prot · GR0984 · 2004-03-17 00:00:00 — Enligt om konkurrensförmågan i ett globalt perspektiv hamnar på tredje plats när det gäller förutsättningar för företags konkurrenskraft, det vill säga hur sofistikerade företagen är och hur gynnsamt företagsklimatet är. Det är en förbättring mot förra årets sjätteplats. En annan rapport rankar 29 länders förutsättningar att hantera framtidens utmaningar, till exempel i form av globalisering och teknisk utveckling. och slår de flesta europeiska länder men inte , som rankas som nr 2. Det innebär dock inte att vi kan slå oss till ro. Det sker förändringar i vår omvärld som ställer krav på att vi följer med och utvecklas. Men det måste finnas trygghet i förändringarna. Det är då vi vågar ta steget. Detta är ett faktum som de borgerliga partierna tyvärr vägrar att förstå. Deras ständiga krav, så också i detta betänkande, på en uppluckrad arbetsrätt är beklagansvärt. Vem tror egentligen att människor vågar bejaka nya förutsättningar i en värld som är otrygg? Vi socialdemokrater tror inte på det. Därför måste vi ständigt hålla emot dessa krafter som driver de frågorna. I stället vill vi fokusera på utbildning och kompetensutveckling för alla, såväl företagare som anställda. Det är bara så vi kan vara med ute på marknaden och vara konkurrenskraftiga. Vi vill se fler företagare och ge entreprenörer och innovatörer bättre möjligheter att omvandla sina idéer till framgångar. En ekonomi i balans har gett stabila förutsättningar med låga räntor och låg inflation. Regler och myndighetskontakter har förenklats. Flera skatter har sänkts. Regelförenklingsarbetet är en ständigt pågående process. En viktig del av företagandet och innovationerna är tillgången till riskkapital. Det är rentav avgörande för företagen. Här har staten tagit en del av ansvaret när konjunkturen har dalat. har vi kunnat konstatera att det har saknats finansieringsmöjligheter i tidiga skeden. Därför vill jag uttrycka mig positivt om regeringens initiativ att inleda förhandlingar med ett antal aktörer för att stärka rollen vid finansiering i tidiga skeden. Det är viktigt att hela samhället är med här. I första hand är det kapitalmarknaden som ska vara med på affärsmässiga grunder. Jag avslutar med att yrka bifall till förslagen i näringsutskottets betänkande NU10 och avslag på samtliga motioner och reservationer. 192 () replik: Jag tvekade länge att begära en replik. Det känns inte meningsfullt. Det känns som om regeringen och dess företrädare i lyssnar väldigt lite på de förbättringsförslag som faktiskt presenteras av olika partier här i . Därför känns det inte särskilt meningsfullt att diskutera med Socialdemokraternas företrädare i debatten. Ändå kan jag inte avhålla mig från att ge en motbild mot den beskrivning som till stor del hämtas ur det icke riktigt neutrala organet . Det är en bild och en sorts statistik som presenterar. Det finns annan statistik som visar att nyföretagandet är lågt i . Den visar att antalet företag per 1 000 invånare är lågt i i europeiskt perspektiv och i OECD-perspektiv. Bland 20 ligger på sjuttonde plats när det gäller nyföretagande. Jag kan inte förstå att inte regeringen är bekymrad. Jag skulle vara det om jag satt vid regeringsmakten. Arbetslösheten ökar och den öppna arbetslösheten är nu . Och man är nöjd! Jag förstår det inte. Jag skulle vara djupt bekymrad. Jag skulle göra som man gör i många av de omkringliggande länderna och säga: Vi vill göra allt vi kan för att förbättra möjligheterna för näringslivet, för att fler människor ska våga starta och driva företag. Man kommer dragande med att vi har låg bolagsskatt. Den vill regeringen sänka, fast det är den minst skadliga skatten. Det är den skatt vi från sida vill höja, för det handlar om att beskatta ett reellt kapital, inte att beskatta bundna tillgångar som belastar näringslivets verksamhet. Av de 100 000 företag som utlovades fattas fortfarande 70 000. När kommer de, ? 