prot · GR09115 · 2004-05-13 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2003/04:479 Till Interpellation 2003/04:479 av om statens styrning av kommunala bostadsbolag kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor samt plenifritt i . 3 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM94 Förslag till direktiv om typgodkännande av motorfordon med avseende på återvinning KOM(2004)162 till trafikutskottet /04:FPM95 Behörighetskrav för lokförare m.fl. KOM(2004)142 till trafikutskottet /04:FPM98 Marknadsöppning för internationell persontrafik på järnväg KOM(2004)139 till trafikutskottet /04:FPM99 Förändringar av rådets förordningar om säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter KOM(2004)233 till miljö- och jordbruksutskottet 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2003/04:146 till socialutskottet /04:151 till skatteutskottet Skrivelse 2003/04:143 till finansutskottet 5 § Beslut om ärenden som slutdebatterats FiU15 Reformerade regler för bank- och finansieringsrörelse Punkt 1 (Definition av bankrörelse) 1. utskottet 2. res. 1 (fp) Votering: 262 för utskottet 42 för res. 1 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 48 m, 29 kd, 25 v, 17 c, 16 mp För res. 1: 42 fp Frånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 1 mp Punkt 20 (Kreditgarantiföreningar) 1. utskottet 2. res. 2 (kd) 3. res. 3 (c) Förberedande votering: 30 för res. 2 17 för res. 3 257 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 258 för utskottet 29 för res. 2 17 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 48 m, 42 fp, 25 v, 16 mp För res. 2: 29 kd Avstod: 17 c Frånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU24 Förlängning av tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning Punkt 1 (Permanentning av lagstiftningen) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, kd) Votering: 233 för utskottet 71 för res. 1 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet127 s, 48 m, 25 v, 17 c, 16 mp För res. 1: 42 fp, 29 kd Frånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 1 mp Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. UU13 Strategisk exportkontroll 2003 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Punkt 1 (Utredningsarbete) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 25 för res. 2 17 för res. 3 262 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 29 för res. 1 25 för res. 2 250 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 235 för utskottet 29 för res. 1 40 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 48 m, 42 fp, 2 v, 16 c För res. 1: 29 kd Avstod: 23 v, 1 c, 16 mp Frånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 1 mp Punkt 2 (Regeltillämpning) 1. utskottet 2. res. 5 (mp) Votering: 263 för utskottet 16 för res. 5 24 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 47 m, 42 fp, 29 kd, 2 v, 16 c För res. 5: 16 mp Avstod: 23 v, 1 c Frånvarande: 17 s, 8 m, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 1 mp Punkt 4 (Europeiska exportkontrollregler och internationellt samarbete) 1. utskottet 2. res. 7 (m) Votering: 204 för utskottet 47 för res. 7 51 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 42 fp, 6 v, 16 c, 14 mp För res. 7: 47 m Avstod: 1 s, 29 kd, 18 v, 1 c, 2 mp Frånvarande: 17 s, 8 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 5 c, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU15 Kammaren biföll utskottets förslag. UU17 samarbete inom () och Partnerskap för fred (PFF) Punkt 1 (samarbete inom [EAPR] och Partnerskap för fred [PFF]) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) Förberedande votering: 48 för res. 1 42 för res. 2 213 avstod 46 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 211 för utskottet 48 för res. 1 44 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 29 kd, 23 v, 17 c, 15 mp För res. 1: 48 m Avstod: 42 fp, 2 v Frånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. NU13 Moderniserad konkurrensövervakning Punkt 1 (Konkurrenspolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 167 för utskottet 136 