prot · GR0991 · 2004-03-31 00:00:00 — Men när man gör det är det bara för att påtala kränkningar. Men utskottet går ett steg längre när man när det gäller faktiskt inte påtalar kränkningar av sociala rättigheter utan går ut och delar ut diplom. Ni skriver faktiskt att det är bra med jämställdheten och att det är bra med utbildningsnivån. Och varför gör ni det? Det är att skicka en signal om att de politiska övergreppen därmed är mindre viktiga. Hade vi haft fokus bara på de politiska övergreppen hade vår signal varit tydlig. blir den luddig. Vi delar ut diplom till . Men ingenstans i betänkandet står det att vissa sociala framgångar inte kan ursäkta politiska övergrepp. Det står ingenstans. Det är därför som jag går upp i talarstolen. Jag vill att ni alla ska tänka till och faktiskt inse att det inte är så lätt som att bara säga att alla rättigheter är samma, odelbara och lika mycket värda. I FN:s deklaration är det ändå så att de sociala och de ekonomiska rättigheterna är processuella det är någonting som vi uppnår först när vi har resurserna. De politiska rättigheterna däremot är absoluta och kan införas , och det bör ske i alla diktaturer världen över! 30 () replik: Det är , antar jag, som ska utse vilka som är demokratier och vilka som är diktaturer. Det blir samma ohållbara inställning som när det gäller till exempel att bistånd inte ska ges till dem som behöver mest utan bara till dem som redan är fina och demokratiska. Det håller inte, ! Du säger att vi inte ska dela ut diplom. Nej, men vi har också en otroligt stor skyldighet att inte svartmåla allting. Vi skulle, vilket oppositionen ibland gör här Gudskelov att vi har en opposition som får göra det! kunna svartmåla och säga hur otroligt dåligt det är med MR-läget här. Vi skulle, liksom någon annan i debatten, verkligen kunna ta upp MR i och fråga hur det är med MR där och sedan gå på och gå på om det på samma sätt som du gör fokuserat på . Jag tycker, och utskottet tyckte, att det var en balanserad text. Din anmärkning från början om godtog vi och putsade lite på. Men det finns ingen anledning att svartmåla på samma sätt. Inse att vi allihop tycker att MR mår dåligt på ! Så är det. Där har du oss. Att ytterligare polarisera och spetsa till det här gagnar inte diskussionen och inte allmänhetens kunskap om den här frågan. Jag åberopade framför allt Röda Korset som var huvudorganisatör av den kurs som jag var på. var jag på en annan kurs som ordnade med bland annat samma tema. Då fanns det en diskussion om att den första, den andra och den tredje gradens olika eventuellt är devalverade. har den diskussionen övergivits av dem som håller på med detta inom sitt fack, som professionella inte av oss politikerpratare. Vi står fortfarande här och ska hålla på och tolka och glida och göra politik av det som för de här människorna i deras vardag, ute på fältet, är en professionalitetstolkning. De här rättigheterna ska vara lika värda, ! 31 (): Mänskliga rättigheter och relationer till andra länder är namnet på det betänkande som kammaren debatterar . Jag vill peka på att betänkandet är disponerat på ett mer prioriterat sätt. Utskottet har varit enigt när det gäller dispositionen av prioriteringar. Jag ser fram emot att framöver få ta del av synpunkter från övriga ledamöter och även andra engagerade i frågor om mänskliga rättigheter. Med andra ord är det många områden som just här och inte blir föremål för en djupare behandling ämnena i form av motioner blir mer föremål för konstateranden än för en djupare och mer genomgående behandling. Många områden har varit föremål för utskottets behandling i närtid och bevakas på ett kompletterande sätt. Naturligtvis bär vi de synpunkter som framkommit på olika sätt med oss i det övriga arbetet. Trots dessa prioriteringar blir det svårt att lyfta fram betänkandets alla teman på ett rättvisande sätt. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på bifogade reservationer, som den läshungrige kan finna på s. 72 och framåt. De allmänna förklaringarna om mänskliga rättigheter innehåller kortfattat de grundläggande friheterna, såsom rätten att hysa eller uttrycka åsikter, att utöva en religion och att bilda eller gå med i en organisation eller att ordna möten, liksom rätten till skydd mot övergrepp, till exempel rätten att inte bli godtyckligt arresterad eller utsättas för tortyr, samt, slutligen, rättigheten att tillgodose de grundläggande behoven, till exempel rätten till en tillfredsställande levnadsstandard, till hälsovård och till utbildning. På de här punkterna har också en del av de frågor som kommit upp i anföranden fått sitt besvarande hur vi från majoritetens och från sida ser på de mänskliga rättigheterna. Jag ska ta upp en fråga som har kommit upp i debatten. Jag vill gärna reflektera kring och utgå från ett besök som jag hade i då jag tog emot en person som fått möjlighet till uppehälle i . Han har kommit hit på grund av ett politiskt system och fått verka. Han verkar i en demokrati och kan komma till oss riksdagsledamöter och framföra synpunkter. Men till min stora besvikelse talade han inte med mig om hur vi ska göra för att se till att de svenska medborgare som finns i fängelser ska kunna komma tillbaka till och kunna vara fria att också verka fritt i . Hur ska vi kunna förändra regimen i ? Nej, till min besvikelse bara försvarade han regimen en regim som han själv lever på tryggt avstånd från. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi använder vår roll som riksdagsledamöter såväl internationellt som i dialog med regeringen, i dialog mellan oss i partierna och också i dialog med människor som vi i olika sammanhang möter. Det är viktigt att vi är oerhört tydliga med att alltid stå upp för mänskliga rättigheter och med att vi inte accepterar övergrepp och inte accepterar att man ska vänta och se. Människor har rätt här och till mänskliga rättigheter, till demokrati och till utveckling av sina länder liksom rätt att ta del i detta på ett fullvärdigt sätt. Jag tror också att vi måste föra en dialog med en del av de grupper som aktivt samlar in pengar. Man talar ibland om olika informella skattesystem för att hålla en regim som den i vid liv. Tänk om fler ställde in sina så kallade informella skatter och slutade sända de här pengarna. Jag talar då inte om pengar som man skänker och skickar till släktingar, familjer och vänner som behöver ekonomiskt stöd för sin överlevnad och som man skänker därför att man känner ett ansvar för varandra inom en släktgemenskap. När det gäller pengar som direkt går till att hålla diktaturer under armarna tycker jag att vi ska ha en dialog med de här personerna och organisationerna och säga att det är något som vi är väldigt kritiska till från den svenska sida. får en allt tyngre roll i internationella sammanhang när vi talar om mänskliga rättigheter, delvis på grund av att vi är tydliga och att det finns åtminstone har det funnits en bred enighet. Huvudsakligen finns det fortfarande en bred enighet, även om somliga söker splittringar. Jag tror att det är väldigt viktigt att denna breda enighet finns detta för att vi ska kunna fortsätta med att vara väldigt tydliga i när, upplever jag, mänskliga rättigheter ändå får en tyngre roll internationellt. På många håll går det i rätt riktning men det finns även bakslag. Jag tycker att vi ska tala om sådant. Jag ska tala om ett bakslag. Det gäller då + 10. efter i är abortmotståndarna på frammarsch trots att FN:s millenniemål om fattigdomsbekämpning, ökad jämställdhet och bättre hälsa hos mödrar och barn inte kommer att kunna uppnås utan satsningar på kvinnors rätt till sin egen kropp de sexuella och reproduktiva rättigheterna. Utskottet skriver att vi ska satsa på kvinnors rättigheter och naturligtvis även på de sexuella och reproduktiva. Just nu och här är dessa rättigheter ifrågasatta. De pressas tillbaka. Därför är det extra viktigt att utskottet gör denna tydliga markering. Kvinnor har rätt till säkra och legala