193 () replik: Det är ett märkligt inlägg som gör. Vi kan börja med tidningen . Man kan tycka vad man vill om den tidningen och deras journalister. Det är i alla fall verklighet. Den här företagaren finns. Han finns nere i . Jag har själv träffat honom, . Det är väl ändå en bild av verkligheten, en verklig företagare. Det tycker jag inte att man kan nonchalera på ett så enkelt sätt som och faktiskt gör. Att säga att det inte är någon idé att begära replik för att vi ändå inte lyssnar är också ett mycket märkligt sätt att hantera en så viktig fråga som företagandet på. Då är det väl ännu viktigare att vi debatterar och framför våra åsikter. Självklart är vi inte nöjda, vare sig med företagandet eller arbetslösheten. Vi ser en alltmer ökad arbetslöshet, det är riktigt. Men det beror ju inte på att vi har en dålig politik i . Det handlar om det internationella. Vi påverkas av vad som händer internationellt, i hela världen. Det går inte så bra i hela världen. Det har vi sett . har det kommit även till . 194 () replik: Just det, och då vidtar andra länder åtgärder. De avskaffar sin förmögenhetsskatt för att få tillbaka ett kapitalflöde in i landet som blir det satsningskapital som kan stärka näringslivet. Problemet här, , är att regeringen inte vidtar de nödvändiga åtgärderna för att vi ska kunna behålla jobben i landet. Det är det som upprör mig, och det är därför jag är bekymrad över att man har så små öron att lyssna med och så stor mun att alltid tala med. Det är en verklighetsbild av en företagare som framkom i . Jag har mött hundratals andra som har en annan bild av sin situation. Jag gav några exempel i mitt anförande. Jag vet inte om lyssnade på det, men det är också verklighetsbilder. De verklighetsbilderna är mycket mer frekventa hos mig än den verklighetsbild som omnämndes här. Var femte småföretagare tänker dra sig tillbaka . har presenterat att det riskerar att minska antalet jobb med ytterligare 8 000. Omkring 200 000 företag med uppemot 400 anställda kommer att ställas inför frågan: Ska vi fortsätta eller lägga ned? Det jag möter när jag reser runt i , och det gör jag mycket, är många tappade sugar. Det jag ser när samlas är att de håller på att ge upp. De är arga, de har nävarna i luften och säger: Allt lastas på oss. Vi klarar inte mer. Vad de behöver är en klapp på axeln, ett uppmuntrande ord och faktiskt handling. Det händer ju ingenting. Det är brist på handlingskraft, sade upprorsledare . Det är precis det vi känner. Det vi skriver, det vi tycker, de goda förslag vi lämnar tas inte till vara. Man fortsätter att sitta på sin piedestal och från regeringens sida säga: Allt är bra. Kanske lite inte är bra, men det mesta är väldigt bra. Jag tycker att det finns all anledning, i den internationella värld som vi lever i, att faktiskt anstränga sig för att förbättra näringslivsklimatet, som är grunden för att vi också ska ha en välfärd i det här landet. 195 () replik: Jag kan förstå om företagarna i som ingår i valkrets tappar sugen om och är där och talar på det sättet som hon gör här om företagande i riksdag. Vem vill då tro på att man kan vara företagare i ? Under de inlägg som och har haft har ni bara talat om hur dåligt det är i . Det är bara dystert, dystert och dystert. Det är inte sanningen. I så fall målar och fel bild till företagarna. Det är inte svårt att driva företag i . Tänk att det gör vi socialdemokrater också, och det . När jag träffar företagare är det ytterst sällan de tar upp dessa olika problem. Det handlar snarare om andra saker som exempelvis tid. Sedan tar de upp frågor om riskkapital och möjligheterna att få pengar till att utveckla. Det har vi tagit på allvar och jobbar aktivt med. Vi ser fram emot det förslag som ska komma om delningen av bland annat Industrifonden. Jag tror att det är bättre att vi börjar tala om att det går att driva företag i och att det är positivt att driva företag i . På det sättet får vi fler människor som är beredda att bli företagare. 