prot · GR0960 · 2004-01-29 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2003/04:248 Till Interpellation 2003/04:248 av () om åtgärder riktade mot familjen för att förebygga brott och förstärkning av samhällets värdegrund Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 3 § Svar på interpellation 2003/04:215 om utveckling och tillväxt i nordöstra 1 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att främja utveckling och tillväxt i nordöstra . Bakgrunden till frågan är minskningar av sysselsättningen på arbetsplatser i , , , och . Låt mig först säga att jag naturligtvis känner för de berörda personer som drabbas eller hotas av arbetslöshet med anledning av dessa åtgärder. Regeringen bedriver en aktiv politik för att öka den ekonomiska tillväxten och stödja en mer positiv regional utveckling i alla delar av landet. Denna politik bygger främst på ett ökat lokalt och regionalt engagemang för att ta till vara de olika tillväxtmöjligheter som finns i hela landet. Regeringens och min roll är främst att nationellt prioritera statliga åtgärder och se till att regelverket möjliggör, stöder och underlättar en lokal och regional utveckling. Regionala tillväxtprogram är viktiga verktyg i det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Sådana ska genomföras i alla län. har regeringen beslutat att fördela sammanlagt i anslag till länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan för åtgärder inom den regionala utvecklingspolitiken . Medlen ska användas för att stimulera hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. Pengarna är betydelsefulla resurser för insatser inom de regionala tillväxtprogrammen och olika strukturfondsprogram. Regeringens beslut innebär en ökning av anslagen till jämfört . i fördelades och fördelades . som helhet har en god konjunkturutveckling. Kollektivtrafiken är förbättrad och närheten till utnyttjas på ett bra sätt. Det är viktigt att kommunerna i nordöstra fortsätter att bedriva sitt arbete med att utveckla näringslivet. Jag både tror och hoppas att vi med gemensamma insatser kommer att skapa en positiv utveckling i nordöstra . Jag kommer givetvis att följa utvecklingen noga. 2 (): Jag tackar ministern för svaret och ser fram emot att i debatten också få en precisering av regelverkets betydelse för regional och lokal utveckling. Låt mig göra några nedslag i verkligheten. I är garnisonen nedlagd. Av de 250 utlovade ersättningsjobben har det bara kommit 75, och 50 av dem hotar nu att försvinna om inskrivningsmyndigheten och tingsrätten försvinner. Man kan säga att centraliseringsspöket slår till igen. Så har vi Eftec, som tillverkar rostskydd. Den industrin har funnits på det forna garnisonsområdet, men flyttas verksamheten till ett av EU subventionerat stödområde i . I en första omgång ger EU 6 miljoner i flyttbidrag. Det finns anledning att fråga sig varför EU går in och ger bidrag till flyttning av en verksamhet, som har framtiden för sig i en hårt drabbad region. Borde inte ta initiativ till att ändras så att det som sker i inte kan upprepas? Och när kommer de utlovade ersättningsjobben till ? Sedan har vi , avflyttningskommun. har kommunens befolkning minskat från 15 000 till 14 000 invånare. Någon har sagt att denna kommun kommer att bli . Det händer ibland att regeringen omlokaliserar eller nyinrättar statliga myndigheter. Kanske kan man tänka sig att kommer att få en sådan myndighet. Vi har med svåra problem i den kommunala ekonomin. Lärare sägs upp, och ett av kommunens äldreboenden måste stängas. varslar om avskedande av 175 personer. Kommunens kostnader ökar på många områden. Låt mig ge ett exempel. När lagen om stöd och service till funktionshindrade, LSS, antogs fick kommunen löfte om att den helt skulle statsfinansieras. Statens utgifter blir dock högre än beräknat, och ska kommunerna ta dessa kostnader. För Osbys del innebär det att kostnaderna för LSS successivt kommer att öka till 14 miljoner . Har inte LSS blivit en alltför