prot · GS0915 · 2004-10-15 00:00:00 — Det i sin tur är naturligtvis en förutsättning för att man över huvud taget ska kunna diskutera hyror och hyresnivåer. 92 (): handlar det om byggande och även om kommunerna. Den kommunala sektorn är viktig för välfärden. Jag konstaterar att viljan att föra den övergripande debatten om kommunernas förutsättningar är liten, och detta är beklagligt. Sakfrågor som handhas av kommunerna diskuteras här i kammaren, men alltför få diskuterar kommunernas förmåga att klara sina åligganden. Detta visar att någonting är fel! Kommunerna har en framträdande roll i det civila samhället, och då är kommunpolitikernas roll som brobyggare mellan samhällets olika sektorer viktig. För att det här ska fungera krävs det en koppling mellan ansvar, resurser och befogenheter. Det kräver ett reellt kommunalt självstyre. Hur ser det då ut? Ja, det kommunala självstyret framstår som en chimär. Utredningar visar att kommunalpolitikern bara får bestämma av sin verksamhet. Resten beslutar om. Ansvaret inför väljaren däremot får kommunpolitikern ta. Hur ska det ansvaret kunna tas? Hur får vi politiker att ställa upp på den här ansvarsfördelningen, och hur främjar detta den demokratiska utvecklingen? har i likhet med Kommun- och Landstingsförbundens alla företrädare ansett att det system som vi har är orimligt. Vi måste få in ett underifrånperspektiv och därmed återupprätta det kommunala självstyret. Regeringen föreslår i stället en utarmning av folkstyret. Genom bidrag vill man stimulera kommunsammanläggningar. Erfarenheterna från kommunreformer talar sitt tydliga språk. Demokratiunderskottet var omfattande. Vad som behövs är aktiva åtgärder för att stimulera samarbete över kommungränserna, som lokala och regionala politiker ges rätten att sköta sina egna angelägenheter. Pekpinnar i form av specialinriktade statsbidrag är det första som måste bort! Statens övervältringar av ansvar sker såväl direkt som indirekt. Jag ska ge ett par exempel det första på rättssäkerhetens område. Rättssäkerhet i form av upprätthållande av lag och ordning är ett statligt ansvar, men verksamheten har havererat. Kommunerna engagerar nu vaktbolag för att kunna upprätthålla ordningen på gator och torg. Polisen är en sällan sedd gäst, framför allt i våra mindre kommuner. Busarna har getts rätten att sätta näringsförbud på näringsidkare. Det här är helt oacceptabelt! Det andra exemplet gäller rätten att lösa sina problem. Stopplagar diskuteras för att förhindra landsting att välja driftsformer som såväl höjer kvaliteten som effektiviserar verksamheten. För mig med viss erfarenhet av just mångfald inom vården är ett sådant här agerande helt obegripligt. De regionala politikerna måste ges rätten att själva besluta över de angelägenheter som berör dem. är inne i en högkonjunktur. I kommunerna märks inte detta. galopperar, likaså bidragen till bostadsanpassning. Problem finns såväl inom skola som inom vård och omsorg. Regeringens tro, som ofta framförs, att bollandet av resurser mellan olika sektorer är enkelt visar på dålig insikt. En nedgång av elevkullar i skolan tror man direkt kan friställa resurser. I verkligheten är förhållandet ett annat. Lärare blir inte med omedelbar verkan vårdare. Skollokaler blir inte med omedelbar verkan vårdlokaler. De omställningstider som kommunerna har i sådana här sammanhang kan de själva bäst avgöra. Regeringen ska nu också införa friår. Hur klarar de små kommunerna att kompensera det kompetensbortfall som friåret innebär? Hur har vi råd med detta när vi i stället behöver fler arbetade timmar i landet? De flesta som ansöker om ett friår är etablerade personer med hög kompetens och på nyckelbefattningar. Deras frånvaro löses inte med någon sökande från arbetsförmedlingen. Regeringen vill också stimulera kommunerna att anställa fler. har kommunerna ett skriande behov av ekonomiska resurser. Det finns många svarta hål att fylla. Stora tillskott behövs därför i kommunerna, bara för att klara befintlig