för res. 1 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 25 v, 15 mp För res. 1: 47 m, 42 fp, 29 kd, 17 c, 1 mp Frånvarande: 17 s, 8 m, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 1 mp Punkt 4 (Konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c) Votering: 167 för utskottet 136 för res. 3 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 25 v, 16 mp För res. 3: 48 m, 42 fp, 29 kd, 17 c Frånvarande: 18 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 1 mp Punkt 6 (Kriminalisering av karteller) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd, c) Votering: 168 för utskottet 136 för res. 4 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 25 v, 16 mp För res. 4: 48 m, 42 fp, 29 kd, 17 c Frånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 1 (): I lagutskottets betänkande nr 26 behandlas regeringens proposition angående europabolag samt en motion som har väckts med anledning av propositionen. Inom Europeiska unionen har det länge bedrivits ett arbete med harmonisering på bolagsrättens område, bland annat genom att skapa särskilda europeiska associationsformer. beslutade ministerrådet om en förordning om europabolag som träder i kraft . Ett europabolag ska vara en europeisk associationsform för gränsöverskridande samverkan i aktiebolagsform. I propositionen föreslås bestämmelser om bland annat bildandet av europabolag och om flyttning av deras säte och organisation. Med hänsyn till det förhållandevis stora minimikapitalet på för europabolag antas att det företrädesvis är bland de större företagen som bolagsformen kommer att vara ett intressant alternativ till befintliga nationella företagsformer. Europabolag med säte i kommer i stor utsträckning att falla under samma regler som ett svenskt publikt aktiebolag, både bolagsrättsligt och skatterättsligt. Slutligen, herr talman, föreslås en möjlighet att hindra flytt av europabolags säte för en myndighet om det ligger i det allmännas intresse. Det gäller till exempel effektiv skattetillsyn. Just i denna fråga avser regeringen att återkomma vid senare tillfälle. 2 (): I det stora hela delar majoritetens uppfattning i betänkandet om europabolag. Att vi motionerade med anledning av propositionen berodde på att regeringen där tydligt signalerar att man ämnar återkomma med lagar vilka riskerar att försvåra den europeiska integrationen och upprättandet av en gemensam inre marknad. Det ställer vi inte upp på. Vi är glada över att vi på den punkten även har fått stöd av och . En av EU:s grundpelare är upprättandet av en gemensam inre marknad. På denna marknad ska individer och företag kunna handla, byta tjänster, arbeta, investera och producera under lika konkurrensförhållanden. Som ett led i genomförandet av den inre marknaden har ett EG-rättsligt regelverk utvecklats på bolagsrättens område. Dessa regler har huvudsakligen meddelats i form av direktiv. har nio bolagsrättsliga direktiv antagits. Genom dessa har en del av skillnaderna mellan medlemsstaternas bolagsrättsliga lagstiftning jämnats ut. Vid sidan av detta harmoniseringsarbete har det inom EU länge bedrivits ett arbete med att skapa särskilda europeiska associationsformer. Frågan om en särskild europeisk aktiebolagsform, europabolag, har diskuterats . Efter många års diskussioner och förhandlingar nådde medlemsstaterna enighet om en förordning om europabolag, den så kallade SE-förordningen. SE är förkortning för med reservation för uttalet Europea. SE-förordningen träder i kraft . remitterade promemorian Europabolag, Ds 2003:15. I fråga om europabolag som står under tillsyn föreslogs i promemorian att skulle få motsätta sig en flyttning av säte eller att sådant bolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion om ett sådant motsättande grundar sig på hänsyn till allmänintresset. När det gäller övriga bolag föreslogs inte någon möjlighet för en myndighet att motsätta sig en flyttning eller fusion. Staten, liksom andra borgenärer, behåller sina fordringar på ett europabolag även efter det att bolaget har flyttat sitt säte. Även skattefordringar kan alltså krävas