prot · GS0931 · 2004-11-17 00:00:00 — Jag kan hålla med om att det är lite ologiskt att man satsar på ROT-avdrag, som handlar om att reparera hemma, och att det inte finns avdrag för andra underhållstjänster. Där kan jag bara säga att ROT-avdragen är en uppgörelse mellan tre partier, och då får man ta och ge. Som jag ser det finns det flera problem med avdrag för hushållsnära tjänster, som det finns reservationer om men som inte har tagits upp så mycket i debatten. Det är dyrt att köpa saker som det ingår mycket arbete i. Det är ett skäl till att jag tycker att grön skatteväxling är bra, där man sänker skatten på arbete men höjer skatten på miljöförstörande utsläpp. Hur ska man göra avgränsningen? Det finns ju väldigt många tjänster där det ingår arbete där skatterna håller ned konsumtionen. Ta till exempel restaurangbesök, där en väldigt stor del av kostnaden för måltiden är skatt på arbete. Ska det till exempel vara så att om hårfrissan kommer hem till en och klipper håret är det billigare än om man åker till frisersalongen? Hur fixar man hela den avgränsningen? 32 () replik: I just den här frågan tror jag att vi inte riktigt står på samma sida, inte bara när det gäller ROT- och RUT-avdrag utan också i synen på hur mycket som ska styras politiskt och hur mycket ansvar man tar och väljer själv. Det gäller framför allt arbetstidsförkortningen. Jag är för en mycket mer flexibel arbetstid men att personen själv väljer och tar konsekvenserna av sitt val. När det gäller ROT- och RUT-avdragen tror jag att det går att göra en avgränsning. Man hamnar alltid i en avgränsningsproblematik i de här fallen. Det är viktigt att inse att vi har ett samhälle med ganska stor arbetsdelning. Det faktum att vi har arbetsdelning, som har varit en del av drivkraften för tillväxt och ett bättre samhälle på många sätt och vis, borde innebära att det är acceptabelt att underlätta arbetsdelning också för de sysslor som traditionellt har varit typiskt kvinnliga. Vi vet att det just inom det här området finns en extremt stor svart sektor. Genom att vidta den här typen av åtgärder, som skulle underlätta att redovisa det arbete som pågår och göra svarta jobb vita, hade vi kunnat göra mycket för ett bättre samhälle. 33 () replik: När det gäller arbetstidsförkortning vill inte styra hur mycket enskilda människor arbetar, utan det handlar om att ändra den så kallade normalarbetstiden i lagstiftningen. Det är en dispositiv lagstiftning, så det är arbetsmarknadens parter som gör upp om arbetstiden. Man kan inte hindra de enskilda när det gäller hur mycket de jobbar, men normalarbetstiden är styrande i en viss riktning. I mitt anförande menade jag att det handlar mycket om hur vi själva gör våra val. I fråga om tjänster och materialförbrukning nämnde jag det psykologiska problemet att styra tjänst-till-tjänst, inte därför att det har blivit så mycket dyrare utan därför att det andra har blivit så mycket billigare. Då kan det vara så att man som individ avstår från att köpa en städtjänst därför att man ser hur mycket man kan köpa för de pengarna, eftersom annat är så mycket billigare. Jag håller med om att den stora svarta sektorn är ett problem, och det är intressant att diskutera vidare vad man kan göra åt det. Men det är inte bara där, utan det är överallt där det ingår mycket arbete. Om vi tar den svarta sektorn kan vi titta på restaurangbranschen, där man köper en tjänst; man äter inte hemma, utan man äter ute. Man upplever ändå tjänsten som dyr, och därför äter man oftast hemma, på grund av att industrivaror har blivit billigare och på grund av att vi har en väldigt hård beskattning av just arbete. 