tung börda för kommunerna? Så kommer vi till med dess livsmedelsindustrier, Swedish Meat och , som får dra ned på verksamheten. Det drabbar ca 200 personer. Importerade köttprodukter hotar att slå ut en stor del av svensk livsmedelsindustri, vilket får svåra följder även för svenskt lantbruk. Om inte lantbruksprodukterna behövs kan lantbrukaren inte bruka jorden, och det öppna landskapet försvinner. lovade statsministern att han skulle sänka dieselskatten, den dieselskatt som är högst i hela . Kan inte ministern påminna statsministern om att det nu är dags att lyfta av den för lantbrukare tunga ryggsäcken? 3 (): behöver en ny tillväxtpolitik. Det visar inte minst den allvarliga utvecklingen på arbetsmarknaden. Det ser ut som om vi håller på att vänja oss vid att ha sju åtta procents arbetslöshet i det här landet. Men tillväxt byggs också upp av de svenska regionernas tillväxt, och därför är det viktigt att titta på de lokala och regionala förutsättningarna för tillväxt så att man upptäcker, tar till vara och utvecklar dem. Här har en speciell situation med den kraft som finns där och som ger det möjligheter till att bli en tillväxtmotor i . Det handlar om Öresundsintegrationen, den högre utbildningen, det forskningsintensiva företagandet och mycket mer. Men det är också viktigt att hela växtkraft tas till vara, och i ljuset av det är interpellation mycket viktig. I en analys av hur tillväxten i MalmöLund-området sprids till övriga har man kunnat konstatera att tillväxt i sprider sig till den nordvästra delen av , till . Däremot får den inte någon effekt alls på nordöstra tillväxt. Om det skapas tusen nya jobb i MalmöLund-området sprids den effekten till nordvästra så att ungefär tusen nya jobb också skapas där. Men det ger inga nya jobb i nordöstra . Arbetsmarknaden där påverkas alltså inte av effekterna i MalmöLund. Jag tror att detta är den viktigaste faktorn man måste fundera över, det vill säga varför det är på det sättet. Man måste också fundera över vad man kan göra för att förändra situationen. Vad kan vi göra för att få spridningseffekter också till nordöstra ? De undersökningar som gjorts pekar på två huvudfaktorer. Den ena är utbildningsnivån i nordöstra . Den skiljer sig alltför mycket från den i nordvästra och det sydvästra . Den andra är infrastrukturen. En tredje faktor tror jag är det allmänna företagarklimatet, som måste bli bättre. För att bryta den utveckling som inte ger någon spin-off-effekt till nordöstra måste man vidta åtgärder på flera plan, precis som ministern tidigare var inne på. Det handlar om att kommunerna måste ta sitt ansvar med satsning på utbildning och attraktivt boende. Det handlar om att regionen måste göra sitt. Men det handlar också om att staten måste bidra med sitt och ta sitt ansvar. För staten handlar det såvitt jag kan förstå framför allt om det allmänna företagarklimatet och infrastruktursatsningar. Här är E 22:an den absolut mest avgörande faktorn. Jag har sagt det förut i kammaren, och jag återkommer gärna till det. Ska man ta tillvara den tillväxtkraft som finns i MalmöLund-området är det otroligt viktigt att man också har en bra väg upp till nordöstra . Jag skulle därför vilja fråga biträdande näringsministern: man ge besked om att E 22:an ska skyndas på? Den julöverenskommelse som gjordes mellan samarbetspartierna innebär möjligen att E 22:an kan skyndas på. Jag läste en om . Han går där ut och lovar att den överenskommelse som gjordes i julas innebär att man nu kan snabbutbygga . Kan ministern göra en liknande utfästelse om E 22:an? Innebär julöverenskommelsen att pengar frigörs så att man kan skynda på och därmed se till att spridningseffekter uppstår så att när tillväxt skapas i MalmöLund den också kan spridas till nordöstra ? 