prot · GS0951 · 2004-12-15 00:00:00 — vill regeringen i stället för en bred partipolitisk grund bygga säkerhetspolitik med smalast möjliga politiska marginal. Det är oansvarigt. 42 (): Utgångspunkten för betänkandet om svensk säkerhetspolitik tas i den säkerhetspolitiska doktrinen. Den bygger på den militära alliansfriheten som ger möjlighet till neutralitet vid konflikter i vårt närområde. Den linjen har tjänat väl och bör bibehållas framöver. Det ger oss möjlighet att utifrån den positionen på ett trovärdigt sätt tala med klar och entydig röst i de konflikter som uppstår i världspolitiken och därmed vara aktiva på världsscenen. Något medlemskap i är inte aktuellt. Svensk säkerhetspolitik vilar på en bred politisk grund. Det är en styrka. De strävandena bör bevaras också . Den proposition som är utgångspunkten för betänkandet har förbättrats och förtydligats på en rad punkter. Ett öppet förhållningssätt från utskottets presidium och inte minst ansträngningarna från utskottets ordförande och , med i spetsen, har resulterat i att vi kunnat samla denna breda majoritet omkring ett bra säkerhetspolitiskt betänkande. Det förtjänar att nämnas och harangeras. Det har tyvärr inte kunnat följas av en lika stor enighet om hur vi ska bygga upp en försvarsorganisation för att backa upp denna säkerhetspolitiska samsyn. Det beklagar jag. Jag har förstått att det är det kommande ärendet som ligger bakom en del av replikerna i kammaren . Det har hänt mycket positivt för det säkerhetspolitiska läget inte minst i vårt närområde murens fall i öster, nya medlemsstater i EU och Nato. Andra hot har kommit i stället och av annan karaktär, som terrorhot, sjukdomar, svält, brist på vatten, datasamhällets sårbarhet och mycket annat. Några har varit inne på det tidigare. Det ger oss anledning att förändra försvaret från invationsförsvar till insatsförsvar, något som ska diskuteras senare . Det är min förhoppning att denna fredliga utveckling kan fortsätta, men det finns emellertid tecken som oroar och som pekar mot att den säkerhetspolitiska situationen åter kan vända åt fel håll. Frågan är vad som händer i . håller på att manipulera val och lägga under sig fler mer makt och centralstyrning. Mycket avgörs av vad som kommer att hända i . Det är viktigt att nu kan orientera sig mot väst för att undvika en ny slutenhet i öst. Där bör EU vara mer aktiv i demokratiarbetet. Det gäller också i med flera stater. hotar också med att utveckla nya typer av kärnvapenmissiler riktade mot öst, och har inte levt upp till de nedrustningsavtal som har tecknats. Kärnkraften som inkörsport till kärnvapen är ett annat exempel som ökar kärnvapenhotet i skurkstater som och . Vi har konfliktbågen från till i . Vad kommer att hända i , i , och Kashmir, i , och i MR-situationen i samband med konflikten KinaTaiwan där är inblandat? Det här visar att vi behöver vara väl förberedda för att göra internationella insatser för freden och för att medverka i att lösa konflikter även framåt. Vi behöver mer resurser för konflikthantering. Situationen i i förvärras för . Enligt Ekot har mordet på två brittiska hjälparbetare lett till att hjälpen till katastrofområdet avbrutits från brittiska . har rebellerna avbrutit de pågående fredssamtalen med regeringen i . Det som redan är världens värsta humanitära kris blir bara värre: fler strider, mer våld, fler flyktingar, mer svält. Medan FN tycks stå handfallet diskuterar vi här i semantik, om katastrofen i ska betraktas som folkmord eller inte. Det är inte värdigt vår tradition. Omvärlden får inte blunda för ännu ett folkmord. borde klart och tydligt via EU kräva att det som händer i verkligen behandlas som vad det är, ett folkmord, och behandlas enligt bokstav som ett folkmord. Eftersom majoriteten i det sammansatta utskottet fortsatt gömmer sig bakom regeringens och utrikesministerns något vagare formulering finns reservation 2 i betänkandet. Vi menar där att och FN borde ha agerat direkt enligt folkmordskonventionen. anser att vapenembargot mot