prot · GS0939 · 2004-11-29 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister . 3 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Tredje vice talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden den 17 januari25 delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Förlängd motionstid Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för prop. 2004/05:45 En ny sexualbrottslagstiftning skulle förlängas och utgå . 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellationerna 2004/05:170, 171 och 168 Till Interpellation 2004/05:170 av () om hushållstjänster för äldre, interpellation 2004/05:171 av Per () om fastighetsskatt för äldre samt interpellation 2004/05:168 av () om demografisk utmaning för arbetsmarknaden Interpellationerna kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellanterna hade förhinder föreslaget datum, . Interpellationerna 2004/05:189 och 199 Till Interpellationerna 2004/05:189 av Per () om skattesystemet och interpellation 2004/05:199 av () om hushållsnära tjänster Interpellationerna kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning. 6 § Svar på interpellation 2004/05:160 om kulturverksamhet för äldre 1 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att ta till vara kunskapen om kulturens betydelse för hälsan, dels för att göra kulturen mer tillgänglig för äldre, till exempel inom äldreomsorgen. En liknande fråga om kultur och hälsa har ställts av , och jag vill därför börja med att hänvisa till det svar jag gav på den frågan i kammaren . Jag kunde då bland annat hänvisa till det seminarium om kultur som friskvård i arbetslivet som hölls och som finns dokumenterat i en rapport från . Jag är helt överens med när hon beskriver vilka möjligheter kulturen har för att påverka patienters hälsa, för att öka personalens trivsel och för att få kommunikationen att växa inom en vårdinrättning. Detta samband lyftes också fram under det seminarium som höll och som finns dokumenterat i en rapport. Såväl privata som offentliga arbetsgivare var då inbjudna till att ta del av vad vi vet om vilka effekter kulturaktiviteter kan ha på vårt hälsotillstånd. Flera av de deltagande forskarna påpekade ändå vikten av att tränga djupare in i frågorna. Enligt min uppfattning kan ett brett kulturutbud ha en viktig betydelse för äldres hälsa. När det gäller äldreomsorgen ligger huvudansvaret på landsting och kommuner. Det är där de konkreta insatserna och det kontinuerliga utvecklingsarbetet måste göras. Ändå är statens insatser viktiga. Regeringen har därför presenterat en flerårig nationell satsning för att stödja kommunernas långsiktiga kvalitets- och kompetensutvecklingsarbete inom vård och omsorg om äldre. planeras sammanlagt mer än att avsättas till satsningen. I fokus står kompetensutveckling för personalen, vilket mycket väl kan innebära att kulturkompetensen höjs. Jag ser att intresset för att arbeta med kultur tvärsektoriellt ökar brett i samhället. Att säkerställa en god kvalitet inom vård och omsorg om äldre är ett viktigt mål för välfärdspolitiken, och jag kommer med stort intresse att följa kommunernas utvecklingsarbete med kulturen som en integrerad del. Den parlamentariska äldreberedningen Senior 2005 tog i sitt slutbetänkande Äldrepolitik för framtiden (SOU 2003:91) även upp kulturens betydelse för att möjliggöra ett aktivt åldrande för människor som behöver vård och omsorg. Bland annat föreslås att det lokala folkhälsoarbetet och de lokala kultur- och fritidsaktiviteter som avser personer med behov av vård och omsorg ska utvecklas. Förslaget har remissbehandlats och bereds just nu i . Regeringens IT-politiska strategigrupp har startat en arbetsgrupp inom området IT och kultur som bland annat ska peka ut prioriterade insatser på nationell nivå för det framtida arbetet. Ett viktigt område för arbetsgruppen är tillgänglighet och delaktighet så att bland annat äldre ska kunna ta del av kulturlivets evenemang på distans. Ett arbete har med andra ord redan påbörjats i fråga om kultur och hälsa, och med respekt för kulturens egenvärde kommer jag att gå vidare med arbetet att tillgängliggöra kulturen inom samhällets alla sektorer. 