4 Statsrådet (): pekar på en rad olika frågor som egentligen inte är unika för nordöstra . Det är hög arbetslöshet i kommunerna, och många kommuner har det kämpigt ekonomiskt. Det är äldreboenden som får stängas eller ibland dagis som får stängas. Det är en bild vi känner igen i väldigt många av 289 kommuner. Att vi gör det hänger ihop med att vi har en lågkonjunktur i vårt land och i väldigt många andra europeiska länder. Det påverkar statens möjligheter att kunna agera och kunna leva upp till löften. Det påverkar kommunernas möjligheter att kunna garantera den vård och omsorg som de tycker är viktig. Oavsett om man har en kommun med en positiv befolkningsutveckling eller en negativ befolkningsutveckling måste alla kommunpolitiker alltid försöka att anpassa sin organisation och sina utgifter efter de invånare som bor där. Bilden är smärtsam på många sätt. Men den är inte unik för nordöstra . Sedan finns det en rad andra frågor som pekar på. Det är skattefrågor och mycket annat. Jag får hänvisa till ansvariga ministrar. Jag vill kommentera en viktig del som tog upp. Det gäller frågan om statsstödsregler och EU:s policy för hur vi kan använda strukturfondspengar till att stimulera företag i glesare delar av olika länder eller i eftersatta områden. Just nu är vi inne i en diskussion om hur vi ska reformera strukturfondspolitiken. väntar vi ett förslag från kommissionen om hur den ser på arbetet med strukturfonderna. En av de frågor som vi har drivit kopplat till både strukturfonderna och statsstödsreglerna är just den svåra balansgången. Vi ska å ena sidan använda EU:s pengar till att utjämna skillnader mellan länder. Det gäller ekonomiska och sociala skillnader. Men vi ska å andra sidan inte använda EU:s pengar för att missbruka en konkurrens och hamna i en situation där företag flyttar etableringar från ett EU-land till ett annat för att maximera sitt bidrag. Det är en olycklig och oacceptabel utveckling. Vi driver aktivt diskussionen om hur reglerna för statsstödsfrågorna och strukturfondspengarna ska kunna förändras så att de både har ett folkligt stöd och lever upp till deras syfte och vad som var tanken. Men vi ska minimera riskerna för att enskilda länder eller enskilda företag ska kunna missbruka dem. Om de gör det undergräver vi förtroendet för hela medlemskapet i EU. Det vill vi inte göra. Det är en spännande diskussion. måste vara aktivt när det gäller de nya reglerna. Jag delar mycket av det som pekar på. Precis som är jag väldigt optimistisk inför möjligheter att vara en stor motor för utveckling. Det gäller för hela regionen runt . Men det ska också vara en viktig tillväxtmotor för vårt land som den stora faktiskt är. Här ser vi hur arbetsmarknaden integreras alltmer mellan och och hur sakta, sakta växer ihop på ett sätt som är till nytta för oss alla. Det är då olyckligt att se att det är just nordöstra som inte följer med i den integrationen i lika hög utsträckning som den västra sidan. har vi kommit en bit på väg i de infrastrukturförhandlingar som vi håller på med. nämnde själv det julpaket som vi var överens om. Vi kommer att också presentera resten av helheten. Men det är inte möjligt för mig att peka ut andra riktade objekt som vi kommer att prioritera. Däremot kan jag se att när det gäller just E 22:an händer det väldigt många saker. Vi har precis invigt en ny sträckning från till . pågår också byggnaden av en ny sträckning på vid . Här pågår ett arbete som är viktigt. Syftet med det arbetet är naturligtvis att använda infrastrukturen som en viktig motor för att bygga ihop olika delar. 5 (): Jag ser att också bostadsministern har kommit till kammaren. Det kanske är lite av tankeläsning, eftersom jag skulle vilja ta upp byggandet. Det låga byggandet slår inte bara mot byggjobbare utan också mot byggföretag. 