ska behållas av den europeiska unionens medlemsstater. håller regeringen genom en oskicklig hantering på att manövrera in i en vetosituation i denna fråga. Det är mycket olyckligt. Vi håller på att bli överspelade av de uttalanden som gjorts från EU:s ordförandeland i toppmötet mellan och EU om att förutskicka att EU kan ompröva sin ställning om gör motprestationer. Det är mycket olyckligt. och regeringen borde ha varit fullständigt tydliga i de signaler som getts till EU om att inte häva embargot. Mänskliga rättigheter kränks fortfarande i . Ett hävande av embargot nu skulle leda till ökad oro i , kanske med upprustning som följd i , och med inblandat. I reservation 3 menar vi att entydigt borde agera för att nu inte häva vapenembargot mot . Det som har hänt nu kräver stor diplomatisk skicklighet av regeringen för att vända tillbaka denna fråga i rätt riktning och få fler medlemsstater att förstå att vapenembargot bör vara kvar. Skicklighet i diplomatin krävs för att få vapenkrämarländerna i på andra tankar. 43 () replik: Jag måste säga att jag instämmer i väldigt mycket av det som började med att säga; att alliansfriheten och neutralitetsoptionen har tjänar väl och borde kunna tjäna väl även . Men sade också att det fanns en bred samsyn och en bred politisk majoritet när det gäller säkerhetspolitiken och att det här ger möjligheter för att med kraft och med en stark position kan agera i och uttala sig om konflikter var i världen de än finns. Jag vill ända koppla ihop det här med vad , utskottets ordförande, sade eftersom ni står på en gemensam grund här. Han talade om vikten av samordning, att man har en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik inom EU. Han sade att ensamt skulle inte kunna göra så hemskt mycket, utan det är viktigt att vi i stället får försöka påverka EU:s politik. Hur ser på den konflikten, möjligheten för att kunna agera starkt utifrån alliansfriheten och neutralitetsoptionen som har haft med tanke på den strävan som ändå finns i betänkandet och hos socialdemokratin och utskottets ordförande om att vi ska ha en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik och agera gemensamt? Det är den ena frågan. Jag kan ta nästa fråga sedan. 44 () replik: Jag ser detta på ett mycket positivt sätt. Det harmonierar fullständigt. När jag menar att vi utifrån vår alliansfrihet kan tala med trovärdighet ute i världen menar jag att vi kan göra det på den neutrala grund som vi står på. Vi kan bli förstådda med respekt i det fallet. Vi kan göra det inom EU. Med de resurser vi tillsammans skapar där kan vi också göra en starkare total fredsfrämjande insats och ett bättre förebyggande arbete. Så det går alldeles utmärkt ihop enligt syn. 45 () replik: Jag måste ändå säga att det här för mig blir ett slags kluven position. Självklart anser jag också att ska agera inom EU. Det finns positiva tillfällen där EU kan agera gemensamt. Men förutsättningen för en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik inom EU är ju faktiskt ambitionen att man ska tala med en röst. Det är ju i grund och botten inte fullständigt möjligt att kan agera och uttala sig i konflikter runtomkring i världen och ha en egen självständig ståndpunkt om den inte överensstämmer med den EU-ståndpunkt som finns. Där i själva verket kan använda sin röst är när det gäller att försöka påverka EU till ett gemensamt ställningstagande där man får igenom den svenska positionen. Men det kan lika gärna hamna i ett läge där faktiskt den europeiska positionen, den gemensamma ståndpunkten, inte överensstämmer med . Kan inte se att det här hindrar utifrån den position vi har haft tidigare som alliansfria med neutralitetsoptionen? Vi har ju haft det, och därför har kunnat agera som vi har gjort. Ser inte att EU-politiken, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, faktiskt beskär möjligheter? 