verksamhet detta trots att kommunerna tvingats höja skatten radikalt. Kostnadsutvecklingen inom de prioriterade områdena har till stor del finansierats genom eftersatt underhåll av vägar och gator, av vatten och avlopp och av fastigheter. Det tar att reparera den skadan. Man kan skjuta på underhållet om man behöver pengar till någon akut åtgärd. Men har de akuta åtgärderna blivit ett tillstånd. är det fråga om en ren kapitalförstöring, något som regeringen otvivelaktigt har ett ansvar för. säger regeringen att man ska ge mer pengar till kommunerna, och det är bra, men frågan är bara om det är långsiktigt hållbart. Det måste det nämligen vara. Man måste ge kommunpolitikerna bra förutsättningar att klara sin verksamhet. Nuvarande system med uppifrån styrda kommuner och landsting måste förändras. Från vill vi ge kommunpolitikerna ett reellt självstyre! Vi vill slopa alla specialdestinerade statsbidrag och göra dem generella. Vi vill ge kommunerna sin skattebas och därmed ge dem rätten att tillgodoräkna sig tillväxten och inte ständigt få verksamheten överprövad av regering och riksdag. Det lägger grunden för ett kommunalt självstyre. Det förordas av hela Kommun- och . Det utvecklar välfärden. Frågan är varför regeringen inte vågar tillåta kommunerna att sköta sina angelägenheter medan vi i den här kammaren sköter våra angelägenheter. Jag är övertygad om att om vi skulle få en sådan lösning så skulle vi göra livet lättare för de flesta! 93 () replik: talar om den kommunala självstyrelsen. Något som är väldigt viktigt för att den kommunala självstyrelsen ska fungera i praktiken är att vi har ett bra kommunalt utjämningssystem, och därför är min fråga till : Hur kommer det sig att är det enda parti i riksdag som helt tar avstånd från regeringens förslag till nytt utjämningssystem och avslår det hela? Hur tror att hans partivänner ute i de centerpartistiska kommunerna uppfattar detta? 94 () replik: Nuvarande system har brister, såväl för storstaden som för glesbygdskommunerna. Vi avstyrker förslaget därför att vi anser att man måste sätta sig ned och ta fram ett förslag som gynnar hela den kommunala och landstingskommunala sektorn. Det gör inte liggande förslag. Vi vill med andra ord frysa nuvarande system och att staten ska gå in och ge kompensationer som vi utreder det här. Men vår vilja är att vi ska få fram ett system som är hållbart långsiktigt hållbart. 95 () replik: Det är ju så, , att vi har haft en stor utredning om det här nya förslaget där var med och där inte reserverade sig. Det här är, såvitt man har kommit fram till, en bra fördelning. Det är bara 15 kommuner och ett landsting som har så pass god tillväxt att de får bidra till systemet. Alla andra får del av den här utjämningen. Det är det viktigaste. sade just att hela landet måste leva, och kommunpolitikerna ska få möjlighet att ha en bra verksamhet. Då krävs det ett ordentligt utjämningssystem, och säger nej till det. 96 () replik: Det är rätt, det säger om utredningen, men det är faktiskt så att vi lyssnar på de signaler vi får i samband med att en utredning läggs fram, och vi agerar utifrån de förhållanden som råder i verkligheten. Vi kan konstatera att varken det gamla eller det nya systemet löser problemet. Det innebär att vi, även om vi har utrett det här, måste se över det återigen och det är det vi föreslår. 97 (): Har vi råd med välfärden? Det finns de som säger nej, de som säger att vi i tar ut alldeles för höga skatter och de som säger att det i varje fall inte kommer att finnas tillräckligt med pengar för att betala välfärden, när vi får en allt äldre befolkning och när vi blir alltmer beroende av vad som händer i världen. Men ytterst handlar det om vilket samhälle vi vill ha. Är det egoismens samhälle eller ett samhälle där vi visar omsorg och omtanke om varandra? Jag tror att vi både kan värna välfärden och utveckla den. Men det kräver att vi håller samman och bygger ett samhälle i solidaritet och gemenskap. Därför är det inte särskilt