prot · GR0986 · 2004-03-23 00:00:00 — I utredningarna från talar man inte bara om domare utan man talar om ordinarie domare, vilket innebär att fiskaler inte räknas med. Jag vill direkt fråga justitieministern om justitieministern är beredd att ställa sig bakom det besked som lämnar i sina utredningar om att det behövs 810 domare i tingsrätterna . Sedan har vi naturligtvis ekonomin. Vi har fått klara besked att detta inte är förorsakat av några sparbeting. Det förstår vi kanske också, eftersom det inte finns några ekonomiska överväganden i de här utredningarna, vare sig för domstolsväsendet, polisen eller kriminalvården. Kriminalvården får transporter, det blir poliser som ska vittna och så vidare. Kostnaden för offentliga försvarare som ska åka ett antal mil kommer att bli betydande. Det berörs över huvud taget inte. Vi har också lokalkostnaderna. På flera ställen avser man att inte bara bygga till en tingsrättsbyggnad utan bygga en helt ny byggnad, som i med den föreslagna så kallade kransdomstolen. Min andra fråga till justitieministern är därför: Är det inte nödvändigt att komplettera de här utredningarna med ekonomiska överväganden, så att vi vet om det handlar om mindre kostnader eller mera kostnader för framtiden? 68 (): Regeringen har i många avseenden gett ordet reform en helt ny innebörd. Reform har i ett stort antal fall inneburit att en myndighet är tvungen att spara pengar. Då kommer man med en reform. Jag misstänker att även den så kallade reformeringen av domstolsväsendet till viss del nu är jag lite försiktig tvingas fram av det faktum att den uppgift och de mål som satts upp för domstolsväsendet inte går att förena med de resurser som regeringen och majoriteten i utskottet hitintills har varit beredda att släppa till. Vi moderater menar inte att organisationen av domstolsväsendet aldrig behöver förändras. Men det får inte ske på det sätt som det nu sker, styckevis och delt. Jag citerar en mening i justitieministerns svar: För att kunna få ett så bra beslutsunderlag som möjligt har regeringen bedrivit reformarbetet stegvis region för region, vilket också har ställt sig bakom. I alla fall har tre partier ställt sig bakom det. De andra partierna, de borgerliga, har krävt en helhetssyn. Men den har vi inte fått. Jag är nästan säker på att ett antal av ministerns egna riksdagsledamöter hade vacklat och känt sig ganska svettiga, om man hade kommit med en helhetssyn till kammaren. Vi tycker att det här är fel väg att gå. Vi moderater anser att den nya tingsrättsorganisationen måste beslutas utifrån principer som är vägledande för dömandet . Det här handlar om en total förändring av tingsrättsorganisationen. Innan man går vidare måste man faktiskt ta ett samlat grepp, så att man vet var man är på väg att landa och inte hålla på så här, län för län. Den pågående reformeringen av domstolsväsendet får inte heller göras till ett besparingsprojekt. Jag ber om ursäkt, fru talman, men jag är kanske konspiratoriskt lagd. Jag har en känsla av att det är mycket kostnadsbesparingar. Det är bara att titta på ekonomin i och hur det ser ut framöver. Jag kommer till det . Medborgarperspektivet med tyngdpunkt på tillgänglighet och lokal förankring måste värderas högre än vad man hitintills har gjort. är det förenat med stora svårigheter att få vittnen att inställa sig till domstol. Hur blir det , om man ska åka uppemot ? Då kanske man inte ser det man borde se, och man kanske inte ställer upp för rättvisan som man faktiskt måste göra om vi ska få ett drägligt samhälle. Till grund för det fortsatta arbetet bör ligga en omfattande utvärdering och konsekvensanalys av de förändringar som man hitintills har gjort. Jag instämmer med någon av de föregående talarna här. Det är att titta på det som redan har gjorts. Konsekvenserna fullt ut är inte heller genomlysta. Kostnaderna för de planerade förändringarna till exempel i form av nya domstolsbyggnader, som sade här bör också granskas. Vidare är det viktigt att större förändringar av domstolsorganisationen faktiskt har en bred politisk förankring här i kammaren. Så är inte fallet . Om det nu är någon idé att kasta ut frågor ska jag ställa två, fru talman. Ministern borde få lite mer tid med alla frågorna. Har regeringen för avsikt att komma med en helhetssyn på hur domstolsväsendet ska vara organiserat ? Anser justitieministern att länsrätter och tingsrätter ska slås ihop? Det gör man på vissa ställen. 