2 (): Då får jag tacka kulturministern för svaret. Jag tänkte i mitt svar till kulturministern ta som utgångspunkt en mening i det skriftliga svar som jag har fått. Den lyder så här: Jag är helt överens med när hon beskriver vilka möjligheter kulturen har för att påverka patienters hälsa, för att öka personalens trivsel och för att få kommunikationen att växa inom en vårdinrättning. Jag tänker ha den här debatten med utgångspunkt från den meningen. Jag tycker att det är bra att den står där. Jag ska också säga att kulturens egenvärde är någonting som vi kristdemokrater först och främst vill framhålla i den här debatten. Det framgår också av ministerns svar kulturens egenvärde. Det är just det egenvärdet som gör att det är så fascinerande att få debattera kultur utifrån den betydelse som kulturen har för oss människor. Det handlar just om dess egenvärde. Därför kan vi också diskutera vilken betydelse kulturen kan ha för människor när de är gamla, när de är äldre, när de är sjuka och i olika livets skiften. finns det forskning som väldigt klart pekar på vilken betydelse och vilken inverkan kulturen kan ha på vår hälsa. Det handlar om hur vi mår, hur vi uppfattar oss själva och vår omgivning. Många rapporter visar också på hur kulturen kan påverka intaget av medicinering, möjliggöra att det minskas och så vidare. Jag vet också att man anordnade en heldag på departementet jag vill minnas att det var . Och vi hade en liknande dag på där var engagerade i just det här temat. Där har vi alltså en utgångspunkt som vi också kan diskutera utifrån. Det var nästan samma tillfälle. Vad vi också kan konstatera är att tillgången på kultur inom äldreomsorgen är ytterst begränsad. Det är därför som jag har väckt den här interpellationen. Vi vet alltså att det har betydelse vilken tillgång vi har till kultur för hur du och jag i olika livssituationer mår, när vi är äldre, när vi är sjuka. Det påverkar hur vi mår. Vi har forskning som visar på den betydelsen. Men då har vi problemet att det finns en begränsad tillgång till kultur när man är äldre. När man har klarlagt de delarna tycker jag att det också är utifrån det vi ska debattera . Jag har tagit till mig svaret som har kommit från kulturministern. Han började med att hänvisa, fru talman, till en rapport som kom från den dag då man ägnade sig åt friskvård i arbetslivet och kulturens betydelse där. Det tycker jag är bra, men det är inte riktigt den delen jag vill debattera eller diskutera . Det kan vi göra , för jag tror också att man kan ha kultur som friskvård i arbetslivet. Låt oss fokusera på äldre, vårdbehövande, så har vi smalnat in diskussionen . Talartiden är så knapp, så det är bra om vi håller oss till den frågan. Jag skulle i samband med det vilja fråga om hur en sådan rapport som ligger på kommer att tas till vara. En rapport ska inte stanna i lådan. På vilket sätt kommer den att tas till vara? Det är min första fråga. Den andra frågan är: På vilket sätt vill kulturministern arbeta med att ta till vara de forskningsrapporter som finns och den kunskap som har kommit fram i forskningen? 3 Utbildnings- och kulturminister (): Det är trevligt att stå här i talarstolen och debattera en fråga där det råder så stor enighet, så hög grad av samsyn. Jag tror att i stort sett allt som jag hörde säga om kulturens egenvärde, betydelsen av kultur i olika delar av samhällslivet och naturligtvis i första hand det vi nu pratar om, inom äldreomsorgen, är saker som jag kan skriva under på och kanske till och med skulle ha kunnat formulerat själv, om än inte lika elegant. Det gläder mig att få understryka det. I har det pågått ett antal processer för att lyfta fram den här typen av frågor, inklusive det seminarium som jag