uppbyggligt, , att se hur den så kallade borgerliga alliansen är handlingsförlamad i centrala välfärdsfrågor: negativa, splittrade och kraftlösa. Låt mig ta ett exempel. justerade finansutskottet betänkandet om det nya skatteutjämningssystemet. Socialdemokraternas och majoritetens förslag innebär att kommuner och landsting ges likvärdiga förutsättningar att kunna erbjuda sina invånare en bra skola, vård och omsorg. Utjämningen mellan kommunerna medverkar därmed till uppbyggnaden av välfärden i och bidrar till att motverka segregering mellan kommunerna. Det är våra kommuner och landsting som står för välfärdens vardagsarbete. Skolan, sjukvården, äldreomsorgen och barnomsorgen är välfärdens fyra grundstenar. kommuner ger en service till medborgarna som på många sätt är unik genom sin kvalitet, genom sin omfattning och genom sin mångsidighet. En majoritet av landets kommuner har en minskande befolkning, och tillväxten koncentreras till vissa områden i . vet vi att framtida tillväxt är beroende av sammanhållningen mellan landets olika delar. Därför måste vi slå vakt om den kommunala skatteutjämningen. Utjämningssystemet är en förutsättning för att välfärden ska kunna vara likvärdig över hela landet och för att den kommunala självstyrelsen ska fungera. Men här står den borgerliga alliansen splittrad, de har inget gemensamt motförslag! Just nu står svensk ekonomi bättre än någonsin för att möta konjunkturuppgången eftersom det på länge inte finns några egentliga underskott i de offentliga finanserna som behöver betalas av. Vi har gått igenom lågkonjunkturen och ser nu hur ekonomi förbättras, industrins orderböcker fylls, exporten nästan exploderar och försäljningen i detaljhandeln ökar. Lägg därtill att vi i numera år har utomordentligt stora överskott i våra utlandsaffärer. Till skillnad från perioden bygger vi nu upp en allt större nationalförmögenhet, som utgör en allt starkare bas för den svenska ekonomin och den svenska välfärden. I finansutskottets offentliga utfrågning av riksbankschefen i går bekräftades bilden av att det går bra för den svenska ekonomin. Resurser som växer fram kan användas till att göra samhället bättre. Med en samhällsekonomi i god tillväxt har vi stor frihet att själva bestämma vilken väg vi vill välja för framtiden. Därmed vill jag inte på något sätt dölja att läget på arbetsmarknaden just nu är besvärligt. Alltför länge har en hög arbetslöshet dröjt sig kvar efter lågkonjunkturen. Men vi vet av erfarenhet att arbetslösheten kommer att minska när de intäkter som kommer från exporten används för att anställa fler i industrin. På det följer ökade skatteintäkter. Kommuner och landsting får mer resurser. Denna tid måste överbryggas och därför är regeringens budgetförslag framför allt inriktat på att komma till rätta med arbetslösheten, stimulera efterfrågan, skapa skatteinkomster till kommuner och landsting och därmed öka välfärden. Det är därför välkomna satsningar som regeringen presenterar i årets budgetförslag som ska bidra till att kommuner och landsting ska kunna behålla nödvändig personal och också i vissa fall kunna anställa fler. Vården, skolan och omsorgen ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Statsbidragen till kommuner och landsting ökar sammantaget med de kommande två åren, och det ger bättre förutsättningar att värna kvaliteten och jobben i vården, skolan och omsorgen. ökar sysselsättningsstödet till kommuner och landsting med . Det blir 2005 och 2006. satsas på införandet av en vårdgaranti samt ökade resurser till psykiatrin och missbruksvården. avsätts 2005 för kompetensutveckling av personal inom vård och äldreomsorg, ett medel att underlätta generationsskiftet. Arbetsmarknadspolitiken stärks med 20 000 platser. Satsningen på 15 000 fler lärare och annan personal i skolan fullföljs. En satsning på 6 000 fler förskollärare i förskolan påbörjas . Jag vill ha ett som byggs i gemenskap och sammanhållning, ett land med omsorg om människa och miljö. Med vår budget stärker vi solidariteten och välfärden. 