69 (): skrev jag tillsammans med riksdagsledamoten från till i den fråga som har interpellerat om. Vi skrev att vi var väldigt oroliga för den aviserade förändringen. Vi framförde vår uppfattning att reformering av rättsväsendet måste baseras på en långsiktig vision. Det är visionen om ett rättssäkert och tillgängligt domstolsväsende. Vi sade att vår uppfattning är att man måste ta hänsyn till många saker, medborgares närhet till rättsväsendet, polisens arbetssituation, åklagarväsendets roll och arbetsmöjligheter och vittnens roll och uppgifter i domstolarna. I svaret från säger man i avslutningen på sitt brev: I arbetet kommer självfallet att beaktas sådana omständigheter som Ni nämner i brevet, t.ex. närheten för medborgarna till domstolarna och samverkan med polis och åklagare. har vi utredningen här, och den är på remiss. Det visar sig att vår oro var befogad. Man har inte tagit hänsyn över huvud taget, utan tingsrätterna i , och föreslås läggas ned som så många andra. Det verkar vara någon sorts strategi i detta för organisationen av tingsrätter. Man visar bara upp en liten del av nedläggningarna i taget, för det är nedläggningar det handlar om på hela linjen. Det fanns 92 tingsrätter . är det 72. I en promemoria från generaldirektör föreslår man att tingsrätterna ska bli 37. Följer man den linjen har man halverat antalet tingsrätter och lite till. Det blir kvar. Inte en enda översiktlig och enhetlig plan för detta har presenterats, utan man serverar det styckevis och delt. Hela denna landsomfattande omorganisation som håller på nu och som har haft ett väldigt motstånd ser man inte. får man det regionalvis i stället. Just nu är det tingsrättsorganisationen i och som är på tapeten. Man fortsätter den strategi man påbörjat med nedläggning. I den utredning som nu har gjort om och finns ett förslag från tingsrätten i . De säger att man skulle vilja utreda förutsättningarna för att behålla tingsrätten som en självständig domstol med utökad omkrets. Man tar till sig , och . säger att det skulle kunna innebära att det blir bättre för dem som bor i domsaga. De i de tillkommande kommunerna skulle också få kortare avstånd. Samordningen med andra platser påverkas inte. Det finns alltså inga hinder för detta. Så fortsätter man med en fantastisk poäng. Man avfärdar förslaget i stället för att säga: Det var ett väldigt bra förslag. Man säger också att nedläggningen av tingsrätten i kommer att medföra problem för åklagarverksamheten och för polisverksamheten. Det blir ökade kostnader, ökat resande och allting. Men ändå säger man att man ska genomföra reformen för att det blir ett antal positiva effekter. Man tar sig för pannan. Detta är ett klart bevis på att det är olämpligt att göra utredningar på detta uppdelade regionala sätt. Jag skulle ändå vilja be justitieministern: . Finns det några som helst åtgärder som justitieministern tänker vidta för att tingsrätterna i och ska få finnas kvar? 70 (): Anledningen till att jag vill vara med i diskussionen är att jag kommer från . Där har vi också en tingsrätt som är nedläggningshotad. Den är bevisligen mycket kostnadseffektiv och har en bra organisation än . Men är den hotad av nedläggning. Det känns väldigt smärtsamt och tråkigt. En eventuell nedläggning kommer att få svåra konsekvenser för orten och kommunen som tappar en del av sin status. Advokater kommer att flytta från . Näringslivet kommer att stå utan advokater. Vittnen och anklagade kommer att ha betydligt längre väg till en eventuell tingsrätt i . Då säger någon att det bara är 5 mil till . Hur ser det ut