prot · GR0982 · 2004-03-12 00:00:00 — Det som fick mig att ställa frågorna vad målet med sexköpslagen är, på vilka formella uppgifter regeringen stöder sig i sitt väldigt kraftfulla ställningstagande och om man på något sätt avsåg att arbeta för en förutsättningslös utvärdering av sexköpslagen var helt enkelt uttalande på , där hon säger: I den allmänna debatten efterfrågas ibland att sexköpslagen utvärderas (i själva verket ifrågasätts). Regeringen ser kontinuerligt över all lagstiftning, men någon utvärdering av sexköpslagen i ifrågasättande syfte kommer det inte att bli. Vidare säger hon att sexköpslagen är här för att stanna punkt. Låt mig då först och främst fastslå en sak så att vi har det avklarat: Min absoluta inställning är att det inte ska gå att köpa människor. Det ska inte gå att tjäna pengar på andra människors kroppar. Människor är ingen handelsvara. Den lyckliga horan finns inte. Prostitution är inte ett självvalt yrke. Då har vi klarat av det. Det brukar nämligen vara det man blir bemött med. Om inte annat visar faktiskt all forskning att den lyckliga horan inte finns. Det är just därför jag dristar mig att ifrågasätta sexköpslagens effektivitet. Vad var målsättningarna? Hur har de uppfyllts? Vad behöver vi komplettera lagen med för att få ett komplett artilleri för att uppnå det samhälle som jag vill se? Lagen var debatterad långt innan den över huvud taget trädde i kraft. Därför tycker jag att det är mycket märkligt att säga att en utvärdering av sexköpslagen innebär att man ifrågasätter dess existens, underförstått vill avveckla den. Det är också mycket märkligt att man lämnar till att ställa frågan vad som har hänt. i all ära, men det kan inte vara de som utvärderar våra lagar. 24 Justitieminister (): Jag har inget emot att journalistiken utvärderar våra lagar, men det kommer i alla fall inte att ske på mitt initiativ. Det kan jag garantera. Syftet med den här lagen, eller en väldigt viktig del, var just att det är normgivande att kriminalisera den här typen av verksamhet. Det tycker jag är en väldigt viktig sak att framhålla. Lagstiftningen bygger ju på våra värderingar och normer, men lagstiftningen kan också påverka våra värderingar och normer. Det har vi sett i andra sammanhang. Det tydligaste exemplet är kanske barnaga. Där fanns det också de som protesterade, men de skulle knappast kunna göra det med någon trovärdighet . Vi har också kunnat se vilket klart resultat det har givit. Jag tror att också sexköpslagen har den funktionen. Dock har den funnits mycket , så det är svårt att se resultaten lika tydligt . Däremot har vi fått rapporter från polisen om att detta är en viktig del i kampen mot människohandel. Detta är också någonting som vi har tagit upp med våra nordiska grannar. Jag har tagit upp det på de nordiska ministermötena. Det har funnits ett starkt intresse från att genomföra svensk lag, även om man nu ändrade sig och det blev en ordningslag i stället. I talar man om att genomföra sexköpslagen. På talar man om det. Detta är en viktig del i kampen mot människohandel. Det är naturligtvis viktigt att man följer utvecklingen vad gäller den här lagen. I den sexualbrottslag som kommer att presenteras här senare i vår gör man också vissa förändringar som man kan se behöver göras. Precis som vid all annan lagstiftning följer vi alltså utvecklingen, och när tiden är inne och det har gått lite kan det förstås vara dags för en utvärdering. 25 (): Jag kommer tillbaka till frågan: Vad är det vi har sett så tydligt, och hur vet justitieministern att vi har sett det, vad det nu är, så tydligt? Det är ingen annan som verkar veta det. Man kan prata med polis, sociala myndigheter, BRÅ och frivilligorganisationer alla har sin åsikt om hur lagen fungerar. Vissa anser att den har drivit prostitutionen under jord, att våldet mot de prostituerade har ökat och blivit grövre, att det har blivit svårare att arbeta förebyggande eller behandlande samt att hallickar och organiserad brottslighet har ökat. Andra anser att sexköpslagen visst har försvårat och därmed fördyrat verksamheten och att det, precis som säger, mycket möjligt är därför vi har ett lägre antal offer för människohandel för sexuella ändamål i . Ett tydligt exempel på den förvirring som råder är att ena dagen kan ha rubriken kritiserar sexköpslagen och . Det sitter i betraktarens ögon. Därför möter jag argumentationen att det är radikalfeminism och nymoralism som ligger bakom lagen. Jag vill gärna tro att lagen är effektiv, men jag vill inte bara tro det utan veta det. Det är just att man från socialdemokratiskt håll säger blankt nej till denna kunskap som jag tycker är så märkligt: Nej, vi ska inte utreda detta. Vi vet redan hur världen är. Det är denna lilla fråga jag ständigt hänger