800 skånska byggjobbare går arbetslösa. Av dem bor 200 i nordöstra . Hur kan man åtgärda detta? Man kanske i väntan på konjunkturuppgången kan använda politiska instrument, till exempel sänkt moms på byggande och att återinföra ROT-bidraget. Det bidraget fanns och genererade 15 000 nya årsarbeten. Byggarbetslösheten och svartjobben minskade, skatteintäkterna ökade, och nettoeffekten blev positiv för både staten och kommunerna. Vi håller på att få ett underhållsberg av lägenheter som behöver repareras. Hur ser ministern på möjligheten att återinföra ROT-avdraget som en tillväxtmotor? tog också upp kommunikationsmöjligheterna som en grundförutsättning för att människor och företag ska kunna verka i hela landet. Det är naturligtvis viktigt att någonting händer med E 22:an. Kan ministern tänka sig någon form av alternativ finansieringslösning för att det ska gå snabbare? Utomlands är det vanligt med att man har en sådan alternativ finansiering av infrastruktur. Man kan göra så att vägsatsningar amorteras antingen genom anslag över budgeten eller med hjälp av avgifter. I gårdagens kunde man läsa: Tåg ger mer framtidstro än högstämt prat. kom signaler om att intercitytrafiken mellan och kommer att dras in i samband med tidtabellsskiftet . Det berör många arbetspendlare till och från , och . Det är inte så inspirerande att behöva åka buss till arbetet när järnvägen går förbi. Just i vore det viktigt om tågen kunde stanna också i fortsättningen. Det är just där som många människor går ut i arbetslöshet. Så vill jag påminna om min fråga om ett förenklat regelverk som en möjlighet till tillväxt i olika regioner. debatterade tillväxt här i kammaren med statsministern. Då hade han ingenting att säga om Simplexgruppen. Den har trots arbete inte lyckats minska regelmängden. Han sade ingenting om de skatter som försvårar företagandet och ingenting om företagarnas sociala trygghet. är vi en bit in på det nya året. Jag undrar om ministern kan säga någonting om det som statsministern inte ville ta upp i debatten. Det gäller den oerhört viktiga frågan: Hur kan vi få ett bättre klimat för de små och medelstora företagen? Där finns en god förutsättning för tillväxt i olika delar av landet om vi kan uppmuntra små och medelstora företag. 6 (): Det är viktigt att den här debatten inte blir alltför negativ. Nordöstra är en alldeles underbar del av världen. Det är kanske också därför som det är så viktigt att få fart på tillväxten så att människor har en chans att bo kvar och leva sitt liv där. Jag noterade med tillfredsställelse att vi snart , tror jag att ministern sade ska få besked om utbyggnad av . Jag hoppas att det är ett positivt besked, och jag hoppas också att detta är redan inom en minut, när det är ministerns tur att får ordet igen. Om finansminister kan gå ut och säga att julöverenskommelsen innebär att väg 73 snabbt kan byggas ut så är det inte orimligt att biträdande näringsministern kan gå ut och säga att E 22:an snabbt kan byggas ut. Låt oss också påminna om att den utbyggnad som har skett KristianstadFjelkinge om inte jag minns fel faktiskt har skett genom att kommuner och regioner har gått in med pengar. Det är en sorts alternativ finansiering, som var inne på tidigare. Släpp loss den möjligheten i stället och se till så att inte bara kommuner och regioner utan också företag kan gå in och finansiera! Det är viktigt om vi ska få fart på utbyggnaden. Man ska också komma ihåg att regeringen och inte har något trollspö. Det finns inga trollformler som får fart på tillväxten vare sig i eller i eller in i nordöstra delen av , utan det som behövs är just en mångfald av olika åtgärder. Där har olika verksamheter olika ansvar. Där har kommunerna sitt ansvar, regionerna sitt och regeringen sitt. Jag tror att varken jag eller begär att ministern ska svinga ett trollspö. Det enda vi begär är att få några besked. Det här med inskrivningsmyndigheten tycker jag att ni ska ta med er tillbaka till regeringen. Tar man väck den från så tar man också väck underlaget för en tingsrätt. Man ska skynda på utbyggnaden av . Det är allt vi begär. Vi begär inga trollformler. 