prot · GR0993 · 2004-04-02 00:00:00 — Utbildningen ska fortgå så länge elevens behov kräver det och det inte finns förutsättningar att anordna utbildning av motsvarande kvalitet i hemskolan eller i hemkommunen. Denna förordning träder i kraft . En viktig sak när det gäller funktionshindrades rätt är den handikappolitiska principen, det vill säga att barn och ungdomar med funktionshinder så långt som möjligt ska erbjudas anpassad utbildning i sin hemkommun och därmed ha rätt och möjlighet att bo hemma med sina föräldrar. Detta har inte minst ett starkt stöd i handikapprörelsen. Sist men inte minst vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. 66 () replik: Låt mig börja med att konstatera att talar emot sig själv. Även i detta dokument, precis som i propositionen, talas det visst om att specialskolorna och just avvecklas. Det är exakt ordet avveckla som utskottets majoritet också i detta betänkande använder. Det var precis det som med anledning av propositionen fattade beslut om. Det är alltså ingen som helst tvekan om att det är fråga om en avveckling. Det handlar om ett kvarvarande resurscentrum och inte en skola. Skolan är avförd från det offentliga utbildningssystemet som grundskola. Låt mig sedan ta upp de tre undersökningar som hänvisade till. Vi från moderat sida vill att man gör en parlamentarisk undersökning om skolsituationen för barn med funktionshinder i den kommunala skolan. Det som har genomförts av är en undersökning av situationen i tre kommuner, inte i alla landets kommuner. Där kommer man fram till att skolsituationen för berörda elevgrupper varierar starkt mellan olika kommuner, trots att det var ett så litet antal som jämfördes. Det är precis detta som har varit ett bärande argument för den borgerliga oppositionen att säga nej till en stängning av specialskolorna, just att alla kommuner inte är lika bra. Majoriteten hänvisar också till att kommunerna uttrycker behov av vissa saker, stöd och liknande. Men man hänvisar inte alls till vad barn och föräldrar uttrycker behov av. Det är någonting annat. Det tycker jag att Socialdemokraterna skulle behöva lyssna på. Den första utredningen stärker alltså bara krav på att hela skolan ska utredas. Den andra utredningen som hänvisade till handlar om . Den visar att rehabilitering och habilitering fungerar oerhört olika. Det finns betydande brister just för de berörda barnen. Den stärker också kravet på att det ska finnas en nationell uppgift när det gäller skolan för barn med multifunktionshinder. Slutligen konstaterar jag att Socialdemokraterna efter beslutet fortfarande inte vet vad det innebar. Och här talar man nu om nya utredningar, som ska vara färdiga först , för att reda ut ansvarsfördelningen mellan olika huvudmän. Erkänn, , att ert beslut att stänga specialskolorna är både fel och förhastat. Ni har fortfarande ingen grund för att stå kvar vid det beslutet. 67 () replik: Vi vill i alla lägen påpeka att det är oerhört viktigt att alla barn som vill vara hemma ska ha den möjligheten och inte hänvisas till att välja bort den. Det är det som vi vill komma ifrån. Det är precis det som man från handikapprörelsen alltid trycker på. I princip all expertis på området påpekar också hur viktigt det är att elever med funktionshinder inkluderas med övriga elever i största möjliga utsträckning. Man menar i princip att det är direkt olyckligt att gå den motsatta vägen och isolera denna grupp. Delar inte den uppfattningen? 68 () replik: Det finns ingen här i kammaren som vill avveckla alternativ för barn med funktionshinder utom Socialdemokraterna. Vi vill att det ska finnas en god standard och resurscentrum som hjälper till att utveckla den lokala pedagogiken, resurscentrum med möjlighet till visstidsplacering men också specialskolor. Och vi lägger möjligheten att välja hos barn och föräldrar. Socialdemokraterna börjar inte med att stärka skolan med tanke på funktionshindrade, utan de börjar med att avveckla de få alternativ som har funnits. Det är alldeles uppenbart så att samtliga barn som har funnits på specialskolorna har börjat med att pröva alla skolmöjligheter i sina hemkommuner, men de har inte fungerat. Då finns specialskolorna som en sista chans och en första möjlighet i dessa barns liv. Och Socialdemokraterna borde då börja med att stärka den kommunala undervisningen, inte avveckla alternativen. Varför vill neka barn med funktionshinder rätten att välja skola? Varför förnekar deras behov av att söka specialskolor? Varför förnekar Socialdemokraterna vikten av samverkan mellan vård, skola och rehabilitering? Det tycker jag skulle vara oerhört intressant