46 () replik: Jag undrar vem som är kluven i den här debatten om det inte är . Jag kan inte förstå att det är någon skillnad mellan att hävda en uppfattning och att man har byggt under den med garantier som gör att man är mer trovärdig. måste man, för att kunna åstadkomma resultat, också kunna sätta makt bakom orden. Då söker man samarbete. Kollektivt samarbete trodde jag var något som även trodde ger ökad styrka. Det är precis det man bygger upp genom det samarbete som man har i . 47 (): Jag vill också sälla mig till dem som berömmer utskottsledningen, ordföranden och vice ordföranden i utrikesutskottet, som lett oss så att vi fått fram underlaget för det beslut som vi ska fatta om säkerhetspolitiken. Precis som sade råder det ganska stor enighet om att vi tillsammans ska driva dessa svåra frågor i många olika organisationer. Något parti spretar lite grann. Vårt land ska aktivt bidra till internationell fred och säkerhet och deltar i både militära och civila insatser under FN:s, EU:s, och Natos ledning. Det svenska deltagandet i internationella insatser stärker vår egen säkerhet och bidrar till Försvarsmaktens utveckling. Tyngdpunkten vad avser svenska fredsfrämjande insatser med väpnad styrka ligger på västra . Därutöver lämnar bidrag med väpnade styrkor till de FN-sanktionerade styrkorna i och . Vi deltar även i den Natoledda fredsfrämjande styrkan i Kosovo, i den i samt i den EU-ledda krishanteringsinsatsen i Bosnien och . deltagande i två operationer i har avslutats. Vi följer utvecklingen. Vid sidan av dessa större operationer har personal som deltar i en hel rad fredsfrämjande insatser alltifrån minröjningsexperter i och till observatörer i . Ändå är behovet av fredsfrämjande insatser stort, och det växer. Utskottet delar därför regeringens bedömning att förmåga till deltagande i fredsfrämjande insatser, från förebyggande åtgärder till fredsframtvingande insatser, ska öka. säkerhetspolitik syftar till att bevara fred och självständighet för vårt land, bidra till stabilitet och säkerhet i vårt närområde samt stärka de internationella freds- och säkerhetsfrämjande åtgärderna. ska vara alliansfritt. Säkerhet är mer än eventuella militära hot. Terrorhandlingarna på , tågbombningarna i och gisslantagandet i Beslan är alla vidriga exempel på det. Utskottet konstaterar att EU antog en säkerhetsstrategi, där unionens utrikes- och säkerhetspolitiska inriktning och prioriteringar beskrivs. De främsta hoten beskrivs vara sönderfallande stater, organiserad brottslighet, människohandel och korruption samt brist på demokratiutveckling. Därför är det också helt riktigt och viktigt att vi använder fler verktyg än de militära för att möta dessa hot. Det har jag själv upplevt på plats i Priština. Vi kunde se hur befolkningen kände trygghet genom de patruller som fanns där. Vi hjälpte också till med demokratiutvecklingen och kunde se vilka krav som fanns på att vi skulle hjälpa till att bygga upp ett väl fungerande demokratiskt samhälle. Hot mot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskap och samarbete med andra länder. På global nivå är det främsta uttrycket för detta vårt stöd till FN. Genom vårt medlemskap i deltar vi i en solidarisk gemenskap vars främsta syfte är att förhindra krig. En av hörnstenarna i svensk politik utgörs av arbetet för en alleuropeisk fredsordning, där samverkar med samtliga organisationer och länder som delar våra värderingar och intressen. Vårt medlemskap i är det främsta instrumentet för detta, jämte vårt engagemang i , deltagandet i och i Partnerskap för fred samt arbetet i . Den svenska säkerhetspolitiken har till sitt förfogande ett flertal instrument som innefattar diplomati, ekonomiskt bistånd, räddningsinsatser och humanitärt och militärt stöd. bidrar med militära resurser i ett flertal pågående FN-, EU- och Natoledda operationer i bland annat , , Kosovo och Bosnien och . Genom att upprätthålla fred och stabilitet skapas förutsättningar för att bygga upp det civila samhället och lösa etniska konflikter. Jag ger stort beröm till våra svenska soldater ute i världen, stort beröm för den risk som de utsätter sig för och högsta betyg för den