prot · GS0937 · 2004-11-25 00:00:00 — Därför väger vi inte för att se vilken reservation som är tyngre av den ena eller den andra, utan vi tar nr 1. Den här gången tycker jag också att nr 1 eventuellt var den tyngsta. Men hade numreringen varit omvänd så hade vi tagit den andra. Så enkelt är det! När det gäller straffskalan är det nog inte så att vi kommer att kasta alla i fängelse. I Socialdemokraternas använder man inte straffskalan på det sättet i något fall utom vid narkotikabrott. Vid grov misshandel och så vidare lägger man i stort sett alltid i stort sett av alla dömda i den undre straffskalan. Det finns en enda anledning till att vi vill ha fängelse i straffskalan, nämligen att det skulle vara lättare att komma åt och utreda vid misstanke om de här brotten. Då tillåter ju den svenska lagen lite tvångsmedel. 208 () replik: När jag pratar om reservationerna så hävdar jag att de egentligen är onödiga. Om det skulle visa sig att det behöver förändras i straffskalor så återkommer en socialdemokratisk regering till det i de här sammanhangen. Egentligen tycker jag att bägge reservationerna är onödiga eftersom vi i grunden är överens om det här. Men jag förstår att är grälsjuk så här på kvällskröken. 209 () replik: Jag är inte ett dugg grälsjuk. Dessutom ska jag passa SJ:s tåg, men det är gott om tid. Hur som haver föreslog den utredning som låg till grund för den första penningtvättslagen att det skulle vara fängelse i straffskalan. Då gjordes bedömningen att det inte behövdes. Men världen har förändrats lite . Penningarna flyter lite lättare över gränserna och de som håller på med den ekonomiska brottsligheten är lite mer förslagna. Därför kanske man behöver ta i lite hårdare för att komma åt dem. 210 () replik: Som det står i betänkandet har vi inget underlag för det här. Trevlig resa, ! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Ändringar i mönsterskyddslagen Föredrogs lagutskottets betänkande 2004/05:LU2 Ändringar i mönsterskyddslagen (prop. 2003/04:177). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 18 § Diskriminering inom det sociala området på grund av sexuell läggning Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2004/05:AU2 Diskriminering inom det sociala området på grund av sexuell läggning (prop. 2004/05:22). 211 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 2, men jag står självfallet bakom också reservation nr 3. Diskriminering är ett kusligt ord. Det står för så många kusliga attityder och handlingar. En del människor gör det medvetet de gör medvetet andra människor illa. Andra gör sina medmänniskor illa helt omedvetet. Men det är lika förkastligt. Man brukar säga att fördomar är den okunniges bibel. Det man inte förstår sig på blir man rädd för, och det är väl det som mycket av det här handlar om. Därför krävs det ökad kunskap om de här frågorna hos hela vår befolkning. De som drabbas av diskriminering har svårt att försvara sig. Man blir dömd för den man är, och inte för det man gör. Man kan ju inte göra någonting åt vem man är om man är kvinna eller man, heterosexuell eller homosexuell, vit eller svart, svensk eller utlandsfödd, frisk eller funktionshindrad, eller . Det finns så många schatteringar i vårt samhälle och alla ska ha rätt att känna sig trygga. Det vi behöver är mer tolerans och empati . är det många som blir illa behandlade inom på grund av sin sexuella läggning. Det känns nödvändigt att redan nu ändra denna gällande lag. Dagens ärende gäller därför en komplettering av lagen om förbud mot diskriminering. Den ska också gälla diskriminering på det sociala området på grund av sexuell läggning. Det gäller socialtjänst, färdtjänst, riksfärdtjänst, bostadsanpassningsbidrag, socialförsäkring och anslutande bidragssystem, arbetslöshetsförsäkring, hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet. Vi moderater har framhållit att vi förordar att det införs en sammanhållen, enhetlig och tydlig lagstiftning mot diskriminering. De lagar som gäller och som