34 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet MJU3, En svensk strategi för hållbar utveckling ekonomisk, social och miljömässig, och yrka avslag på alla reservationer. I regeringens skrivelse betonas att hållbar utveckling är ett övergripande mål och gäller alla politikområden. Det har flera också varit inne på. Strategin omfattar alla dimensioner av hållbar utveckling: ekonomiska, sociala och miljömässiga. Strategin, som har tre utgångspunkter, innehåller en vision för hållbar utveckling i ett längre perspektiv. Det handlar om en hållbar utveckling som ska värna och nyttja givna resurser på ett hållbart sätt. Men det handlar också om resurseffektivisering och om att långsiktigt förvalta och investera i mänskliga, sociala och fysiska resurser. Att värna om naturresurser och människors hälsa är en avgörande förutsättning för utveckling och välstånd. Hållbar utveckling bärs upp av människors arbetskraft, kunskap och kreativitet. I visionen om det hållbara samhället är politikens mål solidaritet och rättvisa i alla länder, mellan länder och mellan generationer. Det hållbara samhället är ett samhälle där ekonomisk utveckling, social välfärd och sammanhållning förenas med en god miljö. Samhället tillfredsställer sina aktuella behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. Och detta, herr talman, är förstås lättare att säga än att göra. För att förverkliga denna vision behövs bland annat långsiktiga investeringar, demokratiska värderingar, så att alla känner sig delaktiga, att samhället formas inom ramen för vad miljön och människors hälsa tål. Och förutsättningarna för en god hälsa ska naturligtvis gälla alla. Tyvärr ser det inte ut så . Flera undersökningar har till exempel visat att kvinnor har fått och får sämre vård och behandling vid sjukdom och inom äldreomsorgen. Medborgarna ska känna att de har lika möjligheter oavsett kön, socioekonomisk och etnisk eller kulturell tillhörighet. Strategin har tre utgångspunkter. Den första utgångspunkten är att en hållbar utveckling i endast kan uppnås inom ramen för globalt och regionalt samarbete. Huvudfrågorna i det fortsatta globala arbetet för hållbar utveckling är naturligtvis stora områden som fredsfrågor, fattigdomsbekämpning, handel för hållbar utveckling, hiv/aids, hållbara produktions- och konsumtionsmönster, vatten, sanitet, bostäder och energi. För att säga något om detta tar jag vatten och sanitet som exempel. Det är en fråga som vi från svenskt håll har prioriterat och jobbat med på många olika sätt internationellt, till exempel genom att Sida fortsätter att stödja vatten, sanitet och hygienutbildningar i olika samarbetsprogram. Det finns också stöd till organisationer som tar fram nationella planer för integrerad vattenresursförvaltning. Detta är bara några exempel. Syftet är att nå det mål som uppsattes i , där var drivande och såg detta som en prioriterad fråga, att halvera andelen människor som inte har tillgång till tjänligt dricksvatten och sanitet till 2015. Rent dricksvatten är för oss ofta en självklarhet. Vi kan till och med välja mellan att ta det direkt ur kranen eller, som här i kammaren, dricka det ur flaska. var jag i och besökte några familjer i ett slumkvarter. De visade mig sin situation, hur de fick köpa vatten från en illegal brunn. kunde man från slumområdet se en vattenreservoar med rent vatten som ägdes av en fabrik. De hade inte möjlighet att köpa vatten därifrån. När det gällde sanitet kunde endast de i det här bostadsområdet som hade det lite bättre köpa nyckeln till ett lås som gick till utedassen. Det var bara några få förunnat. Det kändes inte så bra att efter detta åka tillbaka till hotellet som hade pool och där man också bytte lakan . Vid det tillfället kände jag skuld och skam. Då skulle jag nog också göra det, för det var nog befogat att göra det vid det tillfället. Möjligheterna var här långtifrån lika. Ett exempel på hur viktigt det är med det regionala samarbetet för att uppnå både lokala och globala mål för det är ofta en förutsättning för den globala överenskommelsen att få den här verkan lokalt är samarbetet runt . Det här gäller brett ur ett hållbarhetsperspektiv. Det handlar till exempel om den socioekonomiska situationen för många barn och kvinnor som lever i . Vi måste samarbeta för att alla ska kunna känna sig trygga och motverka det förtryck