utbildningsinsats som gjordes innan de åkte ut på sina uppdrag. säkerhetspolitiska lösningar har förlorat i betydelse och ersatts med krav på ett utökat samarbete för att hantera framtida kriser inom hela konfliktskalan. Detta kräver bland annat militär förmåga att hantera kriser tillsammans med andra länder. Som ett led i utvecklingen av krishanteringsförmågan och en gemensam försvarsmaterielpolitik har ett särskilt organ, Europeiska försvarsbyrån, upprättats för utveckling av militär förmåga, forskningsarbete, materiel och så vidare. Även där är samarbetet det viktiga. Vi minns alla att stod handfallet när kriget i bröt ut. , , kan EU bistå vid en liknande händelse i vår omvärld. har varit aktiv part i framtagandet av snabbinsatsstyrkorna och avser att bidra solidariskt till EU:s krishanteringsförmåga. En insatsgrupp bestående av ca 1 100 soldater från samt ca 200 man från respektive ska etableras under svensk ledning. Denna styrka ska stå färdig 2008. fattar i varje enskilt fall och i enlighet med svensk lag beslut om medverkan i krishanteringsinsatserna. Internationella fredsbevarande insatser ska vila på principer. Utskottet ser positivt på arbetet med att utveckla konceptet med civila snabbinsatsstyrkor som kan användas i förebyggande syfte i ett tidigt stadium av en konflikt. Utskottet menar att stödet till uppbyggnaden av demokratiska institutioner, rättssäkerhet samt det civila samhället är av mycket stor vikt såväl för det konfliktförebyggande arbetet som för arbetet med att få till stånd försoning, samarbete och säkerhet efter konflikter. Väpnade konflikter inom och mellan stater präglar bland annat stora delar av och utgör ett stort hot mot utvecklingen av hela regionen. När Afrikanska unionens ordförande besökte fick han frågan vilken hjälp vi i EU och kunde bistå Afrikanska unionen med. Det första han nämnde, och som han ansåg viktigast, var hjälp med att bygga upp egen kapacitet för att skapa stabilitet och fred. Han efterfrågade logistik, utrustning och utbildning för krishanteringsinsatser. EU vill, och vi i kan, hjälpa till med detta. Därför är med och utvecklar EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik; vi sitter inte tysta på mötena utan är med och utvecklar detta. Utskottet noterar att EU, som ett direkt resultat av terrordåden i , beslutade att anta en solidaritetsdeklaration, vilken föreskriver ömsesidig solidaritet och hjälp mellan stater i händelse av terrorangrepp. Detta är ett politiskt förpliktande dokument och ska inte förväxlas med solidaritetsklausulen som är inskriven i fördraget. Det finns ingen motsättning mellan den militära alliansfriheten och den starka solidariteten mellan länderna i EU. Det är svårt att föreställa sig att inte skulle hjälpa till i händelse av ett väpnat angrepp mot ett annat EU-land. Det är lika svårt att föreställa sig att övriga EU-länder inte skulle agera på samma sätt. är, som sagt, militärt alliansfritt. Denna säkerhetspolitiska linje, med möjlighet till neutralitet vid konflikter i vårt närområde, har tjänat oss väl. Till skillnad från främst ser vi socialdemokrater ingen anledning att ompröva den ståndpunkten. Detta har framkommit lite grann också i dagens debatt. Framför allt förespråkar att vi ska vara medlemmar i . Vi anser att vi genom medlemskapet i EAPR och PFF kan utöva inflytande samt tillvarata de svenska intressena i de operationer som vi väljer att delta i. Vi menar också att det ska finnas ett starkt folkligt stöd som känns i ryggmärgen för vår militära alliansfrihet. Under det senaste årtiondet har de internationella operationerna gått från att vara främst traditionellt fredsbevarande operationer i form av övervakning av buffertzoner eller demilitariserade områden till att alltmer få karaktären av fredsframtvingande insatser. Enligt lagen om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands ska begäran av FN eller beslut i utgöra den folkrättsliga grunden för svenskt deltagande i en internationell fredsbevarande insats. Deltagande av