98 () replik: Vi måste skapa en långsiktigt hållbar situation i kommunerna. Vi måste ge kommunerna ekonomiska förutsättningar. Ansvar och befogenheter måste gå hand i hand. Det talar för ett kommunalt självstyre. I går i debatten sade en partikamrat till att vi måste ha specialinriktade bidrag för att kunna ändra de beslut som exempelvis en borgerlig kommun fattar om den inte följer s-linjen. Är det därför som vi ska ha de specialinriktade statsbidragen? Delar den syn på demokratin på det kommunala planet som den ledamoten gav uttryck för? 99 () replik: vet att i det nya förslaget till nytt utjämningssystem för vi i stället in flera av de specialdestinerade bidragen och lägger det till utjämningssystemet just för att det ska ge kommunerna större möjlighet att själva på bästa sätt använda pengarna i verksamheten. Det är sagt att det ska göras även framöver. Vi kan inte lägga in exempelvis maxtaxan just nu eftersom det är frivilligt. Ska det in i påsen måste den bli obligatorisk. Men är tanken att så mycket som möjligt av bidragen ska gå till kommunerna. 100 () replik: Trots det tar regering och riksdag in en stor del av kommunernas skattebas och återfördelar den sedan med pekpinnar. får kommunerna inte tillgodoräkna sig tillväxten på just den skattebasen. Från vår sida vill vi ge kommunerna även tillväxten. 101 () replik: Det nya utjämningssystem som säger nej till tar bättre hänsyn till kommunernas skatteunderlag, . bör tänka om och inte som enda parti motverka att vi ska ha ett bra kommunalt utjämningssystem. Jag undrar vad centerpartistiska kommunalråd i och tycker. De är väldigt beroende av systemet. De får ca 84 miljoner från utjämningssystemet. Jag tror att de är bekymrade när de hör inställning. 102 () replik: beskrev vikten av att värna och utveckla välfärden. Hon beskrev också den alltmer minskande befolkningen ute i våra kommuner. Enligt undersökningar är det inte mindre än 250 000 svenskar som skulle kunna tänka sig att skaffa barn om de hade ett större och bättre boende. De statliga egnahemslån som fanns 19051948 och utgick till mindre bemedlade familjer har inte fått någon efterföljare. Min fråga till är: Kan tänka sig att vara med med tanke på hennes tal om solidaritet och att vi ska bry oss om alla att stödja ett sådant förslag så att vi på nytt kan underlätta för låginkomsttagare att kunna äga sitt boende? 103 () replik: Om vi tittar på hur barnfamiljer bor i och det stöd vi ger för att de ska ha ett bra boende har våra barnfamiljer det bra om man jämför med hur barnfamiljer har det i många andra länder. Det kan alltid behövas bättre stöd. Men för dagen tror jag ändå att det verkligen är något som vi prioriterat att vi ska ha goda bostäder för alla men särskilt för våra barnfamiljer. 104 () replik: Bra bostäder är inte samma sak som tillräckligt stora bostäder för att kunna utöka familjen. Det finns flera undersökningar. Den här undersökningen visar att 250 000 människor i skulle kunna tänka sig att skaffa barn om de hade ett större boende. Det måste ligga i intresse med tanke på att barnafödandet är lågt och att vi behöver ha mer intäkter i våra kommuner att stimulera människor att kunna få ett större boende. Min fråga kvarstår. Kan tänka sig att stödja en sådant tanke, som egentligen är socialdemokratisk ideologi, att låginkomsttagare också ska kunna äga sitt boende? 105 () replik: Först och främst tror jag att det föds ganska många barn . Dessutom tror jag inte att det är något barn som inte föds på grund av att familjer inte har tillräckligt bra bostad i . Där delar jag inte uppfattning. Vi har goda bostäder. Det finns representanter från bostadsutskottet här i kammaren som bättre i detalj kan gå in i den debatten. Men sammantaget har vi en bra bostadssituation för familjer. 