refererade till i mitt svar på interpellation. Jag kan inte redovisa en exakt tidtabell för hur allting som föddes i den rapporten och vid det seminariet ska följa slag i slag, men alla de kunskaper som där kom fram och som arbetet har syftat till att ta fram kommer vi naturligtvis att ha med oss. Jag kommer att försöka ha med mig det när jag bildar opinion hos dem som påverkar de här frågorna. Det är i första hand kommuner och landsting som står för personalutbildning och själva verksamheten när det gäller äldreomsorgen. Även vad gäller forskningen pågår mycket för att klarlägga hur kulturkonsumtion påverkar medicinintaget, hälsan och dödlighetsrisker i en del olika avseenden. Det är självklart att vi ska arbeta för att de forskningsresultaten kommer in och påverkar där det kan göra nytta. Själv kommer jag att använda den typen av forskningsresultat när jag budgetförhandlar för kulturen. Jag kommer att hävda att, även om kulturen har ett egenvärde, det är en lönsam och nyttig verksamhet för samhället i övrigt. Kanske är det ett av skälen till att mina företrädare har varit så framgångsrika så att kulturbudgeten fått öka väldigt kraftigt . 4 (): Det var bra att kulturministern tog upp frågan kring forskning och behovet av att ta till sig den forskning som finns . Jag vet inte om jag hörde något som jag önskade höra eller om det sades. Jag vill ändå stryka under behovet av mer forskning. Forskarna själva har tydligt uttalat sig om att man behöver fördjupa sig i de här frågorna. Jag har varit lite skeptisk till att man slog ihop och . Jag är inte den som inte ger mig när jag ser att jag har fel, tvärtom. Det skulle vara väldigt intressant att få ta del av att det måhända blir en tillgång att departementen är ihop. Kultur och forskning skulle kunna vara ett gemensamt organ som genererar pengar till den ena delen om det behövs för den andra. Min förhoppning är att det ska synas i en sådan här fråga att kulturministern även finns på utbildningssidan och tar till vara en sammanslagning tvärpolitiskt. Det ser jag verkligen med spänning fram emot. Jag hoppas och utgår ifrån att det kommer utifrån det svar jag får. Jag skulle vilja ta upp en del till från kulturministerns svar. Det är där han hänvisar till de pengar som kommunerna nu får för kompetensutveckling för personal inom vård och omsorg. När den delen får en så pass stor tyngd i svaret utgår jag ifrån att kulturministern kommer att ha en dialog med vård- och omsorgsminister om den här frågan. Där är vi direkt inne på det utgiftsområdet. Det bör då vara angeläget att inte ha stängda dörrar. Det får så stor tyngd i svaret. Då borde jag kunna utgå ifrån att det kommer att ske en dialog där så att det inte stannar vid ett önsketänkande hos kulturministern för att kunna hitta ett svar på min interpellation. Jag vill inte tro att det är så. Jag frågar ändå: Kommer kulturministern att ha ett samtal med vård- och omsorgsminister i denna fråga så att det kommer in i kompetensutvecklingsarbetet? Jag ska också ta upp betänkandet från äldreberedningen Senior 2005 som det också hänvisas till i svaret och som bereds inom . Det kan vara så att betänkandet ligger inom . Kommer det också under den beredningen att föras en dialog med vård- och omsorgsministern? Det bör bli konsekvensen av det svar jag får. Jag ställer frågorna för att vi ska kunna gå vidare i den här diskussionen och komma framåt i frågan. Jag och tycker att den är så viktig så jag vill veta att det händer någonting så vi kommer fram i frågan och inte enbart pratar, skriver och diskuterar. Det ska komma de gamla till del så de får större möjlighet till ett utbud av kulturaktiviteter så att vi förändrar den situation som är där tillgången till kultur tyvärr är begränsad. Så vill inte jag ha det för de äldre. 