196 () replik: anser att är ett himmelrike och paradis för företagen. Jag tror att det säkert är en riktig bedömning. Här i debatten har jag försökt att föra fram ett problem, nämligen att företag alltför lätt kan flytta från och lägga ned sin verksamhet. De borgerliga partierna har inte haft särskilt mycket att säga om det problemet fastän det kanske till och med är så att vi har så pass bra förutsättningar för företagen att det går för långt i vissa fall. I den borgerliga reservationen från m och fp säger man så här i de första raderna: Grundläggande för vår syn på bland annat företagande är att den enskildes äganderätt ska värnas mot alla former av socialistiskt inspirerade ingrepp. Jag vet att står bakom majoritetens yttrande, som jag tycker är relativt bra. Det tar upp att det finns ett problem och att det måste åtgärdas. Vad kan vi tänka oss för framtiden för att undvika att vår arbetsmarknadspolitik där vi tar ansvar för anställda råkar i väldig konflikt med andra länders annorlunda former så att svenska företag blir så billiga att lägga ned? Har vi någon möjlighet att komma till skott och åtminstone försöka vidta de åtgärder som går i den här frågan? 197 () replik: Det är en balansgång. Det handlar som människans tragedi att bli arbetslös. ser vi företag som flyttar fast de går bra. Det är precis vad som händer nere i län och på flera platser. Det är oerhört svårt som anställd att förstå vad som egentligen händer. Att därifrån gå till att vi skulle ha en form av lagstiftning där man har rätt som anställd att ta över företaget tror jag inte är den rätta vägen. Vi måste hitta en väg som ligger mittemellan där det finns en möjlighet att som anställd skapa ett kooperativ eller på annat sätt behålla företag eller driva en form av liknande företag. Att göra som sägs i motionen från och tror vi inte att vi klarar. Det måste ske på marknadens villkor. Marknaden är tuff ibland inte minst när det gäller företagande och företagsnedläggelser. Men när det sker utan att det finns ekonomisk grund blir vi lika bestörta varje gång. 198 () replik: Det är klart att det är en balansgång. Det inser vi också. I många av de fall som jag räknade upp förut är det inte så väldigt enkelt för ens en bra organiserad fackklubb att försöka fortsätta driften. Man kan naturligtvis tänka sig andra varianter och annan hjälp. har inte någon rätt att gå in och ta över driften. Ett företag som lägger ned har rätt att stoppa alla som vill in på den arbetsplatsen. Det är naturligtvis marknadens villkor. Jag tycker ändå att marknadens villkor förstärks ytterligare om den som lägger ned samma fabrik i eller får en kostnad på ett par hundratusen och kanske en halv miljon per anställd medan det i inte kostar någonting per anställd. Då kan man inte ens säga att marknadens funktion upprätthålls. Det förstärker bara möjligheten att lägga ned just i vårt land. Det är ett problem som vi inte kommer ifrån. Vi måste på något sätt hitta den balanserade vägen för att stoppa den utveckling som just nu är i full gång. 199 () replik: Vi är överens om att det finns ett problem. Men det är också en annan sak. När vi jämför oss i med andra länder och hur företagsnedläggelser går till är det viktigt att vi kommer ihåg att vi i har ett helt annat upplägg vad gäller kollektivavtal. Vi har kollektivavtal mellan arbetsgivare och fack i stället för lagstiftning i samhället. Det är en av anledningarna till att det är billigare att lägga ned i . I andra länder har man inte den fackliga rörelsen. Den är inte så stark som den är i . Det är inte så många av de anställda som är medlemmar i fackförbund av olika anledningar. Det gör att det skiljer i kostnader. Man har i stället i de olika länderna gått via lagstiftningsvägen för att de anställda ska känna en form av trygghet. Det är viktigt att man har med sig den bilden när man diskuterar de här frågorna. 