som till exempel våld mot kvinnor och barn och människohandel innebär. Det är också många frågor vi gemensamt måste lösa på miljöområdet, såsom tillståndet i . Genom ett sådant samarbete har nu klassats som PSSA-område. Nästa steg är att ta fram skyddsåtgärder för området. I detta arbete finns det många regionala samarbetsnivåer och organisationer där frågan tas upp, till exempel , , , , , Helcom och Ospar. Den andra utgångspunkten för hållbar utveckling är att den måste integreras i alla politikområden. I strategin beskrivs hur denna integration kan fördjupas och utvecklas inom åtta kärnområden, och jag väljer här ut två stycken. Under kärnområdet framtidens miljö finns giftfri miljö. Här gäller det att aktivt driva på arbetet med den nya kemikalielagstiftningen inom EU, REACH, och den globala kemikaliestrategin för att uppfylla miljökvalitetsmålet. En uppskattning har gjorts att av ämnena på EU-marknaden kan vara farliga, och av dem har testats grundläggande för farlighet. Det betyder att det när det gäller av de kemiska ämnen som används inom EU saknas god kunskap om risker. Ett annat utvalt kärnområde handlar om att begränsa klimatförändringar. Det är en fråga som diskuteras på alla nivåer. Globalt är det positivt att nu är med på arenan. Vi hoppas att även landet i väster, som står för en mycket stor del av koldioxidutsläppen, kommer att vara med vid fortsatta åtaganden. Nationellt återkommer den här frågan i debatten om handel med utsläppsrätter. Och regeringen återkommer till med en uppföljning av det svenska klimatarbetet. Om behov finns kommer då ytterligare åtgärder att föreslås. Jag ska citera förre miljökommissionären , och jag är beredd att helt hålla med henne: Kyoto är bara början. För att hejda klimatförändringarna krävs minskningar av mycket större mått. En effekt som forskare har kunnat se här i är att den svenska permafrosten tinar i takt med temperaturhöjningar, och då frigörs också metan som i sin tur spär på och ökar växthuseffekten. Detta är en global fråga som vi även måste jobba med lokalt. Jag kan här ta ett exempel från min egen kommun. Vi ägnade förra kommunfullmäktigemötet åt att just diskutera klimatfrågan och hur vårt åtagande ska se ut lokalt. Det lokala Agenda 21-arbetet är här oerhört viktigt. tog förut upp engagemanget underifrån. Det är väldigt viktigt att man tar till vara det, för det finns, och att alla involveras i sådant som även rör de här stora frågorna, som klimatfrågan. Jag vet att många kommuner nu sitter i spänd förväntan inför hur KLIMP-pengarna kommer att tilldelas. Och i de här klimatinvesteringarna är det många som är delaktiga, både företagare och kommuner och enskilda individer. Den tredje utgångspunkten är att ytterligare nationella insatser krävs för att långsiktigt värna de kritiska resurser som utgör basen för hållbar utveckling. Detta kommer vi i hög grad att återkomma till i och med att miljökvalitetsmålen snart ska utvärderas. Då kommer med all sannolikhet ytterligare åtgärder att föreslås. Men olika åtgärder kommer också i och med att andra områden behandlas, till exempel nästa ärende här om kvalitet på bensin och dieselbränslen. Flera har tagit upp de fyra strategiska framtidsfrågor som finns beskrivna i strategin som står i fokus för regeringens och alltså Socialdemokraternas politik för hållbar utveckling . Dessa fyra framtidsfrågor är miljödriven tillväxt och välfärd, god hälsa framtidens viktigaste resurs, en samlad politik för hållbart samhällsbyggande här har vi fått en ny minister i , vilket vi tycker är väldigt bra, och vi kommer också strax att få höra henne samt barn- och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle. Regeringen kommer att återkomma i dessa framtidsfrågor. En del av frågorna kommer att hamna hos oss men också i en mängd andra utskott. Det är just det som är hållbar utveckling, nämligen att man har med tanken och förslagen i alla politikområden. Sedan kan jag inte låta bli att tacka , inte för att han har skrivit så många reservationer, utan för att han lyfte fram texten i betänkandet på s. 128 som gällde samepolitiken. Den var bra. Och den står vi bakom hela utskottet. 