aborter, som vi skriver och som vi har skrivit i PGU. Kvinnliga rättigheter är mänskliga rättigheter. Detta är odelbart. De här två rättigheterna stöder varandra. har ett ansvar för att EU inte fortsättningsvis skiljer på mänskliga rättigheter och kvinnliga rättigheter. Vi kan, och bör, lägga oss i när till exempel fängslar kvinnor som gjort eller medverkat till abort. Vi bör också ta upp frågan om sexuella och reproduktiva rättigheter i våra samtal med grannlandet , och vi bör reagera på och kvinnofientliga lagstiftningar. sker, enligt beräkningar, 20 miljoner illegala aborter alltför ofta med skador för livet eller med döden som följd. Underlivsfrågor är storpolitik. Underlivsfrågor är också en förutsättning för en effektiv kamp för människors rättigheter att kunna skydda sig mot sjukdomar. Jag tänker då framför allt på den stora tragedin med hiv/aids. Det duger inte att en organisation, till exempel eller , på fältet arbetar för att förbättra utsatta kvinnors situation, medan deras medarbetare på sin fritid utnyttjar just dessa kvinnor. Under ett besök i Kosovo fick vi information om just dessa missförhållanden, något som är djupt otillfredsställande. vill jag från kammarens talarstol också framföra ett stort tack för det engagemang som våra militärer visar på det här området, inte minst det sätt på vilket man tagit del av information och aktiviteter runt . Jag vill peka på att utskottet varit tydligt när det gäller bristande ansvar. Den oheliga alliansen mellan administration, Heliga stolen och somliga islamistiska stater är en realitet, och de här länderna har tillsammans stor påverkansmöjlighet. som den kvarvarande stormakten har naturligtvis en oerhörd tyngd när man driver någonting samlat. är ett föregångsland i kampen mot den fruktansvärda människohandeln, men det finns mycket mer vi kan göra. Utskottet föreslår därför att de internationella organisationer, ingen nämnd och ingen glömd, som har ansvar för trafficking och prostitution ska arbeta för att utforma internationella uppförandekoder. Dessa kan bli ett föredöme även för det privata näringslivet, som möter samma frågor i sin verksamhet. borde ta på sig en aktiv roll i detta arbete. Jag nämner detta då ämnet inte är nytt i dialogen mellan en del av oss riksdagsledamöter och företrädare för näringslivet. Jag kan bara peka på en tidningsartikel i . Denna diskussion finns alltså, även om den inte har omfattat alla. Min förhoppning är att vi inom vårt direkta ansvarsområde framöver ska kunna gå vidare med detta viktiga arbete om uppförandekoder på ett brett sätt. I nästa steg krävs mer ingående beskrivning av hur sådana uppförandekoder ska se ut och vad de mer konkret kan innehålla. Då tror jag också att vi kan bli ett föredöme för andra utanför vårt direkta ansvarsområde. Utskottet konstaterar att aktivt driver frågan om ett universellt avskaffande av dödsstraffet och, i avvaktan på att detta ska ske, att användandet av dödsstraffet ska inskränkas och ske med iakttagande av de begränsningar som finns i internationell rätt. Dödsstraffet är djupt omänskligt. Dess grymhet och oåterkalleliga natur gör det till ett straff som inte bör ha någon plats i en modern och civiliserad rättsordning. var initiativtagare till utarbetandet av tilläggsprotokoll 13 till om mänskliga rättigheter som handlar om ett totalt avskaffande av dödsstraffet. Protokollet, som föreskriver avskaffande av dödsstraffet även i krigstid, antogs och ratificerades av . Utomrättsliga och summariska avrättningar liksom hot om avrättningar kräver omvärldens fokus liksom vår uppmärksamhet och vårt fördömande. Glöm inte heller att sköna semestermål bör granskas bortom solstolarnas horisont! Som riksdagsledamot har jag haft bra samtal med företrädare för kring dödsstraffet, och jag välkomnar de steg man här har tagit. Jag nämner detta därför att är ett land där vi riksdagsledamöter nog har haft en särskild roll i de här diskussionerna, då det ju inte finns diplomatiska förhållanden och