106 () replik: speglade en väldigt ljus bild av den svenska kommunala sektorn. Vi som har kontakt mot regioner, landsting och kommuner ser snarare att de nedskärningar som man nu planerar är ganska kraftfulla. Det gäller framför allt de stora områdena barnomsorg och skola. Det sker trots regeringens fördelning av pengar på olika saker. Det är ett problem. koncentrerar sig mer på fördelningen än på tillväxten. Problemet för de svenska kommunerna är att en miljon människor står utanför arbetsmarknaden som borde vara på den. Därför undrar jag vilka åtgärder regeringen har för detta mycket stora och mycket allvarliga problem. 107 () replik: har helt rätt. Jag speglade att ekonomi går väldigt bra, något som dessutom riksbankschefen underströk i går. Men precis som det har sagts här har det inte nått ut till kommunerna . Det är problemet. Sysselsättningen har inte kommit i gång så pass att vi ser att det blir ökade skatteintäkter. Det är därför jag sade att vi måste brygga över. Det är vad som ligger i regeringens budgetförslag när vi satsar extra pengar på kommunerna. Vi ger mer pengar så att man kan utbilda personal för att kunna ha kvar den när man får medel att utöka. Vi ger också mer pengar till arbetsmarknadspolitik och till småföretag. Allt som ligger i vår budget är just för att överbrygga tills vi ser att skatteintäkterna kommer in. Det behöver kommunerna. 108 () replik: Det är bekymmersamt om man tror att det bara är ett problem som ska överbryggas. Vi står inte i början på en högkonjunktur utan vi står mitt i en högkonjunktur, och arbetsmarknaden har inte kommit i gång. Det beror snarare på systemfel i politiken än på att man har kommit ur en djup lågkonjunktur. Det har vi egentligen inte. Vi står på toppen av en högkonjunktur och har inte fått i gång arbetsmarknaden . Det är ett allvarligt problem. 109 () replik: Det var precis vad jag underströk i mitt anförande. Problemet är den höga arbetslösheten. Det är därför regeringen också vidtar åtgärder. Efter varje lågkonjunktur har vi först exporten och investeringar. När det gör att industrin börjar att anställa tar det . Det är vi nu överbryggar för att motverka arbetslösheten i kommuner och landsting. I går fick vi tala med riksbankschefen. Han ser ändå en ökning av sysselsättningen . 110 () replik: tar upp frågan om det kommunala skatteutjämningssystemet. Jag skulle vilja ställa en fråga. Varför ska en låginkomsttagare i , , och betala till en höginkomsttagare i , , eller ? Det är så skatteutjämningssystemet fungerar. 111 () replik: Den moderata retoriken är verkligen att göra tvärsom mot vad jag sade i inledningen, och de gör det nu i sin prydno. Hela landet måste hjälpas åt och se till att vi får tillväxt. Då kan man inte ställa en person i någon kommun i mot en annan person i någon annan del av landet. Det nya förslaget till utjämningssystem som vi ska debattera visar tydligt att 15 kommuner och ett landsting är med och betalar bidragen. Men det är lägre bidrag och färre som behöver betala tack vara att vi nu lägger in mer pengar i utjämningssystemet. Se det i stället så, de , att lite solidaritet i mellan kommuner och invånare är bara bra. 112 () replik: Det var en intressant solidaritet. Det är låginkomsttagare i som ska betala till höginkomsttagare i andra kommuner. Det är den socialdemokratiska solidariteten. Det har jag fått klart för mig . I alla de kommuner som jag räknade upp betalar låginkomsttagare . De bor i . är det enda landsting som betalar till andra landsting och in i systemet. Ändå har de en landstingsskatt som är högre än alla andra landsting i . 113 () replik: För det första vägrar jag att beläggas med sådana ord som de använder. Jag har inte ställt personer mot varandra. Jag undanber mig det. Däremot kommer enligt framöver den största delen av tillväxten att ske i storstäderna. I resten av landet är det väldigt lite. Hur ser de , om vi inte ser till att fördela tillväxten över hela landet? Hur stora klyftor vill ha för att bli nöjda? 