att få reda på. Och hur kan Socialdemokraterna kvarstå vid sitt stängningsalternativ av specialskolor när regeringen nu tvingas medge att alla kommuner inte har samma kvalitet på undervisningen för barn med funktionshinder och att det därför behövs någon form av riksstöd för också praktisk undervisning, inte bara pedagogiska råd till kommunerna? Socialdemokraterna har underkänt hela grunden för stängningsbeslutet. De är likväl uppenbarligen inte beredda att ompröva det. Jag vill fråga om tänker verka för att det ska komma en ny proposition till . I den proposition som ni har beslutat om sades det nämligen att resurscentrumet vid skulle rikta sig även till gymnasieelever. ser vi i betänkandet att Socialdemokraterna avfärdar att resurscentrumet vid ska rikta sig till gymnasieelever. Då krävs det, såvitt jag förstår, ett nytt riksdagsbeslut. Detta visar återigen inkonsekvensen i det som Socialdemokraterna redan har bestämt sig för, att stänga specialskolan. Man visste inte då vad man menade, och man vet det inte . Och det är barn med funktionshinder som kommer i kläm. 69 () replik: Jag kan bara konstatera att vi har helt olika syn på dessa frågor. Det är helt klart. Givetvis har man inte samma kvalitet överallt. Det är väl ingenting att hymla om. Så är det givetvis. Men de tankar som givetvis är de bärande för oss är att man inte ska behöva välja bort. Man ska ha möjligheten att vara kvar på hemmaplan med sin familj och vara nära vänner och studera och vara inkluderad med andra elever. Sådant här tar naturligtvis lite tid. Men man kan inte bara ge upp det och bara släppa det. Relationen och dialogen med kommunerna är viktiga. Och företrädare för bland annat har berättat att kommunerna tidigare bara kunde lämna över ansvaret och i princip säga: Varsågod, ta hand om dessa barn. Det tycker jag inte är rimligt när det handlar om dessa barns och ungdomars liv. Det gäller givetvis barns och ungdomars utveckling och fritid och möjligheter att umgås med familj och vänner. Då ska målet vara att man driver att de i största möjliga utsträckning ska kunna bedriva sin utbildning på hemmaplan i sin hemkommun. 70 () replik: Det är intressant att höra när han diskuterar. Å ena sidan säger han och Socialdemokraterna att det ska finnas möjligheter för alla barn. De ska kunna vara hemma i hemkommunen. Det är det absolut viktigaste. Men sedan ska det finnas andra möjligheter. Ser ni inte de fallgropar som ni gör åt er själva? Ser ni inte de kullerbyttor som blir ? Det finns ingen här i kammaren som motsätter sig att en elev ska kunna få stanna hemma i sin hemkommun hos sina föräldrar och sina nära och kära om de väljer det. Men det som vi vill förändra är att det barnet ska få möjlighet att gå i en specialskola och få de möjligheter som finns där. När man för den argumentation som Socialdemokraterna gör nu finns det två stora problem. Det ena är det argument som Socialdemokraterna för fram, att kommunerna ska sköta allt. Det är jättebra. Men då måste man se till att kommunerna får större möjligheter, att skolorna stärks och att man i kommunerna också får rättigheter att bygga upp en helt annan grund för dessa elever. Men det har man inte gjort. Man har nästan struntat i det. Vidare har man sett till att stänga de två specialskolorna, och . Det innebär att möjligheten att söka en skolform inte längre finns kvar. Sedan försöker man polera till det lite grann genom att säga: Jo, men visst, man kan få gå där kanske lite till, eller . Det blir bara en halvmesyr. Man måste välja. Tycker man att det är en rättighet för eleven och familjen att välja vad som är bäst för dem, eller ska Socialdemokraterna fortfarande stå här i kammaren och göra kullerbyttor? 71 () replik: Som sagts har vi när det gäller specialskolorna och grundtanken där olika synsätt. Grundtanken med detta med resurscenter, som vi säger, var då beslut fattades dock har det förändrats lite grann att eleverna under cirka en termin skulle vara där. På hemmaplan skulle det sedan ordnas så att de kunde komma tillbaka. har man ändrat de förutsättningarna och sagt att om kommunerna inte klarar detta finns möjligheten att fortsätta längre, vilket väl i sig är positivt. Jag skulle vilja fråga dig, , om du inte delar handikapprörelsens åsikt att målet måste vara att i första hand så långt som möjligt arbeta med att kunna erbjuda anpassad utbildning på hemmaplan och därmed erbjuda rätten att kunna bo hemma. Om man bara kör med specialskolorna är risken att kommunerna gör det ganska lätt och bekvämt för sig och bara låter eleverna få gå på de här specialskolorna eleverna tvingas att välja bort. 72 () replik: Målet för mig och är att kunna erbjuda det som familjerna och eleverna tycker är absolut bäst. Det kan vara att stanna kvar i hemkommunen och gå i en väldigt bra skola där eller att välja att gå på en specialskola. Det är min absoluta övertygelse att det är personerna ute i verkligheten, de som sitter på just de fakta som vi diskuterar, som ska ha rätten att välja. Det är det som är skillnaden mellan oss. Socialdemokraterna och Adelsbo säger: Vi ska bestämma. Sedan försöker man lite i efterhand, som sagt, när man märkt att kritiken blir oerhört stor vad gäller och polera lite grann och säga: Ja, men kanske lite grann, lite längre får man gå här. Då blir det bara en halvmesyr. Ingen vinner på frågan, framför allt inte de ute i verkligheten eleverna och familjerna själva. De hamnar i knipa på grund av att Socialdemokraterna här i kammaren inte kan inse faktum och inte kan svälja sin stolthet. De argument som man tidigare fört fram ser man falla, det ena efter det andra de faller som ett kortspel, rakt ned. Snälla, kan ni inte se de fakta som ligger på bordet och ge familjerna och eleverna ute i verkligheten alltså de som det handlar om rättigheter och möjligheter? 73 () replik: Vi har, som sagt, olika uppfattningar. Den uppfattning som vi har delas faktiskt av en stor majoritet hos expertisen på de här områdena, nämligen att det är rätt att gå åt nämnda håll att sträva efter att skapa en hemmiljö också för de här eleverna. Det görs kanske bäst genom att sätta lite större press på att man ska klara det på hemmaplan och inte bara skicka i väg eleverna. Det är bara att konstatera att vi har olika uppfattning. Jag står helt bakom Socialdemokraternas uppfattning. 74 AXEL DARVIK (fp) replik: Jag tycker att debatten här är härlig. Den fasad som Socialdemokraterna ibland så att säga försöker måla upp av sin politik rämnar. Vi får ju här se hur grundtankarna väldigt tydligt skiljer sig. Jag står för en politik där individen ska få välja. Eleverna ska tillsammans med sina föräldrar kunna få välja den typ av skola som passar dem bäst. Det gäller i högsta grad de funktionshindrade eleverna. Socialdemokraterna har en helt annan linje. De vill med hjälp av en del expertis, hävdar de, på sitt departement själva bestämma: Du ska gå i den skola som vi har bestämt att du ska gå i. Man kör över elever och föräldrar. Det är tydligt att grundtankarna skiljer sig åt mellan den socialdemokratiska skolan och den skola som vi liberaler förespråkar. När det gäller att välja skola återkommer detta gång på gång i de förslag som läggs fram. Det handlar om hjälp till skolskjuts och om personliga assistenter. Om man hittar en bättre skola i en annan kommun ska man ha rätt att välja den. Hemkommunen betalar i så fall. Det handlar också om att döva och hörselskadade till exempel ska ha rätt att kunna välja en skola närmare hemmet. Man ska kunna ha mer individuellt anpassade lösningar. Teckentolkning är ett annat exempel. Vi har också det stolta målet att anpassa alla lokaler, däribland skollokaler detta för att alla elever ska ha möjlighet att välja var de vill gå. ser vi att det målet är på väg att missas i ganska stora mått. Jag tycker alltså att det är en härlig debatt där vi får klara ut skiljelinjerna mellan Socialdemokraterna och oss liberaler. 75 () replik: Axel går på hårt och försöker göra det väldigt svårt för mig. Men jag ska göra ett försök att svara och ta sats här i talarstolen, detta som en liten kontring till din även om din var lite längre och kanske lite mer förberedd än min. Du talar lite grann om argumenten för valet av skola och om den rätten. Jag vänder egentligen på det och frågar: Vad sägs om rätten att slippa välja bort, Axel? Ett faktum som många ställs inför att de inte får det stöd och den hjälp som de behöver i den lokala skolan. Vi anser att det är viktigt att vi arbetar vidare med detta och låter ge stöd och råd till kommunerna. Då kommer föräldrar till barn med funktionshinder att kunna göra som de flesta andra föräldrar, det vill säga att välja den skola som ligger närmast och därmed få tillgång till bra alternativ. 76 AXEL DARVIK (fp) replik: Jag tar i hårt i den här frågan eftersom den är så viktig. Det är en grundläggande princip för oss liberaler att alla elever ska ha samma möjligheter i skolan. Vi vill ge eleverna, individerna, möjlighet att själva välja den skola och den utbildning som de vill ha. Vi vill att de ska ha rätt att kunna ta del av all utbildning. Eleverna ska ha både rättigheter och möjligheter! 