kompletteras efter hand har tillkommit . Även om man kanske har menat samma sak kan det uppstå oklarheter om hur lagarna ska tolkas. Det har väl att göra med att man väljer olika ord. Därför tycker vi att det är så viktigt med en enda lag. Det behövs ett tydligt diskrimineringsskydd för en människas integritet oberoende av diskrimineringsgrund. Därmed sänds också en tydlig signal om att all diskriminering är att bedöma som lika viktig från lagstiftarens sida. Framför allt kommer en sammanhållen lag att ge en tydlighet och att bidra till att lagen blir allmänt accepterad. Vi moderater vill också, i och med att det blir en sammanhållen lag, omvandla dagens ombudsmannaorganisation till en enda myndighet. Det innebär att myndigheterna , Ombudsmannen mot sexuell diskriminering, och slås samman till en enda myndighet. Man kan ju vara invandrare, handikappad och kvinna till exempel. Ska man då gå till eller ? Det finns alltså en massa praktiska saker som blir bättre om man slår samman det här till en myndighet. Den här myndigheten ska utöva tillsyn över den nya diskrimineringslagen. Genom detta kommer, enligt vår uppfattning, diskrimineringsfrågorna att få en ökad tyngd i samhällslivet. Den av regeringen tillsatta arbetar med de här frågorna. Målet är förhoppningsvis att det ska bli en enda lag och en enda ombudsman. Vi vill med våra motioner understryka vikten av att arbetet i kommittén går i den riktning som vi har pekat på. 212 (): Under /99 ställde sig bakom ett förstärkt skydd mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder, sexuell läggning och etnisk härkomst. medverkade mycket aktivt till att denna lagstiftning antogs i . Tyvärr skedde det genom att man införde tre nya lagar, vilket vi kritiserade. Sammanlagt finns det nu fyra olika, men likartade, diskrimineringslagar vilket är rörigt och svåröverskådligt för både fackliga företrädare och företagsledningar att hålla reda på. Det är också intrycket man får när man lyssnar på representanter från näringslivet, fackföreningsrörelsen, de olika ombudsmännen och enskilda som sökt hjälp och stöd i de nu existerande lagstiftningarna. behandlade arbetsmarknadsutskottet frågan om att implementera två EG-direktiv i den svenska lagstiftningen. Det första var direktivet mot etnisk diskriminering och det andra var inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet, det så kallade arbetslivsdirektivet. En ny diskrimineringsgrund infördes som innebär att man inte får diskriminera någon på grund av religion eller annan trosuppfattning. De övriga tre diskrimineringsgrunderna står kvar. Lagen trädde i kraft . Båda dessa direktiv var vi tvungna att genomföra enligt Europeiska unionens råd. Det behövs ett tydligt diskrimineringsskydd för människans integritet oberoende av religion, ålder, ras, hudfärg, kön, språk, sexuell identitet, genetiska särdrag, börd, ekonomisk eller social ställning, funktionshinder, utvecklingsstörning, etnisk eller politisk tillhörighet. Detta anser vi kristdemokrater är oerhört viktigt, och vi vill att lagstiftningen ska bli klarare och mer sammanhängande på detta område och inte som komplicerad, lösryckt och påbyggd i olika etapper. När arbetsmarknadsutskottet behandlade direktivet mot etnisk diskriminering och arbetslivsdirektivet i betänkandet AU7 under förra hade alliansen en gemensam reservation där vi framhöll vikten av en sammanhållen, tydlig och enhetlig lagstiftning mot diskriminering. En sådan lagstiftning skulle omfatta alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och på det sättet sända en tydlig signal till alla berörda parter att all diskriminering är att bedöma som lika allvarlig från lagstiftarens sida. En samlad lagstiftning blir också lättare att överblicka för dem som ska tillämpa lagen. Den enkelhet som en sammanhållen lagstiftning kan bidra till är viktig för att lagen ska bli allmänt accepterad. Av samma anledning är det viktigt att lagstiftningen blir . står fast vid denna åsikt. vill också verka för en samlad