200 (): En mängd olika områden såsom kreditgarantiföreningar, IUC, design, forskning och utveckling och turism har avhandlats i detta betänkande. Jag tänker fokusera på två områden. Det gäller först kvinnors företagande. Kvinnors delaktighet och medbestämmande inom alla samhällssektorer är avgörande för jämställdhet, rättvisa och tillväxt i . Cirka en tredjedel av nyföretagande är kvinnor som startar företag. Hur stor andel kvinnor som dessutom är invandrare och startar företag har jag ingen statistik över. Men min övertygelse är att antalet företag som drivs av kvinnor som dessutom är invandrare är alldeles för lågt. Det är kanske några procent. Det är nödvändigt med kraftfulla åtgärder på många nivåer för att stimulera jämställdhet även inom näringslivet. De ekonomiska medel som finns i statsbudgeten för näringslivet måste fördelas mer rättvist mellan könen. Statistiken på området är mycket bristfällig och måste förbättras. får männen, manliga företagare, av de resurser som finns. Det är oacceptabelt. Vi i Vänstern har inte lagt fram något förslag om absolut rättvisa med till exempel kvotering till till vardera könet, men vi vill se resultat. Precis som tidigare talare har sagt har vi träffat kvinnliga företagare. Vi har ätit frukost tillsammans med N-RRC och lokala resurscentrum för kvinnor. De är ett mycket gott exempel på hur vi på ett strukturerat sätt med statliga och andra medel kan stimulera företagande hos kvinnor i hela landet. De arbetar med knappa resurser för att skapa nätverk och kompetensutveckling, som deltagare i tillväxtprogrammen och på andra sätt, för att kvinnor ska starta företag och driva företag inom de mest skiftande branscher. , , affärsrådgivare för kvinnor, handelskammare och näringslivet självt har ett gemensamt ansvar för att även kvinnor och invandrare startar och driver företag och därigenom får ta sin del av ansvaret för samhällsutvecklingen i . Det är viktigt och glädjande att utskottet i dagens betänkande till en del sätter fokus på kvinnor och invandrares företagande. Under den breda och beskedliga punkten 8, Turism, i betänkandet döljer sig motion om åtgärder för att begränsa hotellnäringens interna TV-utbud av pornografi. Pornografi är en marknad som nästlar sig in i och tar sig uttryck på en rad områden. Våra offentliga rum översköljs med pornografi, som är ett uttryck för exploatering av kvinnor utifrån en strukturellt betingad manlig överordning. Alltför många hotell envisas med att sälja porrfilmer till sina kunder rakt in i hotellsängarna. Detta är också omvittnat som ett problem för hotellpersonalen. Hotell ska vara tillgängliga för alla, även för ungdomar som bor där i samband med idrottstävlingar och för barnfamiljer. Vi är många män och kvinnor som inte vill att pornografi ska exponeras under dessa former. Hotellnäringen själv har misslyckats med att komma till rätta med detta inom sitt eget ansvarstagande. Det offentliga , statliga myndigheter, kommuner, landsting med flera borde precis som vi i åläggas att regelverket ska begränsa boende på hotell som marknadsför pornografi. Vi anser därför från att det är nödvändigt att regeringen inleder samtal med hotellnäringens organisationer med målsättningen att alla hotell i ska vara porrfria . Därför yrkar jag bifall till reservation 13. Jag stöder dessutom yrkande på reservation 15. 201 i (s): Det sker mycket just nu på turistområdet, och det är glädjande. Inte minst har vi fått ta del av en turistutredning som har lämnat en rad förslag. Bland annat finns ett förslag om att en ny myndighet för turistfrämjandet ska inrättas. Den ska arbeta med övergripande frågor inom strategidokumentet Framtidsprogrammet. Jag har även tidigare engagerat mig i frågan om att det bör skapas en bättre samordning mellan olika aktörer en samordning som också ger en mer tydlig utlandsinriktning. Därför är det med tillfredsställelse som jag ser att utredningen har föreslagit skapandet av en interdepartemental samrådsfunktion i strategiska frågor som rör just turistindustrin. Tanken är att möta detta samordningsbehov mellan olika departement som exempelvis , , och . Detta är bra, och det behövs. En annan fråga som jag också har drivit och även motionerat om är den om specialiserad turism. Mer detaljerat