77 () replik: Om det var kommunerna som tvingade eleverna att gå i specialskolor mot barnens och föräldrarnas vilja, om det var kommunerna och inte de familjer som lever med multifunktionshindrade barn och som in på bara huden vet vad det innebär, som stred för att behålla specialskolorna hade vi kristdemokrater inte engagerat oss. Men är det faktiskt familjerna själva som strider för att specialskolorna ska få vara kvar. Det är därför som vi engagerar oss. Jag vill ta upp en annan fråga. Också här gäller det en väldigt viktig grupp, nämligen vuxna vilka som barn har gått i särskola och inte har rätt till vuxenutbildning alltså en ren diskriminering av en viss grupp människor i samhället. Vad tänker och göra för dem? 78 () replik: När det gäller nämnda grupp och grundsynen kan jag säga att det är en viktig fråga som vi behandlar i och en fråga som också jag ser som väldigt angelägen. Jag hoppas att vi kan komma med bra tankar och idéer i den utredningen. 79 () replik: Ska jag tolka det på det sättet att ni i utredningen diskuterar frågan om att i skollagen föra in att vuxna som har gått i särskola ska ha rätt till vuxenutbildning? 80 () replik: Exakt vad vi kommer att skriva kan jag självklart inte säga . Vi för diskussioner om detta och ser de här sakerna som angelägna frågor. Men vad som exakt kommer att stå i det förslag som läggs fram kan jag inte gå in på. 81 (): har i detta betänkande inga reservationer utan står bakom utbildningsutskottets förslag i betänkandet. Vi har däremot ett särskilt yttrande som jag ska tala lite grann om. I yttrande diskuteras frågan om särskolan som egen skolform. Vi gör det mot bakgrund av de direktiv som den så kallade arbetade utifrån. Kommittén kan sägas ha två huvuduppgifter. Den ska dels föreslå åtgärder för att förbättra kvaliteten i särskolan, dels hitta vägar för att öka kontakten och samverkan mellan elever med och utan utvecklingsstörning. Vi är kritiska till att kommittén genom tilläggsdirektiv fråntagits möjligheten att arbeta med två parallella alternativ. I det ena alternativet skulle särskolan upphöra som egen skolform. Utan att ta ställning i den frågan det är viktigt att säga det menar jag att det hade varit intressant och gett ännu bättre möjligheter till att forma förslag som långsiktigt skulle skapa goda utbildningsmöjligheter för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Utan tilläggsdirektiven hade kommittén fått möjlighet att se om och i så fall på vilket sätt vi skulle kunna uppfylla allt det fina som sägs i läroplanen LPO 94. Vi säger bland annat att hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns också olika vägar att nå målen. Skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför kan undervisningen aldrig göras lika för alla. Att särskolan utgör en egen skolform har en historisk förklaring. Från början var det också en i alla avseenden särskild skolform. Det var en skola som var åtskild från den övriga skolan i såväl lokalmässigt som undervisningsmässigt hänseende och med en annan huvudman, . Sedan kommunerna har tagit över huvudmannaskapet och särskolan har kommit att omfattas av samma läroplaner som övriga skolformer har de olika skolformerna närmat sig varandra och en ökad samverkan mellan dem har kommit till stånd. Det som skiljer skolformerna åt är kunskapsmål och betygssystem. I särskolan är kunskapsmålen anpassade till elever med ett intellektuellt funktionshinder och uttrycker vad eleverna efter sina individuella förutsättningar ska ha uppnått när de lämnar särskolan. Särskolan har också särskilda kursplaner som på samma sätt är utformade med hänsyn till elevernas förutsättningar för lärande, och de kan variera kraftigt. Idén bakom en sammanhållen skola en skola för alla, som vi talar om är att ge barn och ungdomar möjligheter att på lika villkor möta varandra, berika varandra och få förståelse för varandras olikheter. Det är genom möten som förståelse för och tolerans för olikheter skapas. Den andan genomsyrar Salamancadeklarationen, som har anslutit sig till. Den uppmanar alla regeringar att i lagstiftningar eller riktlinjer stadfästa principen om en undervisning som innebär att alla barn undervisas inom ordinarie skolväsende om det inte finns tvingande skäl att handla på ett annat sätt. Jag menar att vi tillsammans har ett ansvar för att utan låsningar kunna diskutera hur vi utformar en framtida skola som i realiteten omfattar alla elever, även dem med utvecklingsstörning. Det är synd att vi missar den chansen genom att vi nu har snävat in arbete. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2003/04:UbU10 Elever med funktionshinder. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 11 § Beslut om ärende som slutdebatterats JuU19 Unga lagöverträdare Punkt 1 (Påföljder m.m. för unga lagöverträdare) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) 4. res. 3 (kd) 5. res. 4 (c) Förberedande votering 1: 28 för res. 3 17 för res. 4 231 avstod 73 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 37 för res. 2 28 för res. 3 211 avstod 73 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 40 för res. 1 37 för res. 2 199 avstod 73 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 152 för utskottet 40 för res. 1 84 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 21 v, 11 mp För res. 1: 40 m Avstod: 1 s, 37 fp, 28 kd, 1 v, 17 c Frånvarande:23 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU7 Lärarutbildning och lärare 7 (Förändring av lärarutbildningens struktur) 1. utskottet 2. res. 5 (m) 3. res. 6 (fp) Förberedande votering: 42 för res. 5 36 för res. 6 198 avstod 73 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 197 för utskottet 40 för res. 5 39 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 27 kd, 21 v, 17 c, 11 mp För res. 5: 40 m Avstod: 37 fp, 1 kd, 1 v Frånvarande: 23 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Punkt 13 (Utbildning i specialpedagogik) 1. utskottet 2. res. 13 (kd, c) Votering: 154 för utskottet 45 för res. 13 76 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 1 fp, 22 v, 11 mp För res. 13: 28 kd, 17 c Avstod: 40 m, 36 fp Frånvarande: 24 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Punkt 16 (Kunskaper om sex och samlevnad) 1. utskottet 2. res. 15 (v) Votering: 252 för utskottet 24 för res. 15 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 40 m, 37 fp, 28 kd, 1 v, 17 c, 8 mp För res. 15: 21 v, 3 mp Frånvarande: 23 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Punkt 20 (Kompetensutveckling för lärare) 1. utskottet 2. res. 18 (kd) Votering: 211 för utskottet 28 för res. 18 37 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 40 m, 22 v, 17 c, 11 mp För res. 18: 28 kd Avstod: 37 fp Frånvarande: 23 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU8 Vuxenutbildning Punkt 5 (Utbudet av kvalificerad yrkesutbildning [KY]) 1. utskottet 2. res. 4 (c, v) Votering: 237 för utskottet 39 för res. 4 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 40 m, 37 fp, 28 kd, 11 mp För res. 4: 22 v, 17 c Frånvarande: 23 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Punkt 7 (Yrkeshögskola) 1. utskottet 2. res. 6 (m) 3. res. 8 (kd) Förberedande votering: 41 för res. 6 28 för res. 8 207 avstod 73 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 170 för utskottet 40 för res. 6 65 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 22 v, 17 c, 11 mp För res. 6: 40 m Avstod: 37 fp, 28 kd Frånvarande: 24 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Punkt 14 (System för att konkurrensutsätta sfi) 1. utskottet 2. res. 16 (fp, m) Votering: 199 för utskottet 77 för res. 16 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 28 kd, 22 v, 17 c, 11 mp För res. 16: 40 m, 37 fp Frånvarande: 23 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Punkt 19 (Finansiering av lärcentrum) 1. utskottet 2. res. 18 (v) Votering: 254 för utskottet 22 för res. 18 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 40 m, 37 fp, 28 kd, 17 c, 11 mp För res. 18: 22 v Frånvarande: 23 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU9 Kränkande behandling i skolan Punkt 1 (Lagstiftning mot diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (mp, c) Förberedande votering: 43 för res. 1 28 för res. 2 205 avstod 73 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 208 för utskottet 40 för res. 1 28 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 37 fp, 28 kd, 22 v För res. 1: 40 m Avstod: 17 c, 11 mp Frånvarande: 23 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Punkt 4 (Mål för arbetet mot kränkande behandling) 1. utskottet 2. res. 5 (fp, kd, c) Votering: 192 för utskottet 84 för res. 5 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 38 m, 22 v, 11 mp För res. 5: 2 m, 37 fp, 28 kd, 17 c Frånvarande: 23 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Punkt 11 (Skolmiljöns utformning) 1. utskottet 2. res. 13 (v, mp) Votering: 243 för utskottet 33 för res. 13 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 40 m, 37 fp, 28 kd, 17 c För res. 13: 22 v, 11 mp Frånvarande: 23 s, 15 m, 11 fp, 5 kd, 8 v, 5 c, 6 mp Punkt 13 (Ansvarskontrakt mellan elever, föräldrar och skolpersonal) 1. utskottet 2. res. 14 (kd) Votering: 248 för utskottet 28 för res. 14 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 40 m, 37 fp, 22 v, 17 c, 11 mp För res.