i ? De har inte plats att ta över från . De är redan mycket trångbodda. De skulle få 700 fler brottmål . Det skulle behövas en ny rättssal och fler kontorslokaler. Hur ska man få plats med arkivet från ? Har verkligen tänkt över konsekvenserna av en eventuell nedläggning av ? Jag skulle vilja citera några rader ur . Rubriken är Skånska nämndemän efterlyser demokrati. Skånska nämndemän frågar sig vart demokratin tagit vägen. De har inte tillfrågats underhand när utredare befunnit sig i . Nämndemännen är förtroendevalda och utsedda av de politiska partierna. Är det frågan om ett förbiseende eller ett avsiktligt negligerande av oss, frågar sig , ordförande i och , förbundsstyrelseledamot. De upprörs över att organisationsutredning inte följer de anvisningar om remissinstanser, som generaldirektör angivit i direktiven för utredningen om den nya domstolsorganisationen. Där anges tydligt att nämndemannaföreningar vid berörda tingsrätter bör ges möjlighet att delta i remissbehandlingen. Hur vill ministern kommentera detta tidningscitat? 71 (): Jag tackar justitieministern för standardsvaret. Det är lite synd att ministern inte är beredd att föra en lite mer nyanserad diskussion om förslaget. Om den inte kommer så kommer den förhoppningsvis senare i processen. Det vore bra om de synpunkter som alla remissinstanser och kanske även de enkla synpunkter som vi enkla riksdagsledamöter framför också kunde få ett genomslag i det slutgiltiga beslutet. Jag skulle vilja ta upp två frågor i det här sammanhanget. Den första frågan handlar om själva utredningen som sådan. eller aldrig har jag sett en så dålig utredning som den som nu lyckats prestera. Det verkar ha haft som enda syfte att finna motiv till en ökad centralisering av organisationen. Man bryr sig väldigt lite om att validera det samarbete som finns mellan och tingsrätter. Man söker inga positiva argument för att behålla de små tingsrätterna, utan man argumenterar bara för att göra en tingsrätt i varje län så fort som möjligt, helst. Man ägnar till att samtala med varje tingsrätt ute i organisationen två ynka timmar för att skapa sig en bild av en ganska stor arbetsplats! På samma sätt gör man vad gäller länsstyrelserna med i ! Vad gäller tog man sig inte ens tid att besöka dem. Man besökte dem inte, utan man ringde ett telefonsamtal ett ynka telefonsamtal för att få länets samlade bild av och synpunkter på den här viktiga verksamheten! Men så kanske man beter sig när man vet att länet samlat står upp för sina tingsrätter och för den organisation som finns . Det gäller politiskt, och även samtliga kommuner står upp för detta. Den andra delen av den frågeställning jag vill ta upp är den regionalpolitiska. Varje departement har ansvaret för sin egen verksamhet. Det är kanske riktigt. Man har ett utpräglat stuprörsseende. Jag tycker att det är både felaktigt och djupt olyckligt. När statlig verksamhet ska förändras organisatoriskt, vare sig det gäller tingsrätter eller tullverksamhet eller vad det nu är, så tycker jag att det vore mycket bättre att staten såg till helheten och att man tog ett helhetsansvar och ett regionalpolitiskt ansvar för helheten. I alla de analyser och utredningar som man gör inom till exempel tingsrättsorganisationen borde man även ta upp de regionalpolitiska konsekvenserna av förslaget redan i det skedet. Man borde ha ett bredare anslag än det sektorstänkande som råder. Jag är övertygad om att man då, oavsett vilket resultat en utredning kommer fram till, både i kommuner och i organisationen skulle få ett mycket större accepterande av ett utredningsresultat. Mitt ödmjuka råd till justitieministern är: Släng utredning i papperskorgen! Lyssna på den samlade kören från och och försök finna vägar att utveckla det positiva samarbete som finns mellan och tingsrätter! 