handlar det om värdet i att marknadsföra olika regioner i landet på det sätt som just framhäver deras specifika fördelar. I utskottets betänkande kan man se att den ambitionen finns och att en hel del arbete är på gång. Jag yrkar därför givetvis bifall till utskottets förslag. Eftersom inte är ett etablerat resmål för massturism, det vill säga på samma nivå som exempelvis , måste vi fokusera på att bygga tydligare varumärken som är så starka att de står sig i internationell konkurrens. Därför är det viktigt att se på utifrån de olika marknadsförutsättningar som finns i landets regioner, inte bara för att bejaka dem utan också för att förstärka dem. Jag kan hämta ett bra exempel från min egen hemtrakt. På har man förutom den svenska marknaden satsat på korttidsresandet från bland annat och . Det är många turister som åker till med bil, med buss eller med tåg på weekendresor. Cykel-, golf- och gästgiveripaket har varit speciellt populära. Trakten kan erbjuda ett stort utbud av matställen, långa stränder, pittoreska fiskelägen och i övrigt ett stort kulturutbud. speciella förutsättningar gör området till ett starkt varumärke som kan konkurrera med andra populära turistmål i . För många turister är destinationen snarare än en profilering som även andra delar av landet kan ha. Det är på det här sättet som jag tror vi ska tänka för tillväxtens skull i hela landet. Korttidsresandet är på uppgång. Bland annat kan vi läsa i utskottets betänkande att konstaterar att kortare semesterresor från bland annat är en växande trend och att alltfler satsar på fler men kortare resor. En rejäl satsning på kortresandet från utländska närmarknader är ett effektivt sätt för att öka sina exportinkomster, även om produkten är sådan att den konsumeras här det vill säga själva turistupplevelsen. En siffra visar att exportintäkterna uppgick till hela 43 miljarder just för turistexport. Slutligen är det min förhoppning att vi i det framtida arbetet verkligen utnyttjar hela den potential som finns i den gren av turism som jag har nämnt här och att vi genomför ambitiösa marknadsföringsinsatser utifrån de olika förutsättningar som finns i landets olika delar. Allra sist, herr talman, vill jag överlämna en broschyr till herr talman som , 2003, fick priset som bästa turistbroschyr. Det handlar om . (TALMANNEN: Tack den tar jag gärna emot!) Vänta med att läsa den till efter debatten, för det är lätt att fastna i den! 202 (): Det är så lätt att säga att man ska vara bäst. Att faktiskt vara det är svårare. EU-länder har i satt upp som mål att EU ska vara den mest konkurrenskraftiga och dynamiska ekonomin i världen. I klartext: Vi ska vara bättre än amerikaner. I min motion har jag bland annat pläderat för vikten av att upprätthålla de goda nationella förutsättningarna när det gäller forskning och utvecklingsarbete på det biomedicinska området. De europeiska regeringscheferna har vid ett flertal tillfällen uttryckt målet att EU ska vara den ledande regionen då det gäller företagande, utveckling och kompetens. Inom läkemedelssektorn har utvecklingen varit den motsatta från att EU har varit den ledande regionen till att har passerat och dragit ifrån . 1990 var de europeiska forskningssatsningarna på läkemedel större än de amerikanska medan förhållandena var de omvända. Om denna utveckling inte snart tar en ny vändning riskerar EU att dräneras som forskningsregion. Investeringar för nya läkemedel kommer att fortsätta att flytta till de bördigare markerna på andra sidan såvida förutsättningarna för läkemedelsforskningen inte förbättras. är än så länge ett av de länder i EU som har en välmående läkemedelssektor. var läkemedelsindustrins exportvärde . Läkemedel svarade för av den totala exporten. Sektorn sysselsätter mer än 21 000 personer. Förutsättningarna för läkemedelsforskning har varit goda i . Samspelet mellan forskning och hälso- och sjukvården har fungerat väl. Därför har en välbehövd sektor kunnat utvecklas under ett gynnsamt forskningsklimat. Om den svenska