ombudsmannainstitution, med som huvudman och gärna med den officiella . På detta sätt skulle dagens system kraftigt förenklas. Medborgarna behöver enbart vända sig till JO vid frågor angående myndighetsmissbruk och RO vid frågor om diskriminering. Förslaget har tillstyrkts av en majoritet, bestående av kd, m, fp, c och mp i , vilket innebär ett tillkännagivande till regeringen om att en samordning av ombudsmännen bör utredas. Regeringen beslutade därför att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppgift att överväga en sammanhållen diskrimineringslagstiftning, den så kallade . Genom regeringsbeslut utökades kommitténs uppdrag med ett tilläggsdirektiv där man med förtur skulle behandla diskriminering på grund av sexuell läggning som tar sikte på det sociala området. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Det är därför anmärkningsvärt att regeringen nu kommer med en proposition om just detta tilläggsdirektiv drygt innan ska komma med sitt slutbetänkande. Det brukar vara praxis att man avvaktar med beslut i en fråga tills utredningen slutfört sitt uppdrag. Vad är det som gör att denna fråga måste behandlas på detta okonventionella sätt? Vad är det som brådskar så att man kör förbi hela utredningen, som ändå fått som en speciell uppgift att utreda det som propositionen handlar om? Det undrar jag, och jag vill gärna ha svar på detta från majoriteten . tror på att tillsatta utredningar ska få arbeta i lugn och ro, och jag yrkar därför avslag på propositionen genom att yrka bifall till vår reservation nr 1. 213 (): Vi behandlar nu frågan om ett utvidgat skydd mot diskriminering på det sociala området på grund av sexuell läggning. Syftet med lagen är att stärka skyddet på områden såsom , socialförsäkringssystemet, arbetslöshetsförsäkringen och hälso- och sjukvården. Detta gör vi genom att befintlig lag om förbud mot diskriminering utvidgas till att utöver diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet, religion och annan trosuppfattning även omfatta sexuell läggning. Lagändringen föreslås träda i kraft . Det är en välkommen och naturlig förstärkning av skyddet på det här området. Man ska inte behöva bli bemött på ett negativt sätt eller trakasserad på grund av sin sexuella läggning när man har kontakter med sociala myndigheter, när man blivit arbetslös och behöver hjälp av a-kassa eller när man blivit sjuk och är i behov av vård och omsorg. Då är man ofta redan i en utsatt position och behöver inte bli kränkt ytterligare. Låt mig ta ett exempel. Det finns ett flertal fall där en homosexuell förälder, som tidigare levt i heterosexuella relationer och fått barn, blivit uppmanad av socialsekreterare att avsäga sig vårdnaden av och umgängesrätten med sina biologiska barn när de inlett en ny relation, eftersom en sådan relation kan uppfattas vara olämplig. Det här är otidsenligt, kränkande och diskriminerande. Att inte få träffa sina båda föräldrar är dessutom med all säkerhet det sämsta för barnen. Det pågår en omfattande utredning om diskriminering, som flera varit inne på tidigare, i . Den har ett brett uppdrag att se över hela lagstiftningen på området. Den ska exempelvis se hur skyddet mot diskriminering kan göras så likartat som möjligt för de olika diskrimineringsgrunderna. Den ska se över ombudsmannaämbetet. Den ska ta ställning till hur rättsprocessen ska se ut och om positiv särbehandling ska införas. Därutöver ska den utreda konsekvenserna av förverkligandet av en rad EG-direktiv såsom till exempel likabehandlingsdirektivet och arbetslivsdirektivet. I detta sammanhang gjorde regeringen bedömningen att skyddet mot diskriminering på grund av sexuell läggning som tar sikte på det sociala området kunde behandlas . Vi har redan en utvidgad lag mot diskriminering som omfattar etnisk tillhörighet, religion och annan trosuppfattning. Jag ska säga något om reservationerna och det särskilda yttrandet. vill ha en sammanhållen lagstiftning, men den frågan utreds vidare. Det är en komplicerad