114 Statsrådet (): Det har varit en intressant bostadspolitisk debatt. Partierna som ingår i den borgerliga maktalliansen är överens om en sak, och det är att bostadsbyggandet ökar. I övrigt tycks man inte vara särskilt överens. Men det är väl bra så långt, att de borgerliga partierna nu inser att det har hänt någonting på den svenska bostadsmarknaden, att vi är inne i en period med kraftigt ökat bostadsbyggande. tillkommer det 30 000 nya bostäder, 32 000 och året därpå 34 000, om vi får tro prognoser . Vårt vallöfte om 120 000 nya bostäder är alltså inom räckhåll. Särskilt glädjande är att byggandet av hyresrätter till kostnader som vanliga inkomsttagare kan efterfråga nu har kommit i gång, både större och mindre hyresrätter och studentbostäder. Regeringens strategi för att öka bostadsbyggandet har gett resultat. Även om jag tycker att det är glädjande det hoppas jag att också de borgerliga partierna gör är jag inte nöjd. Den dag man som politiker är nöjd ska man kanske inte vara politiker. Vi behöver lyfta nivån ytterligare upp mot 35 000 lägenheter och behålla en jämn byggvolym på mellan 30 000 och 35 000 lägenheter sedan över tiden för att svara upp mot efterfrågan och för att ge byggbranschen en chans att nu se till att man effektiviserar produktionen och utvecklar produktionsmetoderna. Vi har fortfarande en kraftig bostadsbrist på flera orter i . Det gäller i tillväxtregionerna och på högskoleorter runtom i landet. Vi har däremot inte en kraftig bostadsbrist i 100150 kommuner som ibland påstås. Men i de allra flesta kommuner har man brist på något och behöver bygga nytt, allt från villor för att locka barnfamiljer till hus med hiss och bra tillgänglighet för att komplettera det befintliga bostadsbeståndet. Regeringens bostadspolitiska strategi har byggt på tre huvudingredienser. Den första är att se till att kommunerna tar ett större ansvar för bostadsförsörjningen. Kommunerna sitter med planmonopol, markinnehav och allmännyttiga bostadsbolag och var väl passiva på den bostadspolitiska fronten när vi gick ur 90-talet. konstaterar jag att kommunalpolitiker runtom i starkt engagerar sig i de bostadspolitiska frågorna. Den andra strategin var att med statliga insatser se till att vi fick i gång produktionen av hyresrätter och studentbostäder genom investeringsstöd och investeringsstimulanser. Det ger nu rejäla resultat när det gäller bostadsbyggandet. En tredje strategi var att medverka till en förändring av byggbranschen, att byggbranschen blev en industrisektor jämförbar med annan industriell verksamhet. En viktig förutsättning för ett ökat bostadsbyggande, inte minst av bostäder till vettiga priser, är att få ordning på byggbranschen. När en bransch av byggsektorns storlek inte gör sitt bästa påverkas hela samhällsutvecklingen negativt. I slutändan drabbas konsumenterna. Därför har regeringen aktivt arbetat med att få i gång en förändring av attityder och processer i byggsektorn. Vi har sett brister i form av höga byggkostnader, byggfel och en försvagad byggherreroll. Därför inrättade vi Byggkostnadsforum på . Man har bidragit med väldigt viktiga erfarenheter till byggbranschen. Genom att stödja olika produktprojekt har man visat att det går att pressa kostnaderna enbart genom skickliga upphandlingar. De borgerliga partierna vill avskaffa Byggkostnadsforum, den verksamhet som har bidragit så mycket till att åstadkomma en förändring och utveckling i byggbranschen. Vi vill nu gå vidare och ta till vara den positiva medvetenhet och trend som finns i byggbranschen att försöka bygga effektivare, mer kostnadsmedvetet och med bättre kvalitet. Därför lägger vi fokus på sektorns möjligheter i stället för hinder. Regeringen vill stärka tendenserna till förnyelse och har tillsatt en byggsamordnare för detta arbete. Byggsamordnaren ska tillsammans med byggbranschen bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram som ska gynna konkurrens, kvalitet och attraktivitet i sektorn och inte minst verka för att lära av tidigare erfarenheter. Kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsåterföring måste få en större roll i branschen. Det är inte nog med att bostadsmarknaden är tuff på sina håll.