upp det på: kunskapen om vad som fungerar och inte fungerar i sexköpslagen så att vi kan komplettera den och få ett fullgott artilleri för att kunna få det samhälle som jag är övertygad om att och jag står bakom helt och fullt. Men vi kommer tillbaka till detta: Vad är rätt? Vad är fel? Vad kan bli bättre? Vad behöver förändras? Vad behöver kompletteras? Och det sägs inte bara att sexköpslagen är här för att stanna; vi ska dessutom exportera den över hela världen som den enda lösningen på problemet. Så har det nämligen blivit. Det normgivande för all diskussion när vi pratar om jämställdhet och våld mot kvinnor är sexköpslagen. De stackare som utifrån sin maggropskänsla inte ställer sig bakom den, eftersom de inte har någon kunskap att hänga upp det på, får svårare att få anslag till forskning och svårare att komma fram i debatten över huvud taget. Detta är jag rädd för. Vi målar upp en verklighet som vi inte vet om den stämmer eller inte. Jag hoppas att den stämmer. Detta var utgångspunkten för min fråga. Jag har fortfarande inte fått ett svar jag hade inte heller förväntat mig att få något där man kunde visa på att kunskap är alltings moder. 26 Justitieminister (): Det är inte så oerhört konstigt att olika människor har olika upplevelser och erfarenheter. Det ska vi nog vara ganska glada för. Det är också ganska naturligt, med tanke på att den här lagen har funnits , att det inte finns någon säker bedömning. Någon sådan har inte jag heller, och det tror jag ingen kan ha. Det är detta som gör att det är för tidigt att utvärdera. Det är inget konstigt med den här lagen, utan det måste gå så att man kan se hur polisen kan arbeta med den, hur den påverkar andra delar av samhället, hur den påverkar våra värderingar och vad den leder till för resultat. Visst döms det nu människor kontinuerligt efter den här lagen, men det räcker inte för att vi ska se alla dess effekter. Det jag säger är bara att det är för tidigt att göra detta. Precis på samma sätt som vid annan lagstiftning följer man utvecklingen, och när man har ett tillräckligt säkert underlag kan det finnas tid, plats och behov för att göra den utvärderingen. Det är alltså ingenting som skiljer den här lagen från annan lagstiftning. Jag har heller aldrig påstått att detta ska vara den enda lösningen. Tvärtom jobbar vi nu med en sexualbrottslag där detta bara är en liten del av bortåt 75 större eller mindre ändringar. Jag vill verkligen understryka att det inte är så vi arbetar. Men jag tycker ändå att det är viktigt att säga att de rapporter vi får från polisen är att detta bland annat minskar människohandeln. När tiden är inne kan man göra en mer ordentlig utvärdering, på samma sätt som man gör i andra fall. 27 (): Men då är vi ju överens! Jag måste säga att det gläder mig ytterligare att det är som besvarar den här frågan, för han är inte så kategorisk att han säger att sexköpslagen är här för att stanna eller att det inte kommer att ske någon utvärdering. Tvärtom säger han att det kommer att ske en utvärdering han har ju utlovat en utvärdering här. Jag är väldigt glad och väldigt tacksam för detta! 28 Justitieminister (): För att det inte ska missuppfattas vill jag påpeka att jag sade att när tiden är inne kan det mycket väl finnas behov av en utvärdering. Det är så det ska uttryckas. Det vore väl ganska naturligt. Det gör man på många andra områden, och jag vill se det här på precis samma sätt som man gör med andra lagar. Det är ingenting som skiljer där. Man genomför en lag, och sedan ser man hur den faller ut. kan man, som i det här fallet, se vissa saker som man kan rätta till, och sedan kan man se vad lagen har fått för mera djupgående konsekvenser och effekter, och då kan det finnas tid och behov för en ordentlig utvärdering. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2003/04:325 om antalet förskollärare 29 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att öka antalet förskollärare. Med barnet i centrum har omfattande reformer genomförts i syfte att öka tillgängligheten till förskolan så att alla barn ska kunna delta i en pedagogisk verksamhet av hög kvalitet. Fler barn har fått tillgång till förskola genom att allmän förskola för fyra- och femåringar har införts, och genom maxtaxan har avgifterna sänkts avsevärt. Förskolan har en läroplan som implementerats i verksamheterna. För att verksamhetens kvalitet ska kunna upprätthållas och förbättras ställs krav på välutbildad personal. Statsbidraget på en ½ miljard kronor för kvalitetssäkrande åtgärder användes 2002 till anställning av 1 400 personer, varav 750 förskollärare. användes till kompetenshöjande åtgärder, bland annat vidareutbildning av barnskötare till förskollärare. Satsningen på 6 000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal som aviserades i regeringsförklaringen är också en kvalitets- och ambitionshöjning. Mer personal och därmed förutsättningar för mindre barngrupper och ökad personaltäthet samt utfärdandet av allmänna råd är ett led i arbetet med att stärka förskolans kvalitet. Statusen och attraktionskraften i förskolan som arbetsplats kommer att öka genom att förskolans kvalitet sätts i fokus. Enligt regeringens bedömning finns det ett behov av en ny utbildning till barnskötare. Kommuner har i några fall själva utformat en barnskötarutbildning, men det saknas en nationellt likvärdig utbildning. har därför fått ett uppdrag att utfärda kursplaner för en eftergymnasial barnskötarutbildning inom gymnasial påbyggnadsutbildning. Den ettåriga utbildningen är tänkt för flera grupper, bland andra de som arbetar på förskolan men inte har relevant utbildning för det, de som gått ut gymnasiet men inte vill satsa på en högskoleutbildning direkt, invandrare med erfarenhet av arbete med barn eller personer från andra samhällssektorer som skulle vilja utbilda sig för ett arbete inom förskolan. skapas också möjligheter till en mer enhetlig kompetensutveckling för barnskötare som redan arbetar i yrket. Jag ser barnskötarutbildningen som en förstärkning av hela arbetslaget i förskolan. Förskollärare har en avgörande betydelse för förskolans verksamhet och utveckling. Det har också varit min och regeringens syn när vi medverkat till att förnya och förlänga lärarutbildningen för blivande lärare i förskolan. Det finns dock tecken som tyder på att alltför få lärarstuderande väljer kurser med inriktning mot förskolan. Högskolorna och universiteten med lärarutbildningar har ett särskilt ansvar att beakta behovet av förskollärare och vidta nödvändiga åtgärder för att möta behovet av lärare i förskolan. Regeringen har därför fastställt mål bland annat för att antalet utexaminerade lärare med inriktning mot tidiga år ska öka. I regleringsbrev har regeringen gett lärosätena en tydlig signal om behovet av lärare i förskolan. Det är också viktigt att bygga vidare på kompetensen hos yrkesverksamma barnskötare och ge dem möjlighet att vidareutbilda sig till förskollärare. Jag delar din uppfattning att förskolan ska ges en stor plats i utbildningen av lärare. genomför just nu en enkät till alla studerande som började på lärarutbildningen och 2003. Undersökningen kommer att vara klar och ge oss en uppfattning om hur många lärarstuderande som avser att arbeta i förskolan. Dessutom gör en uppföljning av behov av och tillgång på förskollärare. Jag avser vidare att föra en dialog med universitet och högskolor om vilka åtgärder högskolorna vidtar för att examinationsmålen för lärare med inriktning mot nås. Om så krävs kommer regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att examinationsmålen ska nås. Regeringen har höga ambitioner att fler förskollärare utbildas. Dessa ambitioner behöver inte komma i konflikt med utbildning för blivande eller redan verksamma barnskötare. Arbetet i förskolan bedrivs i arbetslag där ungefär hälften av personalen är förskollärare och hälften är barnskötare. Det är en fördelning av personalkategorier som varit relativt oförändrad . Tillsammans har barnskötare och förskollärare en helhetssyn på barnets behov, lärande och utveckling. Jag anser att både förskollärare och barnskötare behövs i förskolan. 30 (): Jag ber att få tacka ministern för svaret. Huvudfrågan i min interpellation gäller problemet att så få vill utbilda sig till förskollärare. I ministerns svar kan man höra att hon också tycker att det är viktigt att fler utbildar sig till förskollärare. Däremot tycker jag egentligen inte att jag hörde några direkta konkreta förslag till åtgärder för att åstadkomma det. Bakgrunden till min fråga är att lärarutbildningen rapporterar om en drastisk minskning av antalet lärarstuderande som väljer inriktningen mot förskolan. Jag såg siffror från , och där hävdar man att antalet blivande förskollärare har halverats sedan den nya lärarutbildningen infördes. Orsakerna kan vara många. Regeringen har ju genomfört en mer enhetlig lärarutbildning där studenterna läser tre terminer i princip gemensamt, oavsett om de tänker sig att bli ämneslärare i gymnasieskolan, grundskollärare eller förskollärare. De behöver heller inte bestämma sig för en lärarinriktning förrän efter tre terminer. Det är klart: De övriga lärargrupperna dominerar ju tillsammans i den här utbildningen, och då kan man tänka sig att frågor som speciellt rör förskolebarn kommer i skymundan i utbildningen. Ett grundfel, enligt min mening, är just den nya lärarutbildningen, som ju röstade emot här i , men jag förstår att inte vill riva upp den inte ännu så länge i alla fall. Men ett förslag som jag