fråga. Både jag som sitter i utredningen och också vet hur många frågor vi har att ta ställning till. Men den förändring som föreslås nu innebär faktiskt att vi får ett mer likartat skydd mot diskriminering, vilket också är vår socialdemokratiska ambition. Att slippa bli diskriminerad är i slutändan en mänsklig rättighet oavsett diskrimineringsgrund. Där är vi helt överens. De vill avvakta , så att den är helt färdig med utredningen. Om man ser på det lagförslag som föreligger finner man att det är en relativt okomplicerad och begränsad ändring som görs. Därför finns det ingen anledning att vänta tills utredningen är helt färdig. Dessutom är det angeläget att detta skydd kommer till stånd så snabbt som möjligt. Man kan hoppas att motståndet från kd handlar om att man vill avvakta utredningen och att det inte egentligen finns andra bakomliggande skäl. En del motionärer har föreslagit att också funktionshindrade redan nu ska omfattas av den utvidgade diskrimineringslagstiftningen. Det vill vi socialdemokrater också, men det görs inte lika lätt. Kring funktionshindrades rättigheter finns också hela tillgänglighetsdelen samt en rättighetslagstiftning som man måste ta hänsyn till. Därför måste denna fråga utredas vidare. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 214 () replik: Jag ställde en fråga: Vad är det som gör att det just i detta fall brådskar så med att ta fram den här propositionen. När det gäller nästan alla motioner som vi skriver säger man att det pågår en utredning och att vi ska avvakta svaret. Men just här brådskar det väldigt mycket, och jag fick inget svar på varför. Vi är logiska. Vi är konsekventa. Vi försöker göra så som vi tycker att man ska göra. Det är praxis att man brukar vänta tills en utredning är klar, men just i det här fallet gör man inte det. 215 () replik: Jag sade delvis det i mitt anförande. Det förslag som föreligger handlar om en relativt okomplicerad och begränsad förändring. Till en redan befintlig lagstiftning lägger vi till en diskrimineringsgrund. Den förändringen i lagen föregicks av en rejäl utredning som vi lade fram i . Men låt mig fråga : Varför är det så angeläget att vara så bunden vid motstånd just nu? Är det så att ni värnar utredningsämbetet, eller finns det andra skäl till att motståndet är så hårdnackat just nu när vi ska göra den här relativt lilla, okomplicerade och begränsade förändringen i lagstiftningen? 216 () replik: gav man , som du sitter i, i uppdrag att med förtur utreda diskriminering på grund av sexuell läggning inom det sociala området. sade man till : Ni ska utreda detta . Varför kan man då inte avvakta? Varför gör man detta innan? Om man nu tycker att det är så obetydligt, varför tar man då inte också med funktionshinder? Vad är det som gör att man just har valt detta område? Jag tycker att det är mycket underligt. Jag förstår inte logiken och konsekvensen i vad regeringen gör i den här propositionen. 217 () replik: Kring funktionshindrade är det, som jag också sade i mitt inledningsanförande, en rad andra förändringar som man måste ta hänsyn till. Det handlar om andra lagstiftningar, som till exempel LSS. Hur påverkar likabehandlingsdirektiv och arbetslivsdirektiv LSS? Det måste utredas vidare. Därav lyfts inte den frågan fram med förtur. När det gäller homosexuella är det inte alls samma problem. Där handlar det om friheten att slippa bli diskriminerad. Det finns inte en massa rättigheter kring den lagstiftning som finns där, utan det är framför allt ett skydd. Regeringen ansåg att det var en relativt okomplicerad och begränsad förändring och att detta inte behövde utredas vidare, och Lagrådet hade ingenting att anmärka kring det här. Därför ser jag inget problem i den relativt lilla förändring som har gjorts. Jag noterar att inte svarade på om det var utredningsämbetet som hon värnade om eller om det var det här förstärkta skyddet. 