5 Utbildnings- och kulturminister (): Det gläder mig att är så förtjust i den miljard som regeringen har tagit fram för att stärka personalens kompetens inom äldreomsorgen. Jag hoppas att den entusiasmen också tar sig uttryck i att kommer att rösta för det när frågan kommer upp till avgörande i kammaren, för det är en fantastisk, viktig och bra reform. Det är en av de allra viktigaste delarna i årets budget som ju i övrigt blivit väldigt hårt kritiserad, inte minst från kristdemokratiskt håll, för att den är för generös och ger för mycket åt olika håll. huvudkritik var att i en uppåtgående konjunktur ska staten hålla igen mera och inte satsa på sådant här. Jag hoppas att för sin del kommer att verka för att den här jättestora, jätteviktiga satsningen får helhjärtade stöd. Jag kan försäkra att det pågår diskussioner mellan och under beredningen av frågan om den här miljarden. Men huvudarbetet kommer att bedrivas i kommuner och landsting nära verksamheten. Jag tror att det kommer att vara bra om vi är många som argumenterar för kulturens plats i det konkreta programmet. Jag kan berätta att remissbehandlingen av Senior 2005 nu är klar och att arbetet med att sammanställa remissutfallet pågår. Men det är en fråga som hanteras inom . Jag vill därför hänvisa till min kollega för närmare diskussioner om Senior 2005 och hur det kommer att hanteras i fortsättningen. 6 (): Jag tror att kulturminister vet att jag kommer att stödja budget när vi går till beslut i kammaren. Så är det med det. En budgetdebatt kan vi naturligtvis ta. Det kommer vi att ha när det gäller kulturbudgeten. Då hoppas jag att kulturministern kommer att vara med. Jag ställde naturligtvis frågorna eftersom det hänvisades till de här pengarna ute i kommunerna i svaret på min interpellation. Då kändes det för mig väldigt naturligt att ställa frågan om kulturministern kommer att ha ett samtal med vård- och omsorgsministern i den frågan. Det är väldigt naturligt, för det är samma regering. Frågan är alltså fortfarande berättigad enligt mitt sätt att se. Jag önskar att svaret på de frågor jag ställt är att kulturministern naturligtvis kommer att ha kontakt med i olika frågor eftersom de här frågorna sammanfaller. Det är precis lika naturligt som att jag har kontakt med min kollega i socialutskottet, för det har jag. Det är självklarheter. De här områdena hör ju ihop. Vi kan inte bara hänvisa till varandra, utan vi måste ha ett eget ansvar. Jag tror och utgår från att kulturministern har det i den här frågan. Jag vill tolka svaret på det sättet. Jag vill inte söka konflikt i första hand. Skulle jag få ett sådant svar att detta samtal kommer att föras, vilket för mig är fullständigt självklart, har jag också fått svar på mina två frågor i interpellationen. Det är nämligen ett sätt att driva frågan framåt och inte stänga in den i sektorer, vilket den inte gynnas av. 7 Utbildnings- och kulturminister (): Snälla , jag försökte vara så tydlig jag någonsin kunde med att säga att vi under beredningen av detta har kontakt mellan och . Tydligare än så vet jag inte om jag klarar av att uttrycka mig, så då får jag väl upprepa det en gång till i stället. Därmed antar jag att den saken är utagerad. Eftersom detta är det sista inlägget och inte har något mer tillfälle att gå upp i talarstolen vill jag inte ställa någon fråga. Jag nöjer mig med att med beklagande konstatera att inte kunde ge ett klart besked om hon kommer att rösta för eller emot denna viktiga miljard som själv är angelägen om ska spenderas och spenderas på visst sätt. Hon har en hel interpellation som diskuterar hur dessa kloka och viktiga pengar och denna viktiga satsning ska styras. Men när jag frågar om kommer att rösta för eller emot svarar att hon kommer att rösta för förslag. Ja, men vad innehåller det? Är det för eller är det emot? Jag är väldigt besviken över att inte ha fått ett klart och tydligt svar på huruvida kommer att rösta för eller emot det hon nu har så skarpa synpunkter på hur det ska användas. Jag är optimistisk. Jag hoppas på ett fortsatt stöd, inte bara här i talarstolen utan också den dag då tummen ska sättas på voteringsknappen, för denna viktiga del av den socialdemokratiska budgeten . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:128 om den ekonomiska situationen inom kultursektorn 8 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förändra skattelagstiftningen så att kulturens fria utövare inte diskrimineras i jämförelse med till exempel byggarbetare och reservofficerare. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag att avser att anta för att förbättra den ekonomiska situationen för dem som arbetar inom kultursektorn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att frågor som rör skattelagstiftningen besvaras av finansministern. Beträffande första fråga har en liknande fråga ställts av . Jag får därför i den delen hänvisa till det svar som lämnades av finansministern i kammaren under . Jag vet att i den debatt som följde på det svaret deltog också . Jag tror att frågan därigenom fick en snabbare och utförligare behandling än vad fallet skulle bli om jag lade mig i den . Jag vill till en början moderera mycket dystra lägesbeskrivning av den svenska kulturen. Det är i sammanhanget viktigt att påpeka att utgiftsutvecklingen för kulturpolitiken har varit positiv. Med de förslag som regeringen redovisat i årets budgetproposition har anslaget till kulturpolitiken ökat från till , alltså . Det motsvarar en ökning eller 1,2 miljarder. Teater, dans och musik är det största insatsområdet inom den statliga kulturpolitiken. har ca satsats på långsiktiga åtgärder och reformer inom teater-, dans- och musikområdet. Därtill kommer engångsinsatser på totalt . Bland annat vill jag nämna det danspaket som regeringen presenterade 2003 som exempel på riktade insatser för att stärka dansens ställning som egen konstform i regionerna. Inom litteraturområdet kan jag nämna den sänkning av mervärdesskatten på böcker och tidskrifter från till som genomfördes . Effekten på statsbudgeten av skattesänkningen beräknas till . Det är alltså utöver de som jag just redovisade på statsbudgetens utgiftssida, som ju utgjorde en ökning . 1 miljard till motsvarar ytterligare omkring en fjärdedel. Denna insats på skatteområdet har inneburit att försäljningen av böcker ökat. Regeringen har också prioriterat frågan om konstnärernas villkor. Bland viktiga reformer kan nämnas det vidgade uppdraget till att vara en stöd- och rådgivningsfunktion för konstnärer i frågor som rör de generella trygghetssystemen. Vidare har regeringen i årets budgetproposition ställt medel till förfogande för en kompletterande ålderspensionen för anställda inom teater-, dans- och musikområdet. Jag håller med om att det finns en stark koppling mellan den enskilde konstnärens villkor och kulturinstitutionernas ekonomi. Därför har regeringen också presenterat ytterligare åtgärder för att lösa problemen med ökade pensionskostnader för landets statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutioner. När regeringen i årets budgetproposition föreslagit fri entré till de centrala museerna har institutionerna också kompenserats för bland annat intäktsbortfallet. Men jag är också medveten om de problem som kultursektorn står inför. Genom utredningar som de om jämställdhet inom scenkonstområdet, kartläggningen över hur gällande trygghetssystem förhåller sig till konstnärlig verksamhet eller uppdraget som lämnats till om situationen för vissa musikgenrer har regeringen tagit initiativ till underlag för framtida överväganden. Det är min uppgift som kulturminister att fortsätta att stärka kultursektorn och därmed ge institutionerna goda möjligheter att fullfölja sina kulturpolitiska uppdrag. 