kontakter på samma sätt som med övriga länder runtom i världen. Jag överlåter dock den frågan liksom frågorna om , , IOM, minoriteter och en del andra delfrågor till min kollega . Hon kommer att ta upp dem i sitt anförande och också vara beredd att ta en dialog kring de här frågorna. Jag kommer så till , herr talman. En konflikt som parterna inte själva förmår att lösa är den i . Det är en konflikt som beslutsfattare försatt i en nedåtgående negativ spiral. Det är djupt olyckligt och djupt oroande. Den så kallade Barcelonaprocessen är inte en del av fredsprocessen i utan drivs parallellt och självständigt. Den påverkar dock den politiska utvecklingen i regionen och själva processen och är det enda forum förutom FN där israeler och araber möts på ministernivå. Inom Barcelonaprocessen finns också ett parlamentariskt forum som kan utgöra ett fönster mellan de olika parterna i regionen. Jag tycker att det är viktigt att värna om det. Jag tycker också att det är viktigt att säga det här, för jag tror att det är en fråga som är väldigt lite känd runtom i och även bland dem som är engagerade i den här konflikten och de här frågorna lite bredare. Barcelonaprocessen borde få lite mer uppmärksamhet än vad den får. Förhoppningsvis kan det här inlägget bidra till det. EU måste agera mer kraftfullt och med större enighet för att bidra till att parterna återupptar arbetet med fredsprocessen. Kan EU och agera mer gemensamt skulle det naturligtvis också vara någonting som vi skulle kunna välkomna. är ju så inte fallet. Jag ska också säga någonting om . Är tiden ute? (TALMANNEN: Ja, det är .) Då får jag väl återkomma i ett senare anförande eller på annat sätt. 32 () replik: Jag vill fråga varför den socialdemokratiska regeringen underlåter att belysa bristen på mänskliga rättigheter och demokrati hos de arabiska regimerna. 33 () replik: Jag tror inte att beskriver verkligheten och dagens situation på rätt sätt. Jag tror att jag själv här i kammaren möjligtvis var den första som tog upp till exempel bristerna i . Det är ett område som inte av tradition har belysts här i kammaren. Jag redovisade de siffror man kunde få fram kring dödsstraffet i . Det är ett exempel på att jag tycker att vi har försökt att dra i de trådarna och peka på att det brister djupt. tror jag det är än tydligare för än fler att det är oerhört viktigt att de värden vi ska värna om mänskliga rättigheter och demokrati ska omfatta alla människor. Det finns en längtan hos alla folk efter de här värdena, inte minst i arabstaterna. Jag tror också att vi kan göra mer. Att jag nämnde berodde också på att vi hade ett besök därifrån här i riksdag som jag tror att en del av de närvarande här i kammaren hade möjlighet att närvara vid och delta i diskussionerna. Jag har också förstått att det kommer att ske ett svarsbesök till just . Det är ett land som vi haft mindre insyn i och kontakter med än många andra . Jag tror att detta är oerhört viktigt. Jag tror också att de här frågorna är en del av hela problematiken i och att de kommer att få en ökad internationell uppmärksamhet framöver. Då blir det också lättare för oss att bidra och vara ett stöd i den processen och naturligtvis också aktivt bidra på olika sätt. 34 () replik: Min fråga gällde regeringens brist, så att säga, i det här sammanhanget. Jag vill dock fortsätta på en annan fråga vad gäller just regeringen. Borde inte den arbeta för gemensamma initiativ mellan och EU för att nå fred, mänskliga rättigheter och demokrati i ? 