218 (): Det är en mänsklig rättighet att inte bli diskriminerad. Alla ska vi ha rätt till likabehandling oavsett kön, etniskt ursprung, trosbekännelse, funktionshinder, sexuell läggning eller andra omständigheter. Visst pågår det ett större arbete med diskrimineringslagstiftningen där en kommitté nu ska se över hur lagarna kan samordnas. Man ska också se över om det är möjligt och önskvärt att föra samman olika diskrimineringsgrunder, om det är möjligt och önskvärt att föra ihop de olika diskrimineringsombudsmännen. Visst är den lagstiftning som vi har ett lapptäcke. Den är uppsplittrad. Och rätten till likabehandling verkar mera vara riktad till vissa grupper än vara en grundläggande mänsklig rättighet. Synsättet att vi ska eftersträva en mer samordnad lagstiftning är vi överens om. Däremot är det beklagligt att inte alla ställer upp på att vi som kommittén arbetar kan föra frågan framåt och se till att förstärka diskrimineringsskyddet på ett angeläget område. Det är kanske ingen slump att det just är som säger nej till att utvidga lagstiftningen till att omfatta även sexuell läggning. Det är ju ett parti som i olika sammanhang har visat sig stå för en förlegad och inskränkt inställning till sexualitet. Och när det gäller just sexuell läggning är bristen på medvetenhet stor rent allmänt sett. Studier visar att medvetenheten om att det förekommer diskriminering på grund av etnisk bakgrund och kön är mycket större än medvetenheten om diskriminering på grund av sexuell läggning. Det är mer dolt. Det är mer fördomsfullt och bottnar i normer och värderingar om att heterosexualitet är det enda självklara, det enda normala, och att allt annat därmed är onormalt och avvikande. De här värderingarna och normerna ser vi inte alltid, men de finns där, och de genomsyrar på olika sätt vår vardag. Det har nämnts här att man har gjort kartläggningar inom som visar att homo- och bisexuella personer ofta får ett dåligt bemötande inom . Det grundar sig på att vi utgår från att alla lever ett heterosexuellt liv, och den heterosexuella hittar man i de generella välfärdssystemen. Vi hittar dem i socionomutbildningen, i arbetsformer, i hur man utformar blanketter och inte minst i personalens egna attityder. Det här visar att det är bra, viktigt och nödvändigt att den här lagstiftningen kommer, men det visar också vikten av utbildning i HBT-kunskap, att det är en kompetens som måste finnas med om vi också ska komma vidare och faktiskt kunna förebygga diskriminering på grund av sexuell läggning. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Jag och ser lagstiftningen som en framgång. Lagen är ett redskap, ett medel. Målet är ändå att samhällets värderingar ska ändras. Ingen ska behöva dölja sin sexualitet, sin homo- eller bisexualitet. Målet är att heterosexualitet inte ska ses som . Jag vill också säga att vi gärna hade sett att även transpersoner hade omfattats , men har ett uppdrag att arbeta vidare med frågan. Det är bra att den belyses närmare, men självklart är målet att även transpersoner ska omfattas i olika former av diskrimineringslagstiftning. 219 (): Jag börjar med att yrka bifall till betänkandet som är en samarbetsproposition mellan , och Socialdemokraterna och gäller frågan om utvidgat skydd inom det sociala området på grund av sexuell läggning. Redan när kammaren behandlade frågan om ett utvidgat skydd mot diskriminering anförde jag att jag gärna såg en utvidgning, bland annat inom det sociala området när det gäller transpersoner. Vi kan se att detta är ett steg på vägen att få det fullgoda diskrimineringsskydd som vi från vill ha. Jag vill svara på fråga: Vad är det som brådskar med att genomföra denna lagstiftning? Det brådskar därför att det är en attitydfråga. Från Socialdemokraterna brådskar det kanske därför att det finns ett EU-direktiv. Från synvinkel är denna lagstiftning viktig. Vi måste ha ett starkare skydd mot diskriminering, till exempel på grund av sexuell läggning. Vi kan inte acceptera att folks bemötande inom hälso- och sjukvården, inom arbetslöshetsersättning och så vidare ska bero på vilken sexuell läggning