35 () replik: Min fråga till är enkel, eller åtminstone ganska kort. Varför kunde vi inte få ett enhälligt utskottsbeslut om att naturvårdsavtal borde användas i större utsträckning vid avsättningen av skyddsvärd mark? 36 () replik: När man tittar på den frågan i ett helhetsperspektiv kan man se att mycket av skogsbrukets avsättningar har gjorts frivilligt , kan man läsa. Det finns också sådana som är som naturreservat, och så finns det även de som är civilrättsliga och har civilrättsliga avtal. Just nu tycker vi att vi vill se om det ska vara den här balansen. Vi kommer att ta upp det och diskutera det mer sedan när man ska utvärdera miljömålen och se om de kommer att nås. Men just nu står vi bakom den fördelning som är . 37 () replik: När det gäller nära hälften av marken är det inte frivilliga åtaganden utan tvingande åtaganden. Och många av de värden som vi vill skydda har växt fram genom privat ägande i generationer. Varför ska vi inte bygga på detta goda, den drivkraft som finns hos många människor? Varför måste staten slå med det hårdaste verktyget och tvångsinlösa mark? Jag har flera exempel från verkligheten där länsstyrelser har gått mycket hårt fram, och jag har mött dessa människor som är väldigt olyckliga. Staten skulle lika väl ha kunnat beslagta deras hus eller deras bil. Det anser vi inte vara en rimlig åtgärd, men när det gäller mark är det helt okej. Jag förstår inte varför inte och i ökad utsträckning vill använda människors egna engagemang genom att använda naturvårdsavtal, som är ett avtal mellan staten och markägaren. Markägaren får ett ansvar, ett fortsatt ansvar, kanske ägande eller åtminstone ett vårdande av detta utan att staten går in och gör hela alltet. talade sig varm för underifrånperspektivet i klimatpolitiken till exempel. Varför är det så ointressant när det gäller den biologiska mångfalden? Den frågan vill jag ställa. 38 () replik: lägger orden i min mun. Så tycker jag inte. Jag tycker inte att det är ointressant. Jag ser också, när jag tar del av siffror och pratar med markägare, att mycket av marken har avsatts frivilligt, så jag vet att det finns ett intresse hos många markägare och att de faktiskt ser de här värdena. Det som man vill titta på lite mer är om det är på de här frivilliga avsättningarna som också den biologiska mångfalden finns. Man kanske vill kvalitetssäkra de som är helt frivilligt avsatta. Sedan gäller det balansen mellan de civilrättsliga och nationalparkerna. Det finns ju faktiskt civilrättsliga, så det är inte så att det inte finns något intresse alls. Men balansen där emellan vill vi återkomma till. Just nu står vi fast vid det som man har lagt fast i budgeten. Det är det som vi ställer oss bakom . 39 () replik: Avvecklingen av innebär ett ökat tryck på import av elektricitet till vårt land. Den elen produceras främst i danska, tyska och polska kolkraftverk, också i finska och ryska kärnkraftverk. Produktionen i kolkraftverken och oljekraftverken innebär kanske hundratusentals tons ökning av utsläppen av koldioxid i vår region. Hållbar utveckling kan vi enbart uppnå i globalt och regionalt samarbete. Tycker att den avveckling av kärnkraften som har bedrivits och kommer att bedrivas genom beslutet om är ett bra uttryck för hållbar utveckling? 40 () replik: Ja, jag tycker att det har gått bra och ganska långsamt från att vi beslutade att vi skulle avveckla kärnkraften . Det har inte varit någon högre hastighet på själva avvecklingen. Men man kanske är besviken och tycker att det under den tiden skulle ha hänt ännu mer med andra energikällor som mer är uthålliga energikällor. Jag kan inte se att kärnkraftselen passar in under rubriken långsiktigt hållbar utveckling och att det är en miljömässigt bra energiform. Det ser man när man besöker ställen där man ska förvara utbrända kärnbränslen och tänker på hur man ska ta om hand byggnader och allt runtomkring. Det kan jag inte se som hållbart . 