i frågan. När det gäller gör dock regeringen precis tvärtom med detta lagförslag och vill i stället forcera och tvinga fram en fortsatt mastutbyggnad. Flera tunga remissinstanser, som , hyresgäströrelsen, , fastighetsägare med flera, avstyrker regeringens förslag, bland annat därför att det EU-direktiv som ligger till grund för detta inte kräver den ändring av ledningsrättslagen som föreslås och att det inte heller finns någon anledning att ändra den princip som råder, att överenskommelser ska ske på frivillighetens grund, vare sig det gäller förhållandet fastighetsägareoperatör eller operatörer sinsemellan. Parterna på bostadsmarknaden har dessutom enats om en gemensam policy, där det bland annat framgår att berörda hyresgäster ska informeras och att de har fått ett mer direkt inflytande innan det tecknas avtal om till exempel basstationers placering i ett bostadsområde. Detta riskerar nu att äventyras genom det här beslutet om tvångsåtgärder. Företrädare för de här grupperna, alltså för närmare 2 miljoner hushåll i , och företrädare för landets samtliga kommuner får inget gehör. Regeringen gör hellre upp med de borgerliga partierna, med fagra löften om bättre ersättningar vid expropriationsförfarandet. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 4, men jag står naturligtvis bakom våra övriga reservationer. 147 (): Jag yrkar bifall till reservation 6 under punkt 5. ställningstagande kan sammanfattas under tre punkter: 1.Centerpartiet är för en ny teknik. 2.Centerpartiet slår vakt om äganderätten. 3.Centerpartiet kräver en ökad satsning på forskning om strålning och människors hälsa. Ny teknik är en tillgång i vårt samhälle, om den används på rätt sätt, miljöriktigt och så att det kommer hela vårt land till del och där man tar hänsyn till äganderätt, markförhållanden och människorna. Ledningsrätt har funnits . Den ger rätt att dra fram och använda sig av en ledning som ingår i någon annans fastighet. Ledningsrätt beslutas av lantmäterimyndigheten, och den kan under vissa förutsättningar upplåtas även om den berörda fastighetsägaren motsätter sig detta. Det är en upplåtelseform som fått en allt större betydelse över tiden i takt med den tekniska utvecklingen. Vi har fått nya metoder för att överföra signaler och nya kommunikationsnät. De traditionella fasta kommunikationsnäten kompletteras med markbundna mobilnät, kabel-TV-nät och satellitnät, för att nämna några. Med den tekniska utvecklingen följer ett behov att nyttja utrymme på annans mark även för andra anordningar än ledningar för mobiltelefonmaster och radiolänkstationer. Mot den bakgrunden finns det nu anledning att även kunna använda ledningsrätten för att upplåta utrymme för andra ledningar än de som anges i den gamla lagen. infördes möjligheten för en innehavare av ledningsrätt för kraftledning att dra vissa teleledningar och svagströmsledningar. Syftet med det var att underlätta utbyggnad av bredbandsnäten. Det är givetvis att föredra om den befintliga infrastrukturen i form av ledningar kan utnyttjas på ett optimalt sätt. Därför finns det behov av att komplettera existerande ledningsnät även på andra sätt än nuvarande lag ger möjlighet till. Det är ny teknik, och det är fler aktörer på marknaden. Om ledningsrätten är i olika ägares händer uppkommer frågan hur samverkan mellan dem ska regleras. regleras det genom avtal. Det är också den allra bästa utgångspunkten för att göra det. Det är dock oklart vilka rättsverkningar dessa avtal har. Av den anledningen krävs en ändring i nuvarande lagstiftning. motsätter sig inte en ändring av den gamla ledningsrättslagen. Syftet för oss är att vi ska ge bra förutsättningar för hela landet att kunna nyttja den nya tekniken. Men, herr talman, slår vakt om äganderätten, och vi villkorar därför även detta beslut som är på väg fram. anser att innan den nya lagen kan tas i bruk ska den av begärda översynen av exproprieringslagen, som reglerar markägares ersättningar och rättigheter, vara helt klar och antagen av . Det är en översyn som vi i har drivit krav på och fått gehör för. Även andra har drivit det kravet. Vi håller i det kravet och vill gå ett steg till genom att villkora att den ska vara helt klar innan nya beslut om lagar kan tas, bland annat ledningsrätten. En fastighetsägare har rätt till ersättning för att mark och utrymme tas i anspråk med ledningsrätt. När ersättningen bestäms ska reglerna i exproprieringslagen tillämpas. Dessa bygger på en skadeprincip. Ersättning ska betalas för den skada som fastighetsägaren drabbas av. Men även denna lag är gammal den är och mycket har hänt som gör att även den är föråldrad och ska ses över. Det har beslutat, och vi väntar på en skyndsam behandling, som gör att det finns all anledning att invänta nya lagbeslut om ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät. De nuvarande reglerna om ersättning vid expropriering kom till när exploatörerna i stort sett var statliga verk eller liknande. Den nuvarande situationen är helt annorlunda. är det kommersiella företag som också är med som exploatörer. Ersättningsreglerna kring expropriering är omoderna. Dessutom måste även regelverket kring vad och under vilka omständigheter som expropriering kan användas ses över. Äganderätten får inte urholkas. Att i detta läge bifalla regeringens förslag om ändring i ledningsrättslagen utan att den frågan är löst är olyckligt. Det finns all anledning för att bifalla begäran och rösta för reservation i detta betänkande. Det tredje området som tar fram är strålningsrisken. Den forskning som finns kring strålning från telemaster och telefoner är inte entydig. Vi anser att det måste satsas ytterligare på forskning kring strålning kopplat till människors hälsa och miljö. Vi har alla i , inte minst i bostadsutskottet, tagit del av synpunkter från människor som har problem med bland annat elöverkänslighet. De möts av en skepsis som jag inte tycker är värdig ett demokratiskt samhälle. Alla måste mötas med respekt.