in efter det att ett bolag har flyttat sitt säte från . Så långt är allt gott och väl. I promemoria gavs inte skattemyndigheterna någon möjlighet att motsätta sig en fusion eller flyttning av säte för att bolaget i fråga är föremål för en skatteutredning. Men det föreslog , numera , när man fick promemorian på remiss. menar att det finns risk att europabolagsformen kan komma att användas för att försvåra skattekontroll. agerande är i och för sig inget att förvånas över; verket förväntas hålla sig med en hög ambitionsnivå för att rädda skatteintäkter åt staten. Dessvärre tog regeringen intryck av , och avser nu att skyndsamt återkomma med förslag härom. Därmed kan konstateras att regeringen antagit ett något negativt förhållningssätt till implementeringen av SE-förordningen i denna del. Det stämmer inte helt överens med det faktum att regeringen som regel alltid förespråkar vikten av den europeiska integrationen, även om stolta deklarationer härvidlag reducerades till en munnens bekännelse i samband med EU-utvidgningen . Ett europabolag ska vara en europeisk associationsform för gränsöverskridande samverkan i aktiebolagsform, vilket kan sägas utgöra en del i den av EU:s grundpelare som handlar om upprättandet av en gemensam inre marknad. anser inte att en skattemyndighet enbart med åberopande av pågående skatteutredning ska kunna hindra civilrättsliga transaktioner. Det är negativt för det enskilda bolaget. Man kan tappa tempo i ett expansivt skede och så vidare. Det kan även få en hämmande effekt på upprättandet av den gemensamma inre marknaden. Som redan nämnts fråntas inte staten rätten att hävda skattekrav efter det att en reglering om europabolag införs i . Kanske kommer införandet av europabolag att medföra vissa förändringar i myndigheternas möjligheter till skattekontroll. För den händelse skattekontroll i hög grad skulle försvåras om ett europabolag flyttar sitt säte eller om ett bolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, vilket regeringen befarar men ej kan belägga, får regeringen om och när problem uppstår återkomma med förslag om erforderlig kompletterande lagstiftning. Den europeiska integrationen får inte försvåras på grund av regeringens negativa förväntningar när det gäller näringslivets kommande agerande för att inlemmas i den gemensamma inre marknaden. motsätter sig därför ett införande av sådana ur systematisk synvinkel främmande inslag i svensk rätt. Slutligen, herr talman, anser inte att det behöver finnas någon möjlighet för en myndighet förutom i vissa fall att motsätta sig att ett bolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion eller att motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte. Därför menar vi att regeringen bör skrota planerna på den aviserade lagstiftningen, vilken i praktiken skulle kunna ge auktorisation som svensk bromskloss i upprättandet av den gemensamma inre marknaden. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. 3 (): Vi ska nu debattera lagutskottets betänkande nr 26 som behandlar proposition 2003/04:112 angående en ny associationsform, det vill säga europabolag. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i lagutskottets betänkande i dess helhet och avslag på den reservation som finns. Jag konstaterar också att det här är en samarbetsproposition, skriven tillsammans med . kommer därför inte att gå upp under debatten, utan han stöder vårt förslag. Jag går in på själva sakfrågan. Man kan säga att diskussionen gällande en europeisk associationsform och harmonisering på det associationsrättsliga området inom unionen har pågått . har man diskuterat hur man på olika sätt ska försöka hitta lösningar för att harmonisera lagstiftningen och kanske till och med i slutändan hitta liknande associationsformer eller associationsformer som ska kunna användas i hela unionen och vara tillämpliga med ungefär samma lagstiftning. Syftet med förordningen är att skapa en europeisk associationsform som ska kunna användas inom hela unionen för att på så sätt öka möjligheterna för fri rörlighet och göra det möjligt att öppna den