prot · GS0914 · 2004-10-14 00:00:00 — Samma företag som vi besökt har också näringsministern besökt. Människor på dessa företag bara skakar på huvudet och förstår inget. De hade pratat med . Han hade visat förståelse för deras behov i energifrågan. Hur kunde det gå så här? Hur kan han fatta beslut om att stänga ? är en fråga som de ställer. Det är inte bara industrin som känner förtvivlan. Det gör också de socialdemokratiska kommunalråden, som blir de som får leva med de konsekvenser detta får. Det är inte lätt att flytta på en industri. På något sätt måste dock de ökade kostnader som bristen på el kommer att innebära kompenseras. Detta är jag övertygad om i första hand kommer att innebära uppsägningar. sade tidigare i talarstol: Ångra er, det är mänskligt att fatta fel beslut. Tid finns det fortfarande. 208 (): Ämnet är energi och näringspolitik. Och jag vill prata om näringspolitik och småföretagande. Småföretagen är ju nyckeln till välfärd i vårt land. Tyvärr är det väldigt många som inte gör den kopplingen. har entreprenörer och småföretagare i vårt land bemötts av stor misstänksamhet från den socialdemokratiska regeringen. Detta har främst visat sig genom negativa särlagstiftningar i socialförsäkringssystemen, extra pålagor, till exempel sjuklönekostnader, och straffbeskattningar av småföretagarna. För mig som centerpartist är det viktigt att uppmuntra kreativa människor att både vilja och våga satsa på företagande. De ytterst ansvariga för att det ska bli några förändringar är regeringen, som måste inse att företaget och företagaren är två sidor av samma mynt. Därför behövs det åtgärder för att underlätta för företagen men också för att stimulera ägandet. Det är också viktigt att få fler kvinnor att starta och driva företag i landet. Det gynnar hela samhället på många sätt. Vi får en starkare ekonomisk utveckling. Med fler kvinnor i näringslivet undergräver vi även de könsroller och normer som exkluderar kvinnor från inflytande och delaktighet i samhället. Var tredje person säger sig vilja vara företagare, men det är som är det. Vad är det då som hindrar dem från att bli företagare? Krångliga regler vill jag lyfta fram i första hand. De skapar väldigt mycket merarbete för företagaren, men inte bara för företagen utan också för myndigheterna. Dessutom kostar det stora pengar. Vi har fått ett väldigt stort problem som jag kommit i beröring med, och det är de krångliga reglerna och svårigheterna att tolka dem, svårigheter inte bara mellan företagen och myndigheterna utan också mellan olika myndigheter. Det drabbar småföretagen. Det finns konkreta fall där det har gått så långt att företagen har hämmats. De har måst stänga sina verksamheter, de har gått i konkurs. Rättsosäkerheten upplevs hos en del företagare som väldigt stor, och möjligheterna att få upprättelse är mycket små minimala, skulle jag vilja påstå. Det finns andra hinder som företagarna ställs inför, och det är riskerna. Många funderar: Varför riskera ett jobb, hus och hem för att bli företagare om jag inte tillåts tjäna något större på det hela? Dagens system är uppbyggt så, och det av ett arbetarparti, att det stimulerar kapitalplaceringar på börsen men inte placeringar i ett familjeföretag. För mig som centerpartist är det både enögt och trångsynt att inte uppskatta småföretagen utan i stället straffbeskatta dem. Jag och har en vision om ett företagsammare , att vi ska ta vara på alla möjligheter att skapa jobb, även utanför dagens stora tillväxtområden, också i skogslänen som i mitt hemlän . Vi får inte enbart förlita oss på de stora börsnoterade företagen. Dessa är dessutom mycket rörliga över nationsgränserna. Vi i vill se mer satsningar på småföretagande för att därmed också öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Med bättre ekonomiska villkor för företagsamheten kan vi få fler företag och få företag att växa. Men då får vi inte göra sådana misstag som ligger i det förslag som finns . Det gäller bland annat sjuklönekostnaderna. Jag