svensk trupp i fredsframtvingande insatser kräver beslut i denna kammare. Det svenska deltagandet i de Natoledda Ifor- och Sforstyrkorna i Bosnien och och i Kforstyrkorna i Kosovo , liksom de FN-ledda insatserna i , och , godkändes således av denna kammare då dessa operationer har fredsframtvingande karaktär. Ett sådant beslut kan fattas skyndsamt vid behov, eftersom numera sammanträder . Utskottet ser därför inget behov av en lagändring för att delegera ytterligare beslutsrätt till regeringen i fråga om väpnade styrkor i det området. Beslut kan fattas i denna kammare. Förluster av människoliv i samband med fredsframtvingade uppdrag och krishanteringsinsatser kan inte uteslutas. Utskottet noterar att Försvarsmakten inför varje enskild insats genomför omfattande hot- och riskbedömningar med fokus på personalens säkerhet. Vi får en god och välgrundad information om säkerhetsläget inför de beslut vi har att fatta i kammaren och också har fattat i de sammansatta utskott vi haft. Vi har stor respekt för den utbildning och utveckling vi har inom Försvarsmakten. Det ett stort ansvar för oss här i kammaren att fatta beslut om att skicka ut killar och tjejer, soldater, i övriga världen för att hjälpa till i demokratiutveckling och jobba med fredsframtvingande åtgärder. Det är ett stort ansvar. Det är sådana beslut som vi helst inte skulle vilja fatta i den här kammaren. Men det är något som vi säkerligen kommer att behöva göra. Vi ska sätta de personer som vi skickar ut på insatserna i det främsta rummet. Jag yrkar avslag på reservationerna och bifall till utskottets hemställan i betänkandet. 48 (): Det sades att denna debatt skulle vara som ett band som spelar före huvudbandet. Då kan man hoppas att det blir som i musiken, att den som är förband nu blir stjärna . Ända sedan besluten på i har varnat för unionens tilltagande militarisering, och vi har blivit besannade. Dessutom har också överlappningen och tillnärmandet till Nato på många nivåer stadigt tilltagit mellan det ursprungliga handelsblocket EU och den USA-ledda segrande försvarsalliansen . Ändå försöker regeringen, utskottstexten och alltfler borgerliga politiker leda i bevis att vi kan förbli neutrala, alliansfria och ha ett fritt val som egen nation som vi deltar i Natos alla frivilligklubbar, samövar med alla möjliga västmakter, byter vapen med och röstar för en konstitution som förvandlar handelsblocket till en fullfjädrad statsbildning med egen intern solidaritetsklausul. Det är en solidaritetsklausul som enligt EU:s egen överbefälhavare dessutom lär vara starkare än Natos. analys är således nästan rätt, även som dess slutsats är fel. Den svenska politiken gentemot präglas inte alls av en självständig hållning, som det lyder i betänkandetexten, utan det är tvärtom. Vi såväl som EU sitter rejält fast i dess vapenklor. Detta om bevarad alliansfrihet förblir dimridåer och ett intellektuellt mörker som historien kommer att fördöma. Men det är ingenting som betänkandet rubbar , tyvärr. Natoanpassningen pågår således med stormsteg, och EU:s militarisering likaså. Det är något som man i betänkandet tyvärr inte vill göra avsteg ifrån utan tvärtom mest välkomnar. För mig och för framstår dock främst vapensamarbetet som mest problematiskt. Det är den synkroniserade och i EU-konstitutionen frammanade upprustningen och den gemensamma försvarsmaterielbyrån som kommer att sammanlänka utveckling, framtagning och kommers med vapensystem inom EU-kretsen mot och resten av världen som framstår som det mest problematiska. Häri ligger enligt min mening det största hotet. Det utgör den hårda kärnan i begreppet militarisering. Framtagningen av den svenska snabbinsatsstyrkan är något som bejakas i detta betänkande, och som kommer att följas upp i eftermiddagens debatt om de historiska försvarsbetänkandena. Det är dock i stora stycken en förlängning av en annan förd politik. Att den ska sättas upp i samverkan med EU-fria och neutrala är dessutom en liten fördel. I den bästa av miljöpartivärldar finns