72 (): Jag vill inleda med att uttrycka i viss mån medlidande och också beundran för justitieministern som har ett sisyfosarbete i att besvara denna kanonad av frågor. Det är inte den första, och förmodligen inte den enda, gången som justitieministern debatterar tingsrätterna i det här landet. Jag vill också ställa en fråga till justitieministern. Vilket intryck tar han av att vi är så många här som har ställt upp för tingsrätterna i våra län? Vi känner att vi har våra väljares stöd och medborgarnas stöd i våra respektive län oavsett partitillhörighet. Jag var i går i och talade med en person som arbetar på tingsrätten. Det visade sig att även de som är tingsrättens mer frekventa kunder och som har fått reda på att den nu är nedläggningshotad uttryckte sin oro över detta. Även där har man alltså ett stöd för det här! Om senaste förslag går igenom kommer två tredjedelar av tingsrätterna i att ha försvunnit . Det här är ett stort geografiskt område, där man har en befolkning på omkring 800 000 invånare. Vilka effekter tror justitieministern att det får att man på ett så stort geografiskt område med så många invånare bara har tre tingsrätter kvar? Förtroendet för rättssamhället bygger i ganska stor utsträckning på att rättsskipningsprocessen sker nära de människor som på något sätt har varit drabbade av brott eller har upplevt att brott sker. Det är viktigt att man ser att brott utreds på ett bra sätt. Det är viktigt att man ser att de personer som misstänks för brott rannsakas och, om de befinns skyldiga, döms. Förtroendet för rättsstaten bygger på att rättsskipningen ligger nära människor. Hur tror justitieministern att detta påverkas när man kan se rättsskipningen på nära håll, utan den kanske ligger i residensstaden eller i vissa fall ännu längre bort? Andra här har pekat på de effekter som nedläggningen av tingsrätter kan få på det omkringliggande samhället, inte bara när det gäller rättsskipning utan över huvud taget infrastruktur. Från vet jag med säkerhet att de som driver advokatbyrå där är oroade för vad som kommer att ske när tingsrätterna läggs ned. Vi har hört från andra företrädare här också att liknande oro finns i och i . Detta har effekt inte bara på rättsskipningen utan också över huvud taget när det gäller möjligheterna att till exempel bedriva affärsverksamhet för de företag som finns där och för enskilda människor. Varför väger man inte in de aspekterna i större utsträckning än vad man har gjort när man ska bedöma nedläggningar? Avslutningsvis undrar jag varför man inte från statens och från regeringens sida tar ett helhetsansvar när det gäller nedläggningar. Andra här har ju också varit inne på detta. sker det sektorsvis. kommer med en rapport och man tittar på tingsrättsorganisationen. I andra fall kan det röra sig om nedläggning av CSN-kontor. Vi vet om att vi förmodligen kommer att få se ett antal nedläggningar när det gäller försvaret och så vidare. Om man som tittar på det här styckevis så kan effekterna för en enskild bygd bli fullständigt förödande. Jag undrar varför inte detta vägs in i större utsträckning. 73 Justitieminister (): Detta är lite av rekord för mig. Det känns spännande att föra en debatt med så många personer . Det kan dock innebära vissa svårigheter, så att jag inte kan besvara alla frågorna på en gång. Men då får ni möjlighet att återkomma. Självfallet ger det ett starkt intryck att man är samlad från länsbänken. När vi har lagt fram de olika förslagen har vi varit noga med att detta ska vara förankrat i . Så anser jag också att vi ska fortsätta att arbeta. Även om det är en skrivelse så har vi varit noga med att det hela ska vara förankrat. Det är klart att inte hela står bakom det här; det är jag fullt medveten om. Men det har ändå funnits en majoritet av ledamöter bakom varje enskilt förslag. gör en utredning, sedan går det hela på remiss och sedan gör vi en samlad bedömning. Efter det lämnar vi ett förslag som får stöd eller inte av . Detta skiljer sig inte från andra utredningar. På samma sätt vill inte jag föregå någonting och det har ni inte heller begärt. Jag är glad att ni respekterar att vi inte ska ge oss in i en sakdiskussion här. Detta är ute på remiss , och det