tycker att det är både ett ogenomtänkt förslag och ett förslag som kan medföra att arbetslösheten ökar. De små företagen blir mycket försiktiga med vem de anställer. Det här är inte bara ett problem för småföretagen kostnadsmässigt, utan det stänger också ute flera arbetssökande som vill komma in på arbetsmarknaden. Vi behöver förbättra kostnadsläget för småföretagen. Det är viktigt att göra det lönsammare för småföretagare. Också de ska kunna investera och därmed bli den tillväxtmotor som vi behöver för att behålla välfärden. Jag vill avsluta med att säga att även tillgången på riskkapital är en fråga som vi i lyfter fram. Där får man inte försämra för småföretagen, utan man måste inse att det är grundläggande för att företagandet ska kunna utvecklas. 209 (): Jag tänkte tala lite om turismen, vår nya basindustri. Turismen har en totalomsättning på . Den sysselsätter 126 000 människor, och en skatteintäkt bara från utlandsturismen kan summeras till . Det gör turismen till en betydande svensk basindustri. Turismen är en modern tjänstenäring med en export större i ekonomisk betydelse och viktigare för vår välfärd än de svenska bil-, livsmedels-, trävaru- och läkemedelsindustrierna. Turism och reseindustrin har globalt passerat bil- och oljeindustrin och är därmed världens största industri med en stadig ökning såväl i omsättning som i antal sysselsatta. Dessutom är turismen genom människors större rörlighet och ökande fritid förhållandevis opåverkad av konjunktursvängningar. Hemmamarknaden för den svenska turistindustrin är värd ca och ger ett viktigt bidrag till ekonomi och sysselsättning, inte minst i sådana delar av vårt land som fjällvärlden och vissa kustområden där övrig industri har svårt att verka. Turismen består av transporter, boende, mat, shopping och upplevelser som sevärdheter, evenemang, natur och aktiviteter. Branschen präglas av ett stort antal småföretag, ett fåtal större företag, främst inom transport och hotell, samt ett omfattande och viktigt inslag av offentlig sektor som allemansrätt, museer, sevärdheter, kollektivtransportföretag och så vidare. För en fortsatt positiv utveckling av den svenska turismen krävs samhällets insatser och medverkan på ett antal områden. Svensk turism är liksom motsvarande verksamhet i andra länder helt beroende av samhällets satsningar på infrastruktur, främst inom transportområdet. Huvuddelen av turismen, , i vårt land är bilburen. Ofta är bilen det enda transportmedlet som når de områden där turismens anläggningar finns, till exempel fjällvärlden och vissa kustområden. Det är ingen hemlighet att den svenska vägstandarden när man färdas utanför de större riksvägarna är i undermåligt skick. Trafiken under vinterns bytesdagar i de svenska fjällområdena är omfattande och genom det bristande vägunderhållet att betrakta som farlig. Vill man ta till vara det ökande antalet arbetstillfällen som turismen erbjuder i många av våra glesbygder krävs en helt annan vägstandard på tillfartsvägarna. Den ständiga ökningen av skattesatser på drivmedel och villkoren för busstrafiken är även det ett kraftigt hinder för den nödvändiga trafiken till och från våra turistanläggningar och starkt konkurrenshämmande, inte minst gentemot våra grannländer. Trafiken till går till exempel längs finska vägar. Dagens lågprisflyg ger tillfälle för en stadigt ökande tillströmning av utländska gäster, inte bara till våra storstäder. Turistprodukter som skidor, fjäll-, natur- och vildmarksupplevelser har en lockelse och en marknad i de mer tätbefolkade delarna av . Att kunna konkurrera främst med alpländerna och de nya EU-länderna i öst om turisterna förutsätter billiga och bekväma kommunikationer med tillgång till flygplatser i anslutning till de nordliga turistområdena i vårt land. Dagens situation med nedläggning av flygplatser och indragning av linjer är därför förödande för en långsiktig satsning på svensk turistnäring långt ifrån sin marknad. Svensk industri behöver nya företag för att bevara