inre marknaden ytterligare. Så långt är allting bra. Jag tycker att förslaget om europabolag är oerhört bra. Jag tror att det är viktigt att man har kommit ett steg på vägen. måste vi också arbeta mer inom det associationsrättsliga området. Den meningsskiljaktighet som vi nu har ställts inför berör huruvida enskilda myndigheter ska få möjlighet att ha en åsikt om huruvida en fusion ska genomföras eller inte. Jag tycker, precis som reservanterna, att det kan vara viktigt att man i många avseenden är restriktiv med att ge myndigheter möjligheter att gå in och styra företags vidare utveckling och framtidsplaner. Jag håller helt med om det. Men måste man vara medveten om den diskussion som vi har i samhället om moral och etik i näringslivet. Den diskussionen har pågått under det senaste halvåretåret. Jag tror att det är viktigt att vi politiker och näringslivet gemensamt säger att vi inte kan acceptera att företag ägnar sig åt skumraskaffärer eller liknande verksamhet. Det kan vi inte acceptera, och det ska vi sätta stopp för. Men vi ska självfallet inte hämma företag som vill utvecklas. Det är mot den bakgrunden som regeringen, i den proposition som jag håller upp här, har kommit fram till att man senare ska komma med ett nytt förslag om att under vissa omständigheter ska få möjlighet att göra vissa inskränkningar för företagen. Jag tycker att det är rätt. När ett företag har olika skatteproblem eller är föremål för någon typ av utredning tycker jag faktiskt att det är helt acceptabelt att en myndighet kan säga: Vänta lite grann nu! måste vi faktiskt se över detta. Jag tycker inte att det är några problem. Det viktigaste är faktiskt att vi täpper till de kryphål som finns. Sedan kan jag hålla med reservanterna om att om har en skattefordran mot ett bolag har man självfallet även efter fusionen eller förflyttningen av sätet möjlighet att inkräva den här fordran. Det är inga problem med det. Jag håller helt med om det. Problemet och det som man lyfter upp på s. 72 i propositionen handlar inte om att man ska försvåra möjligheterna att driva in befintliga skatteskulder. Det handlar om att man är rädd för att bildandet av ett europabolag ska kunna skapa möjligheter till skatteflykt under en pågående utredning. Låt oss anta att jag driver ett företag som under har ägnat sig åt mer eller mindre tvivelaktig skatteplanering och jag som företagare upptäcker att mitt företag snart kommer att sättas under luppen av . Om jag då i snabb takt ombildar mitt bolag till ett europabolag och flyttar det till blir det med tysk lagstiftning väldigt svårt för att kräva att få se olika typer av handlingar och årsrapporter. Det är möjligt, men det är oerhört komplicerat och kommer att kräva oerhört stora resurser. Det är det som man pekar på s. 72 och s. 73 i propositionen. Det är där problemet ligger. Det är inget problem att kräva in pengar för redan uppkomna skatteskulder. Problemet är att det blir väldigt svårt att undersöka om ett företag har haft skatteskulder tidigare. Det stora problemet är egentligen hur man ska kunna gå in och se över förhållanden i det till exempel tyska europabolaget som var svenskt. Jag vill avsluta mitt anförande med att än en gång yrka bifall till förslaget i lagutskottets betänkande 26 i dess helhet och avslag på reservationen. 4 (): Då som bekant tyvärr inte har någon ordinarie ledamot i lagutskottet får jag på detta sätt avge en röstförklaring inför voteringen som väntar . Vi i är egentligen principiella motståndare till inrättandet av europabolagsformen. Det är vi på två grunder. För det första ser vi inte riktigt behovet. Utifrån ett arbete som lagutskottet har gjort vet vi att inte tror att det är speciellt många bolag som kommer att använda sig av den här formen. För det andra tror vi, vilket är en risk vi ser tillsammans med flera sociala rörelser i , att det här kan underminera lagstiftningen i de länder som försökt stoppa att företag hipp som happ kan flytta och sätta små orter i kvartalskapitalismens farstu. Tyvärr har vi i inte den typ av lagstiftning som stoppar att kan flytta från utan att