läkemedelsindustrin ska kunna räddas krävs dock en förnyad syn. Frågorna vi nu måste ställa oss är: Hur bör den framtida medicinska forskningen stödjas? Vad kan vi göra för att locka hit utländska investerare då skattemedlen inte räcker till? Och hur kan vi förhindra att forskare och investeringar flyr till ? Det finns många viktiga branscher man skulle kunna plädera för. Skälet till att jag väljer att plädera för läkemedelsindustrin är helt enkelt det faktum att vi här redan har en etablerad och framgångsrik sektor. Trots utförsäljning av svenska bolag, först och sedan , har forskning och tillverkning ökat i . Den internationella erfarenheten är också att små, innovativa företag etableras just i närheten av etablerade läkemedelsföretag. Dessa kluster kan i längden ge en avsevärd utväxling vad gäller nya produkter och arbetstillfällen. Innan man hittar nya sektorer att satsa på borde man ta vara på det man har. Därför borde regeringen för det första säkerställa att företag som satsar här är nöjda med klimatet, för det andra locka de stora internationella företagen att investera mer i och för det tredje skapa en bra miljö för de små avknoppade bolagen. Jag är medveten om att det planeras en forskningspolitisk proposition. I den hoppas jag kunna läsa att man planerar att tillsätta en arbetsgrupp, ett tankebatteri, bestående av branschrepresentanter och experter som tillsammans kan utreda vad som behövs för att rädda läkemedelsforskningen, likt det som och den brittiska regeringen har gjort. Även om det går bra just nu varför vänta tills även denna sektor lämnat landet? Det är nu man ska slå till med offensiva satsningar för att fortsätta att vara intressant. har varit, och är fortfarande, ett land med stark medicinsk forskning och en stark läkemedelsindustri. Det måste få fortsätta att vara så. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2003/04:NU10 Vissa näringspolitiska frågor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 203 (): Dagens betänkande handlar om byggfrågor i vid bemärkelse, de som regleras genom bland annat och lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk med mera. Vi moderater har två reservationer och en motivreservation. Jag yrkar bifall till reservation 3 men står även bakom de andra två reservationerna. Allt oftare ser vi gator och torg och andra allmänna platser som grävts upp för att nya ledningar ska kunna läggas eller för att befintligt ledningsnät ska kunna repareras. Arbetena är i många fall så omfattande att de påtagligt hindrar människor från att besöka fastigheter och platser. Trots detta föreligger det inte några krav på att information ska lämnas eller samråd hållas med fastighetsägare eller andra berörda. Majoriteten i utskottet anser att det skulle föra för långt att införa ett samrådskrav för kommunerna. Man menar att informationsutbytet för det mesta sker i alla fall. Jo, den uppfattningen har vi också. Men det är just när det inte fungerar som enskilda företag drabbas. När småföretag drabbas av trafikavstängningar, vägarbeten med mera innebär det ofta kännbara förluster. För en affär eller restaurang försvinner många spontankunder för vilka bekvämlighet och tillgänglighet är avgörande faktorer och där köp och besök lika gärna kan göras hos någon annan. Förluster och annat avbräck kan äventyra näringsidkarens fortsatta verksamhet. De ekonomiska skadorna kan minskas påtagligt om berörda informeras och om samråd sker med dem som ska utföra markarbetet. Då kan tidpunkten för arbetet gemensamt diskuteras, tillgängligheten för kunderna göras så bra som möjligt och extra skyltning och dylikt minimera skadorna för näringsidkaren eller andra berörda. Vi föreslår att de som utför trafikavstängningar, vägarbete och liknande, ska åläggas samrådsplikt enligt . Däremot bör denna skyldighet inte gälla när det rör sig om akuta reparationer. andra reservation tar upp problemet som finns med intressekonflikter i gamla byar. I en del av dem är näringsverksamheten blandad med bostäder.