vår välfärd, ekonomi och sysselsättning. Turistindustrin kan göras till en viktig tillväxtfaktor i svenskt näringsliv. Detta förutsätter att vi har ett gynnsamt klimat för små och medelstora företag, att familjeföretag kan leva vidare vid arvsskiften och att företagen inte drunknar i statlig administration och byråkrati. Det är viktigt att skattesystemet reformeras så att det lönar sig att driva företag, att regelsystemet förenklas och att arbetsrätten anpassas till mindre företags förutsättningar. Då ges möjlighet för en utveckling av turistnäringen. I synnerhet i glesbygd krävs nya grepp för att skapa bestående arbetstillfällen för lokalbefolkningen. Turistanläggningar som fjäll har haft en förmåga att blåsa liv i en trakt som utan satsningen på turismen hade varit avfolkad. I anslutning till en expansiv turism växer här ständigt nya företag inom entreprenad, underhållning, servicenäring och transporter. En inflyttning av familjer skapar sysselsättning i skolor, social service och viktig infrastruktur. fjäll är ett utmärkt exempel på vad en glesbygdssatsning på turism kan generera i form av ekonomi och arbetstillfällen. En svensk OS-satsning för nya sommarspel lär inte bli aktuell . Däremot finns fortfarande möjlighet att söka till . Stora evenemang, till exempel idrottsevenemang, gynnar inte bara turistindustrin utan främjar även långsiktigt många andra viktiga kulturella och industriella områden. Likviditeten och finansieringen är det stora hindret för svenska orter och organisationer att söka större internationella evenemang till vårt land. Det är dags för svenska politiker att inse turismens stora potential som basindustri. 210 () replik: Vi har i det här blocket också diskuterat energifrågor. Som mycket riktigt påpekade utgör ju biltrafiken den största delen av trafikarbetet inom turistsektorn. Vi vet också att det är trafikområdet som är det enda område som ökar energiförbrukningen. Jag skulle tycka att det vore intressant att höra hur ser på det som i mina ögon är en konflikt mellan en växande näring och de mål vi har på koldioxidområdet och när det gäller konflikten på hälsa- och miljöområdena. Jag är själv från och tycker att det är ett problem att våra oförstörda miljöer och vår natur faktiskt tappar i värde när vi exploaterar dem. Här finns en kvantitets- och kvalitetskonflikt där trafikapparaten är en del av den. Hur ser på den frågan? 211 () replik: Jag kan hålla med om att det kan finnas konflikter när det gäller exploatering av vår glesbygd på det sättet. Men när det gäller transporterna handlar det ju inte bara om egna bilar, utan det handlar också om kollektivtrafik på vägar. Det handlar om bussar, tåg och andra kommunikationer. Men det är klart att för att nå glesbygden och våra vackra turistområden krävs det att vi kan säga ja även till biltrafik. Det tror jag att vi får leva med för att kunna få de här bygderna att växa och leva , men naturligtvis, som sagt, med komplettering av annan kollektivtrafik, typ buss och tåg, och den måste också byggas ut. 212 () replik: Jag är bara lite nyfiken på att höra, om man nu ser det som en långsiktigt hållbar möjlighet att satsa på turismen, om man från Moderata samlingspartiets sida har någon politik för att ersätta oljan med andra energislag för en fortsatt bilism, eftersom oljan ju faktiskt är en väldigt kortsiktig lösning för fortsatt bilism. 213 () replik: Jag förmodar att du då anser att bilismen förstör miljön. Men vi är alldeles övertygade om att tekniken för att rena bilavgaserna kommer att växa stadigt och naturligtvis förändra dagens situation så att även bilen kan anses vara ett miljövänligt transportmedel i vår glesbygd. 