man har. Det är oacceptabelt i . Grunden för detta är givetvis också det som står i regeringsformen om principen om alla människors lika värde som finns i målsättningsstadgandet. Det finns också , som har skrivit under, där man har kommit fram till att diskriminering på grund av sexuell läggning omfattas av diskrimineringsförbud i de olika . Det är därför vi äntligen ska införa den här lagstiftningen att gälla från . Jag hade personligen önskat att vi även hade kunnat ta steget när det gäller transpersoner och funktionshindrade, men jag inser att det ligger hos . Jag inser att det är något mer komplicerade lagändringar som måste till för att man ska kunna genomföra detta. Därför kan vi inte driva på det snabbare än det som ligger hos . Man kan dock önska att är färdig före det slutdatum som har slagits fast. Jag kan inte förstå reservation om att man ska yrka avslag på detta. Beror det på att det gäller just sexuell läggning, eller beror det verkligen på en procedurfråga? I reservation anför man lite tårdrypande som ett argument att HomO inte får ökade anslag för att de får en ny tillsynsuppgift. Låt mig påminna om att i sitt budgetförslag, som vi behandlade i arbetsmarknadsutskottet , yrkade på att HomO skulle få mindre pengar 1 miljon mindre. Jag får inte det att gå ihop. Om vore någorlunda konsekventa i sitt agerande utifrån sin reservation borde man faktiskt utöka HomO:s anslag, eftersom man vet att detta kommer att införas. Det gör man alltså inte. Det finns något dolt i syn på de här frågorna som jag hoppas inte blir beslut. Vi vill gärna gå ett steg vidare, men det går inte att göra det just . Vi ställer oss bakom den här samarbetspropositionen för att nå ett steg längre så att vi kan få ett utökat skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning. 220 (): liberalerna står bakom de förslag som snart ska ta ställning till och som vi här debatterar. För oss är det en fundamental princip att människor, oavsett bakgrund, oavsett vilken start man har fått i livet och oavsett personliga egenskaper har samma rätt att forma sitt liv och förverkliga sina livsdrömmar. Diskriminering måste därför motarbetas på alla samhällsområden. Diskrimineringens själva kärna är att människor fråntas möjligheten till likabehandling, inte på grund av det de gör, utan på grund av att någon annan bedömer dem utifrån en viss kategorisering. Det vill säga: Man ses inte längre som en självständig individ, utan man blir av den som utför den diskriminerande handlingen placerad i ett fack. Därför har liberaler motverkat och arbetat mot diskriminering när det gällt könsdiskriminering, diskriminering på grund av etnicitet, hudfärg, religion, sexuell läggning, funktionshinder och så vidare. Därför är det helt i sin ordning att nu ställa sig bakom det förslag som vi tar ställning till. vill vi understryka, vilket vi har gjort i ett särskilt yttrande, att det här lagförslaget inte på något sätt löser de grundläggande problemen med den diskrimineringslagstiftning som vi har i . sade tidigare i sitt anförande att vi har inte mindre än fyra olika diskrimineringslagar. Det är värre än så. Vi har, lågt räknat, sex olika diskrimineringslagar. Vi har lagen mot diskriminering. Vi har jämställdhetslagen, som reglerar diskriminering på grund av kön. Vi har lagen mot diskriminering på grund av sexuell läggning i arbetslivet. Vi har lagen mot diskriminering på grund av funktionshinder, och vi har lagen mot diskriminering på grund av etnicitet och religion. Dessutom har vi förbud mot olaga diskriminering; specialbestämmelser, till exempel på högskolans område, oräknade. Detta är fullkomligt otillfredsställande. Ju tidigare vi får en sammanhållen lagstiftning som samlar de olika diskrimineringsgrunderna desto bättre. Man kan naturligtvis, som gör, fråga sig om det är lämpligt att vi här och tar ställning till en enskild lagförändring medan arbetar med att utreda en samlad lagstiftning. Jag tycker, ärligt talat, att den invändningen blir lite småkitslig.