35 () replik: Naturligtvis blir det en extra kraft. Som jag sade i mitt anförande och som det även står i betänkandetexten är det oerhört viktigt bara att EU kan samla sig. När EU har en så enig politik som det går att åstadkomma på det här området är det klart att EU har en annan slagkraft än vad vi har som individuella stater. Om då EU samordnar sig med och kan gå i samma takt som blir förstås trycket desto större, liksom möjligheterna att nå en framgång. Vi kan dock inte ställa upp oreserverat på vilka lösningar som än kommer upp på agendan. Vi måste också kritiskt granska dem och naturligtvis även vara beredda att kompromissa för det övergripande målet: att uppnå fred och stabilitet i . Den nuvarande utvecklingen med den nedåtgående negativa spiralen är djupt oroande och engagerar väldigt många människor. Jag tror att det finns en stor frustration bland många. Trots att det finns mycket gemensamma uppfattningar leder det inte framåt utan bara nedåt. Det ställer krav på det internationella samfundet. Jag kan också beklaga att de ställningstaganden som har kommit upp och varit på väg genom FN-systemet inte har fått en total uppslutning. Men vi får arbeta vidare på den här linjen och hoppas att konstruktivt kommer att bidra för att lösa upp den här väldigt allvarliga situationen. 36 () replik: Det är stor enighet i stora delar av det här betänkandet, och då blir det naturligtvis lätt så att skillnaderna kan uppförstoras. Det finns dock nyansskillnader, och vi har 18 reservationer i betänkandet. säger att spelar en tung roll när det gäller de mänskliga rättigheterna, och jag håller gärna med om det. spelar en roll eftersom vi är så tydliga. Jag vill ställa en fråga till majoriteten: Står till exempel gratulationerna som EU-ministrarna inklusive framförde till och att man spelar denna tunga roll i samklang med vad vi säger i betänkandet? Är verkligen tillräckligt tydligt när det gäller och kränkningen av de mänskliga rättigheterna? har länge tyckt att och EU är väldigt flata i det sammanhanget. Varför har jag då behövt skriva reservation 7 om jämställdhet och kvinnornas situation? Jag påstår inte att majoriteten är helt borta när det gäller jämställdheten. Jag har tagit upp kvinnornas roll i livsmedelsproduktionen och ägandet av finansiella tillgångar där jag tycker att kvinnorna har missgynnats. Varför ställde inte majoriteten upp på det? Eller gör ni det? 37 () replik: Jag valde i mitt anförande att fokusera på de bakslag och de svårigheter som vi har när det gäller uppföljningen av Kairoprocessen. Här talar man om + 10. Jag valde detta just därför att det är jubileumsår och därför att vi möter så hårt motstånd här. Jag var oerhört bekymrad när två kd-ledamöter och en moderat bjöd in en av de hårda motståndarna mot det som vi enigt står för i övrigt här i kammaren för information. Man gav dem också en plattform att vara på i riksdag. Syftet var naturligtvis att försöka luckra upp den enighet som jag och här talar om och som är så oerhört viktig både för den inhemska politiken och inte minst för att vi ska kunna arbeta utåt med kraft när det gäller de parlamentariska kontakterna. Den är också viktig för att vi ska kunna ge regeringen bästa möjliga stöd för att jobba med internationella frågor. I alla sammanhang där vi stöter på förtryck av kvinnor i alla former, inte minst våld och övergrepp, måste vi påpeka att vi förväntar oss en förändring och att vi ställer krav på att det ska ske en sådan. Det gäller att nå ut i alla led i svensk utrikespolitik och att nå ut till alla organisationer som arbetar inom biståndssfären eller som på andra sätt är knutna till svenska intressen. Man skulle nog kunna hitta skönhetsfläckar. Jag tyckte att vi hittade det så sent som när vi besökte Kosovo under den resa som jag tidigare relaterade till. Det var inte målet för vår resa, men sidoinformation handlade bland annat om att organisationer som hade svenskt stöd och som jobbade med organisationer i som är kända för att vara tydliga i frågan inte var tydliga i Kosovo. Det tyckte jag var olyckligt. Vi måste se till att det som vi säger i talarstolarna här också fungerar ute i fält. Det gläder mig att delar den uppfattningen. 