214 (): Ingen regering kan lyckas om man missköter näringslivspolitiken. Det är inom det området som alla ekonomiska resurser skapas för att bevara och utveckla till ett bra land att leva och bo i. Ett positivt företagsklimat är nödvändigt för att ska överleva. Vi behöver ett bra företagsklimat där fler och fler känner lust att starta företag och driva och utveckla speciellt mindre företag. Ett företagsklimat behövs där vi förmår fler svenskar att ändra attityder, en attityd där man anser det berömvärt och fint att vara företagare och driva vinstdrivande verksamhet. Motsatsen verkar ibland vara det som den nuvarande politiska makttrion har som mål, tyvärr. Man retar gallfeber på företagarna med den ena tokigheten efter den andra. Man rensar visserligen bort en del gammal bråte men kommer snabbt med ny. Här är det minsann inte någon brist på kreativitet. Därför är också återväxten i av nya livskraftiga företag alldeles för dålig. Det har, som så tidigare påpekats, inte kommit något nytt storföretag i , men många har försvunnit utomlands. Vi har en makttrio i som visar en oförmåga att skapa möjligheter eller att fånga de möjligheter som finns för att få livskraft bland de små och medelstora företagen. De stora företagen köps upp och lämnar landet, och de som finns kvar styrs från andra länder. Det blir då inte samma ansvar för den svenska arbetsmarknaden. I stället för stimulans till svenskt näringsliv verkar det ibland som om makttrion hellre kastar in grus i maskineriet. I stället för att totalt städa undan det som hindrar en god företagsutveckling kompromissar man och går baklänges eller halva vägen. Jag tänker nu på de slopade arvs- och gåvoskatterna som var ett bra beslut, visserligen , men bättre sent än aldrig. Det hjälper nu ungefär 140 000 småföretagare som går i pension att generationsskifta. Det är synd att tiotusentals företag gick miste om den här reformen. Men man frågar sig varför man inte också tog bort förmögenhetsskatten som är väl så skadlig för och vårt lands ekonomi. Det råder ideologisk demens och grav handlingsförlamning i . besökte ett tjugotal riksdagsledamöter . Man var mycket frustrerad över att en utredningsgrupp som skulle ta fram ett nationellt träprogram för trä- och möbelindustrin, som vi tog ett riksdagsbeslut om att bilda här , fortfarande inte har startats, trots att det handlar om att skapa tiotusentals nya jobb inom den här branschen. Varför detta sölande med dyrbar tid, kan man fråga sig. behöver den så kallade Allianskvartetten i . Den både kan och vill regera för en positiv utveckling av landet på det här området. Ett annat exempel på handlingsförlamning och brist på entreprenörstänkande i den gäller hur man jobbar med turistfrågor, som har nämnts här. har unika möjligheter att bli ett av största turistländer, men omsätter vi per capita på turistsidan bara hälften av EU-snittet. Det beror i huvudsak på regeringens oförmåga att tänka som en entreprenör. Den minsta blomsteraffär inser att man måste satsa på att marknadsföra sig om man ska få kunder, och man försöker hitta en lönsam nivå på marknadsföringen. Men vår rosa-röd-gröna regering verkar vara oförmögen att förstå vad som är lönsamt att satsa på för för att få hit fler utländska turister. Vi kristdemokrater föreslår att borde fördubbla marknadsföringen från 100 miljoner till . Vi är övertygade om att detta är ett klokt första steg som är mer än lönsamt, men regeringen förstår inte eller vill inte. Det är kanske risk för att det blir för stora vinster? Det gäller att sätta stopp för det innan det sker, eller hur tänker regeringen? Regeringen fortsätter att snåla. Man satsar per capita och år på denna marknadsföring av som turistland. En jämförelse med övriga nordiska länder visar att de satsar per capita. satsar per capita. Den utländska turismen i de här länderna är därför också mycket mera framgångsrik. Den utländska turismen i omsätter och skapar 30 000 årsarbeten. av de här 47 miljarderna tillfaller faktiskt staten i form av skatter och avgifter. När svenska folket snart kommer att rösta in Alliansentreprenörer till kommer man snabbt att minst fördubbla marknadsföringen av som ett av världens intressantaste turistländer. Den nya regeringen kan räkna ut att 100 miljoners ökning av marknadsföringen finansieras redan vid en ökning på 4 av de