9 (): Tack, kultur- och utbildningsministern eller kanske tvärtom! Jag är inte dyster . Jag är till och med glad, som undantag i den ständigt pågående dialogen med kulturministrarna. Jag är glad delvis på grund av att ha lyssnat till när diskussionen om skatterna för fria kulturarbetare kom upp. Han lämnade nämligen dörren på glänt för en förändring. Det är inte ofta jag hört en finansminister tala så förstående om denna fråga, som är en svår fråga. Sedan är jag också väldigt glad för beslutet om pensionsavsättningarna, som kom för inte så länge sedan. Det visade att när det finns vilja finns det också lösningar för kulturens mycket svåra ekonomiska kris. Jag hoppas alltså att de förändringar som ägt rum inom regeringen är goda nyheter för kulturen och att man kan gå vidare på den här vägen. Å andra sidan är jag långt ifrån glad när det gäller den allmänna bilden av kulturens ekonomi. Det är sant att det har ägt rum en budgetökning. Men den budgetökningen är ett slags svar under galgen. När det blir helt omöjligt att gå vidare med kulturarbetet släpper man fram en liten förändring, en liten förbättring. Då ser den lilla förbättringen ut som en kolossal omställning, därför att man börjar från en oerhört låg nivå. Men det finns fortfarande många viktiga institutioner i som inte på något sätt har fått förbättringar som motsvarar de kostnadsökningar som har tillkommit . Om man också tittar på hur pengar används över huvud taget i bör vi komma tillbaka till den eviga diskussionen varför AMS får så mycket pengar och varför kulturen får så lite pengar. Jämför de två posterna i budgettabellerna! Då kan man häpna. Det är klart att en del av AMS-pengarna kommer tillbaka till kulturen i form av arbetslöshetsersättning. Men varför ska man först tvinga kulturens människor att registrera sig som arbetslösa för att investera i kulturen? Det finns ett grundläggande sätt för att verkligen skapa en lösning för kulturens upprepade ekonomiska kriser. Det är att en gång satsa ordentligt för att lösa de grundläggande bristerna. Det har man inte gjort . Men som sagt, en förbättring har visat sig i och med förändringarna i regeringens sammansättning, framför allt när det gäller beslutet om pensionsavsättningar. Jag är beredd att stödja en kulturminister som tar itu med de svåra frågor han har ärvt från andra. 10 Utbildnings- och kulturminister (): Jag sade i mitt svar, som föregår den här debatten, att jag tyckte att det fanns behov av att moderera tonläget en smula. Jag skulle vilja upprepa det . Jag tror att vi är överens om att det finns väldigt många viktiga, kloka saker som man skulle kunna göra för att förbättra kulturen ytterligare i . Det finns väldigt många behov. Det finns väldigt många institutioner och väldigt många kulturutövare som har det svårt, som har brist på pengar. De skulle kunna göra stora insatser om de fick lite mer pengar. Men därifrån till att måla utvecklingen i sådana katastroftermer som gör tycker jag är ett väldigt stort och orimligt steg. Det är ett steg som gör att trovärdigheten kanske minskar för den typen av analyser och kritik som också kan vara befogade. Om man tar i så mycket och otid är risken att ingen lyssnar den dag man faktiskt har något viktigt att säga. Jag beskrev i mitt svar hur skattebetalarna har avsatt mer pengar till utgifter på kulturens område. Sedan ytterligare lika mycket för en riktad skattesänkning till litteraturen. har alltså skattebetalarna allokerat mer pengar till kultursektorn. Om resultatet av att man ökar , med flera miljarder , i ett läge där vi i övrigt har haft det stramt jag vill peka på försvaret och andra områden där vi har tillämpat en mycket sträng budgetpolitik blir att säger att det bara är kris, elände, katastrof under galgen och ingenting värt är risken att det finns skattebetalare som drar slutsatsen att det inte är någon mening att satsa mer pengar i fortsättningen. slutar vi med det. lägger vi pengarna någonstans där de gör nytta i stället. Jag vill varna lite grann för det väldigt uppskruvade tonläge som det ibland är i det här sammanhanget. Det gör jag av omsorg om behovet av att få kultursektorn att växa i . Vi behöver mer kultur, fler kulturutövare, fler försörjningsmöjligheter för fler kulturarbetare i .