38 () replik: Det är riktigt att mycket av utrikespolitik och diplomati handlar om nyanser. Vi ägnar en hel del tid åt det i utskottet också. Ingen av oss är ofelbar, och det är då som sådana här skönhetsfläckar ibland uppstår. får väl föra den debatten med och där är vi ense. Jag ställde frågan om huruvida gratulationen är i linje med vad vi nu håller på att diskutera i svensk politik när det gäller mänskliga rättigheter. Jag förstår att inte vill svara på den frågan, men jag tycker att vi är alldeles för flata där. Hur är det var det ett olycksfall i arbetet eller en skönhetsfläck? 39 () replik: Jag får erkänna att jag glömde bort den delen av fråga trots att den är så viktig. Jag står naturligtvis liksom utskottets övriga ledamöter bakom den väl balanserade text som finns i betänkandet. Den vill jag rekommendera alla protokollsläsare att titta närmare på. Jag tror att det också är viktigt att man lägger samman de olika reaktionerna på valet som har kommit och ser efter vad valövervakare tyckte och vad som har framkommit på andra sätt under valprocessen. Man måste se till den sammantagna bilden, och den är lite mer nyanserad än vad man kan dra för slutsatser när man tittar på telegrammet. Jag vill dock säga att jag inte har läst det. Jag har hört om dess existens, men jag har inte sett texten och inte granskat vad som står där. EU har en bredare dialog än telegrammet med och med själv. Vi ska noga följa vad som händer i . Det finns både det som är positivt och det som vi har anledning att fundera vidare över. 40 () replik: När det först och främst gäller är vi uppenbarligen mer överens än vad betänkande och reservationer visar, efter utrikesministerns uttalande i . Hon sade då att och EU ska agera kraftfullt när det gäller MR-läget i . Det är bra. Jag har tre frågor till . För det första: Varför tyckte ni i majoriteten inte att det var angeläget att vi uttalade att även människor som bor i arabländerna har rätt till mänskliga rättigheter och friheter på samma sätt som vi andra? För det andra gäller det finansieringen av terror på den palestinska sidan och de pengar som har kommit från Sida och även från en brittisk biståndsorganisation med flera. Varför vill inte majoriteten uttala att det är bra om vi ser till att biståndet aldrig går till terror? Det måste vi väl kunna vara överens om. För det tredje gäller det själva . Vad är det som gör att majoriteten och Socialdemokraterna inte tycker att vi kan uttala att ska ha säkra, garanterade gränser och även att ska ha säkra, garanterade gränser och en garanterad demokrati? 41 () replik: Det finns saker som är alldeles självklara och som kommer till uttryck på många olika sätt både i det här betänkandet och i övriga, till exempel de betänkanden som handlar om biståndets inriktning och vårt betänkande om PGU. Naturligtvis har detta en vidare bäring än just klubbslaget när vi antog det. Det ska vara styrande för biståndet och utvecklingssamarbetet i stort. Självfallet ska det inte utgå något från svenska skattebetalare som på något sätt skulle kunna stödja terror. Det tycker jag inte att man behöver skriva en reservation om; det är ju alldeles grundläggande och självklart att detta inte är några politiska metoder som vi någonsin har legitimerat vare sig nationellt eller internationellt. Därom får det icke råda något tvivel. När det gäller tycker jag att texten i betänkandet är balanserad. Det finns en tendens till att olika debattörer vill gripa tag i delfrågor, som i och för sig kan vara viktiga. Men den stora frågan är hur man ska kunna få en annan huvudinriktning hur man ska kunna uppnå fred och få en tvåstatslösning. har rätt till sin existens. Man har rätt till att leva inom säkra gränser och under fredliga förhållanden. Det tycker jag har kommit väl till uttryck, på samma sätt som vi anser att palestinierna har rätt till en egen stat och till att utveckla sitt land. 42 () replik: Det gällde den första frågan också den om rätten för människor som lever i arabländerna att också respekteras för sin frihet och sina mänskliga rättigheter. De ska ha samma möjligheter som vi andra. Jag kan konstatera att jag är glad över att och jag är helt överens om det här med terrorfinansieringen. Vi är tydligen också ganska överens när det gäller .