tycker att vi kunde diskutera vore i alla fall att införa en särskild ingång för förskollärare och i någon mån mjuka upp det gemensamma ämnesblocket, så att intresset för yrket hålls vid liv under de första terminerna. har förskollärarutbildningen helt enkelt kommit i skymundan i den nya lärarutbildningen, trots att förskollärarutbildningen då har förlängts med en termin. Statsrådet säger att regeringen har fastställt mål för antalet utexaminerade lärare och skrivit i regleringsbrev att högskolorna ska utbilda fler. Men frågan är vad högskolorna egentligen kan göra. De är ju bundna av strukturen i lärarutbildningen. De kan inte göra så mycket mer än att möjligen göra reklam för förskolläraryrket. Vill man skapa en riktig yrkesidentitet för förskollärarna måste man på något sätt ändra utbildningen så att blivande förskollärare känner att deras utbildning har en speciell karaktär. och jag är överens om att flera olika yrkesgrupper behövs i förskolan. Vi är också överens om att barnskötarna gör en bra insats i förskolan. Men måste man också våga säga att de olika yrkesgrupperna har olika roller. Det är förskollärarna som ska ha huvudansvaret för den pedagogiska utvecklingen i förskolan, men det står inte i någon läroplan, och jag har aldrig hört säga det. Men vad är det då för idé med att införa en allmän, pedagogisk förskola, som vi har gjort i i enighet där var vi överens att införa en förlängd förskollärarutbildning och införa läroplan för förskolan om inte förskollärares högskoleutbildning ska vara avgörande för deras roll i förskolan? har regeringen, som ministern sade i sitt svar, startat en påbyggnadsutbildning för barnskötare. Är det verkligen rätt prioritering att göra det när antalet blivande förskollärare sjunker så drastiskt, det vill säga att förlänga studietiden för förskollärare och göra nysatsningar på icke högskoleutbildad personal? Vad ger det för budskap till förskollärarna? Naturligtvis får de budskapet att deras utbildning inte är värd så mycket. Jag efterlyser i stället för denna satsning en kraftig satsning på förskollärarutbildningen, men den har inte synts till. 31 Statsrådet (): har helt rätt när han säger att han och jag delar meningen att det är viktigt att det finns förskollärare, att vi satsar på lärarutbildningen och på dem som ska arbeta i förskolan. Till jul går de första lärarna ut från den nya utbildningen. Jag delar uppfattning att det finns en hel del tecken som tyder på att vi inte har fått så många som vi skulle vilja att välja inriktningen att arbeta i förskola. Jag ser fram emot det enkätsvar som ska presentera senare i vår där det kommer att framgå hur studenterna själva har för avsikt att arbeta när utbildningen är fullgjord. Flexibiliteten för studenten är både plus och minus. Det är viktigt för den enskilde studenten att kunna arbeta inom flera skolformer, att arbeta inom förskolan, förskoleklass, grundskola. Men det är inte till mycket hjälp och stöd om det visar sig att alla väljer samma inriktning och sedan inte kan få jobb. Därför handlar det naturligtvis om reklam och marknadsföring, som själv säger, men det handlar också om att universiteten ska utbilda för samhället. Jag avser att föra en dialog med . Det övergripande pedagogiska ansvaret är någonting som jag vill återkomma till i förskolepropositionen. 32 (): kunde man läsa i om att erbjöd barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare. Jag föreslår att debatten avbryts eftersom statsrådet inte mår bra. Jag finner att deltagarna inte har någon erinran mot att debatten avbryts och förklarar denna interpellationsdebatt avslutad för att eventuellt upptas vid senare tillfälle. Anmäldes och bordlades Skrivelser 2003/04:75 Redogörelse för behandling av skrivelser till regeringen /04:119 Särskilda regler för arbetstagare från nya medlemsstater enligt anslutningsfördraget betänkande 2003/04:SkU26 En begränsningsregel för förmögenhetsskatten, m.m. betänkanden /04:FiU16 Svensk strategi för ökad global finansiell stabilitet 2003/04:FiU18 Staten som arbetsgivare 2003/04:FiU22 Statens styrning av kommunerna betänkande 2003/04:JuU14 Processrättsliga frågor betänkande 2003/04:FöU4 Försvarsmaktens avveckling av överskottsmateriel betänkande 2003/04:TU6 Fordonsfrågor betänkande 2003/04:NU10 Vissa näringspolitiska frågor betänkande 2003/04:BoU6 Byggfrågor betänkande 2003/04:SfU9 Lokalt utvecklingsarbete i storstäderna m.m. 9 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:808 av ()till statsrådet kring FN:s resolution om kvinnor i krishantering /04:818 av ()till utrikesminister i /04:837 av ()till utrikesminister på statliga turkiska sjukhus Svaren redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 10 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.