7 Statsrådet (): Vi tar med synpunkterna på de statliga myndigheternas representation över landet tillbaka till . Vi hade ett antal interpellationsdebatter här och som handlade just om den fördelning som finns av de statliga myndigheterna sett till befolkningen över landet. Jag tror att deltog i en debatt om detta. Efter den genomgången vet vi att är ett av de län som är underrepresenterade när det gäller andel statligt anställda. är inte det allra värst underrepresenterade länet långt därifrån men är ett av de län som är underrepresenterade. Detta ligger med i regeringens arbete när vi nu ska omorganisera eller nyetablera statliga myndigheter och verk. Vi kommer att vara tuffare än vad vi har varit tidigare, och vi kan också vara det eftersom vi nu har en verklig bild tack vare Statskontorets kartläggning. När det gäller infrastruktur så var det julpaket som vi presenterade ett sätt att hitta alternativ finansiering där vi lånade via Riksgälden. Ett annat sätt är det som pekar på där kommuner och län går in och förskotterar. Det gör att vi kan starta byggen lite tidigare än i de planer som till exempel har. Sedan får kommunen tillbaka pengarna. Vi har också andra typer av alternativ finansiering till exempel , som vi ska ta ut avgifter på, eller . Jag är principiellt positiv till att titta på var det är möjligt och var det är önskvärt att hitta den typen av alternativ finansiering. Det kommer vi att göra. Men vi gör också det som finansministern var inne på när han pekade ut väg 73. Den vägen är nämligen en länsväg. När vi nu gör en överenskommelse om infrastrukturpropositionen ska vi också fördela länsanslagen till alla län och samverkansorgan. I en del av länen kommer vi då att peka ut viktiga vägar som ska byggas med hjälp av de länspengarna, och väg 73 är en sådan väg. Det är alltså inte bara de nationella vägarna som vi fattar beslut om. var ju också inne på infrastrukturens och kollektivtrafikens viktiga roll. Här skulle jag vilja lyfta fram som ett positivt exempel när det gäller kollektivtrafiken. Där har ni arbetat aktivt med att knyta ihop olika kommuner och vidgat arbetsmarknaden för alla enskilda. Den utvecklingen ska vi fortsätta att stimulera. Här är det viktigt att alla aktörer både regionala och lokala och självfallet också nationella är med och bidrar på ett positivt sätt. Vi gör mycket just nu när det gäller regelförenklingar. Den enhet på departementet som kallas för Simplexenheten granskar regelbundet, , ny lagstiftning i ett förenklingsperspektiv. Det är ett viktigt arbete, men det går inte alltid tillräckligt fort. Vi måste göra fler saker. hade en träff med alla myndighetschefer med anledning av att regeringen nu har gett också våra myndigheter och verk ett uppdrag att på sina områden komma tillbaka till regeringen med förenklingsförslag. Vi gör alltså vad vi kan också på myndigheterna och verken för att underlätta kontakter med enskilda medborgare och företagare. pågår också det arbetet inom myndighetssfären. Vi använder alltid arbetsmarknadspolitiken som en konjunkturanpassad åtgärd. har vi använt ROT-bidragen som ett sätt att lätta på trycket bland de många arbetslösa. var en oerhört viktig satsning vid den förra stora lågkonjunkturen. Där gav vi människor chans att gå från öppen arbetslöshet till att vidareutbilda sig. Principiellt kommer vi att fortsätta att arbeta med att arbetsmarknadspolitiken ska vara en hjälp till en omställning. 8 (): Jag tycker att debatten klart har visat att det finns vissa saker i ett grundrecept för ökad tillväxt. Det är enklare regler för de små och medelstora företagen, bättre kommunikationer och att man stoppar centraliseringar och nedläggningar. Jag tror att den offentliga sektorn har stor betydelse. Om den bildar mönster genom sitt sätt att centralisera och lägga ned verksamheter så smittar det av sig på den privata sektorn. Då minskas också förutsättningarna för ökad tillväxt inom nordöstra , och inte bara där utan i hela landet. Det är viktigt att den regionala klyvningen av landet inte fortsätter. Här har regeringen och ministern ett stort och viktigt ansvar. Jag förstår att det känns tungt och svårt att hantera de frågorna, men måste det vara stimulerande att få syssla med just tillväxt. Det är ju en viktig framtidsfråga. Jag vill passa på att hälsa ministern välkommen till en studieresa i ett vårfagert nordöstra . Vi som bor där vill gärna visa denna del av , och vi vill få tillbaka tron . Men då behöver vi förståelse och hjälp. Jag tackar för en intressant debatt på ett område som jag tycker ligger en bit från de sociala och kulturella frågorna som jag mest ägnar mig åt. Men eftersom jag bor i regionen så vill jag väcka ministerns uppmärksamhet när det gäller hur vi har det just nu i nordöstra . Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2003/04:225 om ökad tillväxt i 9 Statsrådet (): har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att också ska ges en rimlig chans att utvecklas positivt, och därigenom få ökad tillväxt både regionalt och i landet i övrigt. Inledningsvis vill jag säga att regeringen är minst lika angelägen som att tillväxten tar fart såväl i som i resten av landet. Det finns inte någon enkel, förlösande åtgärd eller politisk reform som kan genomföras för att tillväxten i ett slag ska stiga i höjden. Det handlar i stället om många olika saker: offentliga finanser, låg inflation och låga räntor, utbildningssatsningar, investeringar i forskning och utveckling, infrastruktur, entreprenörskap, öppenhet mot omvärlden och väl fungerande arbetsmarknad och institutioner är några faktorer som påverkar ett lands tillväxtförutsättningar. När det gäller utjämningssystemet så pågår en minst sagt intensiv debatt kring det förslag som har lämnat. Utredningen är nu ute på remiss och bereds i . Min självklara inriktning är att de förslag som regeringen kommer att lämna ska vara väl avvägda när det gäller olika kommuners situation. Det nuvarande utjämningssystemet är säkert inte perfekt; utrymme för förbättringar finns alltid. Däremot delar jag inte uppfattning att det är tillväxtfientligt. När det gäller åtgärder som mer direkt berör bostadssektorn så finns mycket som gjorts och annat som är på gång. infördes ett särskilt investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder som kompletterades med en särskild investeringsstimulans, som i praktiken reducerar mervärdesskattesatsen på byggande av mindre hyresbostäder och studentlägenheter till . I budgetpropositionen /04 finns förslag om att reglerna för de statliga kreditgarantierna till ny- och ombyggnad av bostäder ska ändras så att marknadsvärdet ska ligga till grund för storleken på den beviljade kreditgarantin. Detta kommer förhoppningsvis att underlätta kapitalförsörjningen för bostäder som byggs i attraktiva lägen i landet. Från införs bestämmelser om tredimensionell fastighetsindelning, något som till exempel underlättar uppförande av våningsplan för bostäder ovanpå befintliga byggnader med lokaler för handel eller kontor. Landshövdingen i har presenterat en rapport om hur bostadsbyggandet kan öka i länet. Rapporten innehåller också en del närliggande förslag som rör bland annat infrastrukturinvesteringar och miljöfrågor, som i likhet med ett förslag om infrastrukturinvesteringar med kopplingar till bostadsinvesteringar nu bereds inom . En utredning om reformering av bruksvärdessystemet har tillsatts efter förslag från , Fastighetsägarna och . Utredaren ska bland annat överväga om det bör införas särskilda hyressättningsregler för nybyggda hus. Vidare arbetar en kommitté med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen. Behovet av att förbättra förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande ska särskilt beaktas av kommittén. Kommittén ska presentera ett förslag till åtgärder som kan effektivisera beslutsprocessen, inklusive instansordningen för överklagande samt möjligheten att överklaga. Det inom inrättade Byggkostnadsforum har visat att man genom ny teknik, effektivare produktionsmetoder, nya entreprenad- eller upphandlingsformer och alternativa inköpsvägar kan få ner såväl bygg- som boendekostnaderna utan att göra avkall på kvaliteten.