41 () replik: Kärnkraften har vi ju med dess problem. Jag inser det, både med brytning, produktion och förvaring. Men att utan miljökonsekvensanalyser och utan ordentliga ekonomiska analyser fatta beslut som innebär att vi skapar nya problem förutom dem vi redan har med kärnkraften, nya problem med mängder av mer utsläpp av klimat- och växthusgaser som vi ju är ense om är ett mycket stort hot mot vår framtid. Med de skrivningar som finns om att det är globalt och regionalt som förutsättningarna skapas för hållbar utveckling kan jag inte begripa hur kan se att den typen av åtgärder som avvecklingen av utan miljökonsekvensbeskrivningar och ekonomiska beskrivningar kan vara ett bra uttryck för hållbar utveckling. 42 () replik: Jag är helt övertygad. Det här är ju politiska beslut naturligtvis. Då måste man tala om vad man verkligen vill och inte sladda för mycket. Det gäller klimatfrågan, precis på samma sätt som det gäller avvecklingen av kärnkraft. När man bestämmer sig är det lättare för dem som arbetar med alternativen att veta att de är möjliga och att de kommer att bära sig ekonomiskt. Jag tycker inte alls att det motsäger det lokala och regionala perspektivet. I min region som är en jordbruksregion vet jag att det är många som väntar på att verkligen få ta itu med att producera förnyelsebar energi och kunna använda den i mycket större omfattning. Det görs också. Det lokala engagemanget när det gäller energifrågorna är det inget fel på. Det tror jag inte blir sämre i och med att vi kommer att avveckla . Det kan jag inte se. 43 () replik: Jag kommer att fortsätta där började. Jag tror att det här är den mest väsentliga miljöfrågan vi har på jorden just , nämligen klimatpolitiken. har olja, kol och gas i vår värme- och energiproduktion. Den här propositionen innehåller många skrivningar om energiproduktion och värme och att man ska effektivisera och så vidare. Jag tycker att det är bra. Jag har absolut ingenting emot det. Men man tar inte, som jag tycker, det konsekventa beslutet, nämligen att före allting annat sätta avvecklingen av gas, olja och kol för både energi- och värmeproduktion. Jag hade ett antal yrkanden som just gick ut på att man sätter detta som sitt första mål. Man sätter upp strategier för avvecklingen av olja, gas och kol. Det har naturligtvis konsekvenser, till exempel för kärnkraften som energikälla . När man säger hållbar utveckling handlar det ju just om utveckling. Det betyder att det vi prioriterar inte är det man prioriterar för 150, 200 eller . Man måste ju verka här och . 44 () replik: Det som vi behandlar nu är en skrivelse för att redovisa i stort sett vad man har gjort när det gäller hållbar utveckling. Det är en skrivelse som vi har beställt från . Det här är ju ingen energiproposition. Det är utgångspunkten. Så alla skarpa förslag när det gäller energifrågor, där vi faktiskt samarbetar med ett parti inom alliansen dessutom det kan jag säga återkommer vi till för avvecklingen av . Vi kommer att få diskutera mycket framöver, kan jag tänka mig. Jag vill ändå svara på frågan. tar upp det långa och det korta perspektivet. Ja, jag tror att hållbar utveckling handlar både om det korta och det långa perspektivet. I det korta perspektivet tycker vi nu att det är läge att förbereda och avveckla och att försöka att med all kraft fasa in främst förnyelsebar energi naturligtvis. I det långa perspektivet hoppas vi också kunna fasa ut och kommer att komma med förslag om det framöver olja och gas, de fossila bränslena, och allteftersom byta ut dem mot förnyelsebara energikällor. Det är naturligtvis både ett långsiktigt och ett kortsiktigt mål. 45 () replik: Problemet, , är att ni sätter avvecklingen av kärnkraften före avvecklingen av olja, gas och kol. Jag bor i en region där man snart planerar ett nytt stort naturgaskraftverk som en följd av bland annat avvecklingen av . Det är inte bara som vi pratar om att