vore att föregå den demokratiska processen. Jag vill ändå informera er om att har resultatet blivit ett annat än det ursprungliga förslaget. Det är bara att titta på de förslag som har lagts fram och beslutats om. Det görs en mycket mer samlad bedömning där man tar in saker på andra sätt än kanske strikt ur rättsväsendet synvinkel när vi lägger fram det här. Det gäller bland annat närheten, som ju har en betydelse, och i viss mån också regionalpolitiken. Det som jag brukar lyfta fram och som är viktigt är det kulturgeografiska. Ofta handlar det om byggnader som betyder mycket för människor, man riskerar en avintellektualisering och så vidare. Allt detta tycker jag är nog så viktigt. Men det som ändå är det allra viktigaste och det som är målet för många av de förslag som har lagts fram är att få en ännu bättre verksamhet. Det finns inget självändamål. Jag tror inte att det finns något ekonomiskt att vinna på det här. Om det är så så är det väldigt lite, för ofta behöver det byggas nya lokaler och så vidare. I varje fall är inte ekonomin någonting som jag tycker att man ska ta hänsyn till i förslagen. Det handlar helt enkelt om att man ska försöka ge en så bra rättssäkerhet som möjligt för alla medborgare. Det har vid många tillfällen visat sig att alltför små domstolar inte har möjlighet att leva upp till de krav som man kan ställa i den alltmer komplicerade domstolsverksamhet som finns. Det har också visat sig och det vill jag understryka att en del domstolar är för stora för att kunna vara effektiva. Det är inte så att bara det blir större och större så blir det bättre och bättre. Tvärtom har det visat sig här i , och kanske också i , att alltför stora domstolar innebär precis motsatsen. Det handlar om att försöka skapa en så bra verksamhet som möjligt och att man gör en samlad bedömning regionalt. Det är därför man inte kan göra något slags helhetslösning för alla olika delar av . Det är viktigt att man går på varje område och att man skapar sig en samlad bild av helheten i varje enskilt område. Det är skälet bakom detta, och det är ingen hemlighet. Vi har presenterat detta för . Det är ingenting som vi har försökt göra i smyg, utan tvärtom. Det här är arbetssättet. Meningen är att det ska vara så väl förankrat och demokratiskt som möjligt. Närheten är viktig, kanske inte för de återkommande eftersom de brukar få skjuts ändå till domstolen. Det är också viktigt att komma ihåg att i genomsnitt besöker en medborgare en domstol en gång i livet. Därför får inte närheten vara helt avgörande, även om den har sin betydelse. Det görs en samlad bedömning med målsättningen att försöka skapa en så bra domstolsverksamhet som möjligt. Det finns inget annat syfte här. 74 (): Jag förstår att inte kan gå in i detalj på hur man kommer att ställa sig framöver när det gäller utredningen. Jag pekade på en del faktorer som finns med i debatten där man undrar om det finns något underliggande som styr. Det gäller frågan om hur man ser på nämndemännen eftersom man inte beaktar det som har framkommit så här långt i utredningen, nämligen att nämndemännen får en smalare rekryteringsbas om man centraliserar tingsrätterna. Det gäller också betydelse och så vidare. Det finns frågor som jag ställde som jag skulle kunna få svar på här likaväl som att läsa uttalanden i lokalpressen i samma frågor. Jag förstår också att det är väldigt många frågor som dyker upp här. Vi kommer att kunna ta emot skriftliga svar också, både med porto på och via e-mail. Jag vill också peka på . Den rapporten imponerar inte. Jag instämmer i en del av mina kollegers tidigare inlägg här i det fallet. påstår till exempel att är en betydligt mindre domstol än . I finns fem ordinarie domare och två fiskaler. Fakta visar att vi i stället har två i stort sett lika stora tingsrätter. Av personaldimensioneringen framgår det att det finns dubbelt så många anställda vid tingsrätt som vid . Detta var ett exempel på ett rent sakfel. Jag skulle kunna fortsätta den uppräkningen, men jag