utländska turisterna. En fördubbling av marknadsföringen borde ju kunna ge mycket mer säg försiktigtvis att det ger en ökning på . Då ökar statens inkomster med 2,35 miljarder och ger 3 000 nya årsarbeten med en insats på 100 miljoner. Det är 23 gånger insatsen det är inte dåligt! Det är inte en satsning som en entreprenör skulle avstå från att göra, men regeringen avstår. Varför, kan man fråga. Är regeringen nöjd med den lilla ökning som ändå skett genom framför allt öppningen mot öst? Detta är ett passivt förhållningssätt från regeringen som snabbt kan leda oss till en minskning av turismen om andra länder satsar mer. Jämför vi med , och borde vi kunna tro på en nästan 50-procentig ökning, och det skulle bli 15 000 nya årsarbeten och 12 miljarder extra i statskassan, alltså 120 gånger insatsen på 100 miljoner. Men och anser inte att vi har råd med det här. Man kan troligtvis inte se skillnad på investeringar och kostnader. Det här är ett tragiskt exempel som framför allt drabbar landsbygd och glesbygd. En ökad turism skulle betyda mer än många regionalpolitiska åtgärder i inland och glesbygd. Därför behövs det en ny regering som kan tänka som en entreprenör. 215 () replik: Beroende på nivån på Stockholmsbörsen ger förmögenhetsskatten . Hur ska betala det, om man slopar den? 216 () replik: De flesta experter har konstaterat att det finns ungefär 1 500 miljarder utomlands av svensk förmögenhet som har lämnat landet, och alla förstår väl att det skulle vara positivt om man kunde ta hem det. 217 () replik: Man kan ju fråga sig vilka experter det är. brukar säga att det gäller mellan 400 och 500 miljarder. utgår alltså ifrån att om man slopar förmögenhetsskatten så kommer de pengarna hem. Det finns ett exempel på ett land som har försökt det, . Man har inte fått hem några pengar. Att sedan regeringen är helkorkad liksom den socialdemokratiska riksdagsgruppen har jag förstått, men det ämnar jag inte kommentera mera. 218 () replik: Det är ju inte bara från borgerligt håll vi påstår att förmögenhetsskatten är ganska improduktiv. Det är ju även folk på LO som tycker det, så vi är ju inte ensamma. 219 () replik: Vi hörde kritisera mycket av det vi har i vårt land . Många förslag till alternativ hörde jag inte, men det handlade återigen om turismen. Det skulle alltså ske en fördubbling av turismen i vårt land. Jag undrar om det finns någon miljökonsekvensbeskrivning gjord på effekten av det. Vi har ju våra intressanta turistmål i områden som är väldigt känsliga och ligger i känslig naturmiljö, och vi ser att redan med den turistvolym vi har är slitaget ganska hårt. Finns det någon grund för att påstå att det skulle vara möjligt med en fördubbling av turismen? 220 () replik: Jag har inte pratat om en fördubbling av turismen utan av marknadsföringen av som turistland. Som mest sade jag att turismen kanske kunde öka , om vi är lika duktiga som och . Självklart blir det en större belastning, men det här handlar ju om turister som annars kanske skulle ha valt att åka till , eller , så det blir ju en förskjutning på det sättet. Men varför ska vi tacka nej till turisterna när vi har en glesbygd som håller på att dö ut? Jag tycker att det är mer tragiskt än om vi skulle få hit fler turister som kunde få njuta av som ett fint land. 221 () replik: Jag tycker att det skulle vara intressant att ändå, då man för fram en sådan fråga, försöka göra någon form av miljökonsekvensbeskrivning och se vad detta får för konsekvenser. Det här är ju ändå en begränsad resurs som vi kanske kan ha en alternativ användning för. 222 () replik: Det är riktigt att det vore värdefullt. kanske kan hjälpa oss att ta fram en sådan! Det är helt klart att det alltid finns en baksida på allting. Men jag tycker att den stora tragiken finns i att halva i stort sett håller på att dö ut. Här skulle turismen vara ett bra verktyg för att få liv och skapa, som jag sade, kanske 15 000 nya arbetstillfällen. 