avveckla. Regeringen pratar om att avveckla all kärnkraft och om en livslängd på kärnkraftverk. I ITPS beräkningar är det helt tydligt att efter 2010 sticker kurvorna på koldioxidutsläpp i det här landet uppåt om vi ska klara att ha en energiproduktion för industrins villkor. Det är mycket märkligt att kärnkraften skulle vara ett hinder för infasningen av ny energi när det finns kol, olja och gas att plocka bort. Det är mycket dyrare energiråvaror. Det som går bäst bland de nya energisorterna är biobränsle. Biobränsle måste vara perfekt just för att plocka bort kol, olja och gas. 46 () replik: Jag sade i mitt anförande att vi kommer att fortsätta att diskutera klimatfrågan. Jag sade också att jag är övertygad om att vi kommer att få lägga fram ytterligare skarpa förslag. De åtgärder som vi har kommit med räcker inte, utan vi kommer att få fortsätta. Jag tycker inte att man kan försvara den ena uthålliga energikällan mer än den andra. Jag tycker att man måste ta tag i båda. Där är vi inte helt överens. Vi är dock överens om att vi måste fasa ut de fossila bränslena, eftersom det inte är något hållbart, och att man ökar de förnybara. Jag ser inte att kärnkraften är en förnybar energikälla. 47 () replik: Jag har inte tänkt ta upp frågan om kärnkraft. I alla partier är vi överens om att vi står inför ett antal utmaningar. Klimatfrågorna är en tydlig utmaning. Precis som jag lyfte fram i mitt anförande och som också lyfte fram är det lokala underifrånperspektivet mycket viktigt. Jag delar inte synen att man gör särskilt mycket och att det finns ett underifrånperspektiv i arbetet med hållbar utveckling. Majoriteten har chans att ändra på det . Det har skett mycket arbete lokalt historiskt sett i med Agenda 21-planen. Det har också skett mycket arbete lokalt kring de lokala miljömålen . Hur kan tänka sig att plocka upp de lokala idéerna och tankarna och det lokala engagemanget och kraften under utformningen av vår framtida klimatpolitik, men också när vi ska revidera miljömålen? 48 () replik: Det som förut var lokala investeringsprogram och har gått över till KLIMP, tycker jag är ett sätt. Jag har märkt både i min egen kommun och i andra hur mycket man jobbar med de här programmen. Man samverkar också mellan kommun, företag och individer för att hitta bra projekt. Jag hoppas att man, även om man inte skulle få pengar från staten, tycker att idéerna är så bra att det är värt att köra i alla fall. Det kanske är ojust att ta upp detta med , eftersom han inte satt i samma kommitté, men där hade vi mycket diskussioner om underifrånperspektivet. Vi socialdemokrater tyckte faktiskt att man från nationellt håll skulle stödja det ideella arbetet. Det var inte helt överens med oss om. Det tyckte vi var synd. Man sade att arbetet kommer att bedrivas ändå. Om kommer med konkreta förslag kan jag gärna ta ställning till dem och kommentera dem. Vi är alltså överens om att det lokala arbetet är oerhört viktigt för att de globala ändringarna ska ske. 49 () replik: Det lokala arbetet är viktigt, men det handlar också om vilka signaler man skickar. Man kan inte styra fram ett underifrånperspektiv genom att styra upp hur man ska bli delaktig. Det handlar om signaler. Vilka signaler är du beredd att skicka kring hur de lokala miljömålen kan plockas upp i arbetet framöver? Jag delar uppfattningen om KLIMP. Jag och tycker att det är bra. Men jag ser en risk med det . KLIMP är tidsbegränsat. Det finns ingen långsiktighet i det arbetet, enligt min uppfattning. Jag skulle gärna se att man förlängde arbetet med KLIMP. Det har vi från lagt fast i vårt budgetförslag och tillfört pengar. Det är en sådan fråga som vi får anledning att återkomma till framöver, bland annat när vi ska anta vår budget. 50 () replik: Jag tycker också att det är intressant att fortsätta att diskutera med om kommande lösningar på miljöområdet och hur vi tillsammans stimulerar det lokala miljöarbetet. Med tydliga signaler menar jag inte att vi ska bestämma allting ovanifrån.