väljer att lyfta fram den mer allvarliga och övergripande kritiken att har låst sig på förhand vid en modell och inte låter pröva och utreda andra lösningar. Det intryck läsarna får av utredningens egentliga syfte är att det har varit att rättfärdiga och legitimera det förslag för den framtida domstolsorganisationen som tidigare lyft fram. Genom den avgränsning som görs i utredningen kan det konstateras att inte fullgjort sitt uppdrag och det härigenom saknas förutsättningar att lägga rapporten till grund för ett ställningstagande för den framtida domstolsorganisationen. Riktmärket 810 domare har varken eller regeringen lagt fast. Jag har inte kunnat utröna på vilken grund det påståendet vilar. Vad menas med kvalificerad administration i detta sammanhang? Inte heller det har jag kunnat utröna. Det pekas på rekryteringsproblem. Det är ett argument som vi lokalt ställer oss frågande inför. Ingen har kunnat peka på vilken tjänst det har gällt. Om detta skulle vara något generellt problem för de tingsrätter som nu pekar ut, är uppgiften direkt felaktig. Jag vill upprepa frågan om hur justitieministern kommer att hantera de sakfel och de brister som finns i . Finns det underlag som visar på brister i rättssäkerheten vid de tingsrätter som är aktuella, , och ? Finns det fel i domarna, fler ändrade domar eller domar i högre instans? Jag tror att om man skulle titta på detta skulle man inte se att de tingsrätter som är aktuella har fler frågetecken kring sina domar, kan visa på ett sämre resultat eller sämre rättssäkerhet för dem som är föremål för rättsväsendets granskning och domar. Detta är väldigt viktigt att få fram när man säger att en förändring görs för att öka rättssäkerheten. Den region som jag representerar är en väldigt livaktig region med en stor befolkning. Det finns väldigt många företag och hög sysselsättningsgrad. Gnosjöbygden, som man ibland kallar den, är ju känd över hela landet. Men man behöver ju också juridisk kompetens. I GGVV finns det 14 jurister verksamma. De är beroende av en nära kontakt med tingsrätterna. Erfarenheten av en tidigare nedläggning är att advokatkontoren avvecklas och flyttar i väg med tingsrätten. Om advokatkontoren skulle stanna kvar på orten i ett övergångsskede kommer kostnaderna för samarbetet med den nya regionala tingsrätten att öka. Kostnaderna för vittnen skulle öka, liksom kostnaderna för inställda mål och så vidare. Även om inte tycker att kostnadsfrågan är så viktig tycker vi smålänningar att pengar är viktiga. Varje krona ska användas på bästa och effektivaste sätt. 75 (): Tack för beskedet att det är effektivitet som gäller. Jag tycker att det är viktigt att justitieministern också talar om på vilket sätt det har brustit i kvalitet hos de små domstolarna, hos de domstolar som ska läggas ned enligt . pratar jag om , och . På vilket sätt har det brustit i kvalitet där eftersom de nu hotas av nedläggning? På vilket sätt skulle de inte vara effektiva? De har tydligt visat att de är ganska kostnadseffektiva, men säger att det inte har någon betydelse. Det kan inte tillmätas avgörande betydelse för om en domstol ska läggas samman eller inte, skriver man på s. 30. Handlar effektiviteten om att det optimala skulle vara 810 domare? Jag har inte kunnat hitta någon utredning som talar om att det är den optimala storleken. har applicerat siffran, och sedan har det gått troll i den. Den har blivit en levande sanning för en del som hävdar sammanläggningsidéerna, men det finns inget vetenskapligt belägg för att det faktiskt är den optimala storleken på en tingsrätt. har vi samfällt gett underkänt här. Jag tycker att justitieministern också ska göra det. Jag tycker att det är oerhört viktigt att det görs en kostnadsanalys av vad de här förslagen skulle innebär på regional basis och också på nationell basis. Jag tycker att det är horribelt gentemot skattebetalarna att lägga fram förslag för den här kammaren som man inte har gjort en rejäl kostnadsanalys av. Sedan har vi konsekvensanalysen.