223 (): Det finns en nära koppling mellan tillväxt och välfärd. Därför är det, och har alltid varit, viktigt för arbetarrörelsen att svenskt näringsliv har goda villkor. Ska vi kunna betala för en bra sjukvård, för en skola som lär för livet och för allt annat som hör välfärdssamhället till krävs det starka företag och ett gott näringslivsklimat. Att vårt land ligger i topp när välfärd mäts eller när förutsättningar att driva företag bedöms är därför inte konstigt. Insikten att välfärd och tillväxt är kommunicerande kärl har påverkat den praktiska politiken, och det har gett goda förutsättningar för livskraftiga företag. Det har också gett oss resurser till välfärden. Och man ska inte förglömma det omvända. En bra fungerande gemensam sektor som kommer alla till del är en viktig förutsättning för företag och tillväxt. I vårt land är fordonsindustrin en av de viktigaste baserna för sysselsättning och tillväxt. För människor runtom i vårt land är det förutsättningen för inkomst och trygghet och en grund för att samhället ska leva och utvecklas. Hela påverkas av fordonsindustrins möjligheter att klara konkurrensen med andra. För oss som lever och verkar i är kopplingen till fordonsindustrin särskilt tydlig. Orter som , , och är centrum för stora fordonsföretag. Även underleverantörer till de stora företagen är viktiga för regionens tillväxt och sysselsättning. Det är också servicenäringen, som etablerats och växt i exempelvis Saabs närhet. Med deras verksamhet följer behov av sådant som hotell, restauranger och annat som är direkt beroende av det internationella företaget om det ska finnas kvar. Varje förändring i dessa företags verksamhet påverkar människors vardag, ekonomi och framtidsmöjligheter. Att ge goda utvecklingsmöjligheter för handlar alltså mycket om att ge fordonsindustrin möjlighet att vara stark på sin marknad i den allt tuffare globala konkurrensen. Som företrädare för en stor grupp väljare i västra känns det angeläget att försöka se positivt . Vi har i vår region ett starkt näringsliv som utan tvivel borde ha ljusa framtidsutsikter. Med satsningar som görs i regionen borde det finnas goda möjligheter till en positiv utveckling. /har sedan starten expanderat kraftigt med verksamheter i , och . Högskolan har drygt 9 000 studenter och nästan 500 anställda. Därtill har också förstärkningen av vuxenutbildningen, den kvalificerade yrkesutbildningen och yrkeshögskoleutbildningen varit viktig. Men även forskningen är avgörande för näringslivets utvecklingsmöjligheter. har framstående forskning inom bland annat material och miljöteknik. Vi vill förbättra kvaliteten i den tillämpade industriforskningen genom att stärka industriforskningsinstituten. har högskolorna fått ökade anslag till forskning, och däribland högskolan i /och . Riksdag och regering har fattat beslut om att tidigarelägga utbyggnaden av vägar och järnvägar till och dess hamn. 7,5 miljarder satsas på utbyggnaden av delar av vägen mellan och . Det handlar också om en anslutning västerut via till som får full motorvägsstandard. Och det handlar om dubbelspår hela sträckan mellan och . Och utöver detta järnvägsanslutningar till flygplats. Men som alla vet är det inte bara sol och värme i . Från tid till annan har påfrestningar i form av stora varsel drabbat oss. Och har vi fått besked om att ytterligare 500 är varslade från i . känner vi alla stor oro inför det besked som ska ge och tyska Rüsselsheim . I händerna på GM:s företagsledning ligger framtid, regionens framtid och mycket av framtidsmöjligheterna för hela landets tillväxt. När beslutet väl kommer är det i allra högsta grad en ödesdag för . Nästan alla i och omkring känner någon som arbetar på eller hos någon av de underleverantörer som är beroende av företaget. Det handlar om drygt 6 000 jobb i . Till detta kommer hoten mot alla anställda hos underleverantörerna. Totalt kan det handla om 15 00020 000 jobb som skulle försvinna vid en nedläggning av , vilket, som alla naturligtvis förstår, skulle vara ett dråpslag utan like mot hela regionen men också mot .