det inget behov av vapen alls. I den näst bästa finns bara nationella styrkor som FN kan anropa för folkrättsligt motiverade insatser för att förhindra folkmord och allvarliga konflikter. Men i den realt existerande världen pågår grova övergrepp av mörka krafter, och internationell beväpnad närvaro på legitim grund behövs alltför ofta. Den legitima grunden måste enligt vår mening alltid vara den världsorganisation vi har, nämligen FN. Betänkandet säkrar FN-mandatet. Jag tycker att ska läsa lite mer noggrant vad det faktiskt står i betänkandet. Problemet är att FN numera anropar och EU och inte . De insatser som har gjorts med svensk trupp i konflikthärdar i utlandet med den våldsanvändning som enligt FN:s kapitel VII behövs har dessutom varit bra. De har verkligen behövts. De har bejakats av , av mig och av mitt parti. FN-mandatet och ja är således de två grundrekvisit som kräver, och de är tillgodosedda. Grundpoängen i försvarsbeslutet är att ställa om från ett brett och tungt försvar hemma till ett lätt och snabbt försvar för bruk borta. Det är helt riktigt. Det är i linje med vår gröna syn på internationell solidaritet. Det är kort sagt grön politik . Kampen mot det slutgiltiga upphävandet av alliansfriheten och kampen mot vapenspridning och överkapacitet i alla dess former må fortsätta från vår sida framöver. Viktigast av allt just nu är att få till stånd en svensk folkomröstning om . Med ett sådant dokument ratificerat blir svensk alliansfrihet över huvud taget inte längre tänkbar. Till vill jag säga att jag förstår om du är lite putt för att ni är med och får överrusta och göda vapenindustrin. Men jag personligen ser inte fram emot några ministerposter. 49 (): Först av allt yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag tänker ta upp en fråga som är oerhört viktig inom säkerhetspolitiken men som inte tagits upp av någon i dagens debatt. Det förvånar mig. Det gäller den kvinnliga representationen och det kvinnliga arbetet i freds-, nedrustnings- och säkerhetsarbetet både i och i världen. Frågan om fred, nedrustning och säkerhet har alltid spelat en central roll i kvinnorörelsens historia. Vi kvinnor har varit i fronten för fredsarbetet. har det ofta rört sig om individuella initiativtagare, men arbetar vi i nätverk. Kvinnor har under årtusenden vägrat att använda militära medel för att lösa konflikter. har vi också utarbetat ickevåldsmetoder och strategier för att hindra konflikter att eskalera till våld och krig. Här i har vi också ett nätverk som vi kallar för Särk. Det står för Sällskapet kvinnor mot krig. antog resolution , Kvinnor, fred och säkerhet, efter ett enormt lobbyarbete från NGO:er. Den här resolutionen uppmanar alla medlemsstater och FN att skydda och respektera kvinnors mänskliga rättigheter och att kvinnor i ökad utsträckning deltar på alla beslutsnivåer i nationella, regionala och internationella institutioner och mekanismer för att förebygga, hantera och lösa konflikter. Varaktig fred kan inte uppnås utan kvinnors medverkan. Kvinnor är inte bara viktiga utan också nödvändiga för varaktig fred. deltar mycket få kvinnor i internationellt arbete som fredsmäklare, medlare, förhandlare, förlikare eller utredare av krigsförbrytelser och MR-kränkningar. deltog endast 20 kvinnor av 20 000 i FN:s fredsarbete. fanns det inga kvinnor i beslutsfattande positioner i FN. Den första kvinnan tillträdde 1994. Och FN:s mål är att nå en jämn könsfördelning, 5050, och det ligger ju faktiskt väldigt långt borta. Men jag vet att såväl och den som EU har vidtagit en hel del åtgärder för att implementera FN:s säkerhetsråds resolution , men trots detta återstår väldigt mycket arbete. Arbetet med att nå målen i denna resolution är ju inte bara en kvinnofråga, utan det är en fråga för hela samhället en samhällsfråga. För att skapa långsiktig trovärdighet i internationellt fredsarbete måste den här implementeringen tas på största allvar och skyndas på. Dessutom har attacker mot kvinnor blivit allt vanligare som krigsstrategi.