ge någonting tillbaka till samhället. Som kammarkamraterna kanske vet, har och i näringsutskottet arbetat för att få till den typen av lagstiftning. Risken är att om man inför en europabolagsform skulle en sådan lagstiftning bli tandlös. De bolag som avser lägga ned verksamhet på små orter kan då omformas till europabolag och lyda under andra bolagsregler. Det är den risken vi har varit rädda för, och det är därför vi har varit principiella motståndare till inrättandet av europabolag. har processen gått på, regeringen har haft en annan ståndpunkt och EU-direktivet har kommit. har att implementera det EU-direktiv som säger att vi ska inrätta europabolag. Enligt principen att välja sina strider rätt säger vi i att vi biträder den propositionen och det utskottsbetänkande som föreligger. Vi säger inte att man aldrig ska gå emot EU-direktiv. En del av den politiska processen innebär tvärtom att man ibland för principiellt viktiga frågor till avgörande i och där argumenterar mot varandra. En sådan debatt hade vi till exempel i går i socialförsäkringsutskottet om transportörsansvaret. I vissa frågor får man helt enkelt, så länge man nu är med i EU, vara nöjd med det EU-direktiv som tagits fram och införa detta. Vår principiella ståndpunkt är att vi inte tycker att europabolag är någonting bra, men har vi ett EU-direktiv, och då får vi rätta oss efter det. Därför kommer vi att följa lagutskottets majoritet . 5 (): gäller det betänkande LU26, och jag vill börja med att klargöra inställning när det gäller europabolag. Vi hade ingen tjänstgörande ledamot när utskottet behandlade betänkandet. Jag vill därför här instämma i reservationen angående vissa hinder mot utflyttning. Vi ansluter oss till , . Skälen till detta är att vi också ifrågasätter regeringens negativa förväntningar och förslag till lösningar. Vi delar inte heller regeringens bedömning att det kan finnas skäl att återkomma med en lagreglering i frågan. Vi baserar också vårt ställningstagande på att regeringens förslag kommer att försvåra integrationen. Alla har ju som mål här att vi ska underlätta gränsöverskridande samverkan. Det här har också diskuterats . Man har kommit fram till det här direktivet om europabolag. Vi tycker att det synd att man har en så negativ inställning till den gemensamma marknaden. Därför har vi en reservation här. Föredrogs lagutskottets betänkande 2003/04:LU26 Europabolag (prop. 2003/04:112). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 7 § Arbetstagarinflytande i europabolag och övrig arbetsrätt m.m. 6 (): Detta betänkande är uppdelat i två huvudavsnitt. Den första delen avser regeringens förslag i proposition 2003/04:122 Arbetstagarinflytande i europabolag. föreslår att säga ja till regeringens förslag till en lag om arbetstagarinflytande i europabolag. Europabolag är en särskild aktiebolagsform för företag som verkar gränsöverskridande i . Den proposition som arbetsmarknadsutskottet behandlar gäller den viktiga frågan om hur arbetstagare i de här bolagen ska kunna få ett medinflytande. Det är en teknisk lagstiftning. Jag avstår från att beskriva hur detta i praktiken kan gå till. Jag kan bara konstatera att regeringens förslag inte mött några invändningar. Den lag som arbetsmarknadsutskottet har ansvar för träder i kraft som den lag som gäller själva bolagsformen. Det ärendet har lagutskottet ansvar för, och det har just debatterats. Detta är lite av en milstolpe i EU-samarbetet. Frågan om europabolagen och arbetstagarinflytandet har stötts och blötts . Den andra delen av betänkandet handlar om ett stort antal motioner väckta under allmänna motionstiden riksmötena /03 och 2003/04 och handlar om allmän arbetsrätt och ledighetslagstiftningen. Majoriteten i arbetsmarknadsutskottet vill att ska ta bort möjligheten för småföretagare att undanta två personer från principen sist in, först ut vid uppsägningar. Utskottsmajoriteten, som säger ja till motionsförslaget om att ta bort undantaget, består av Socialdemokraterna och . Men de borgerliga partierna och föreslår i en gemensam reservation att dagens undantag ska finnas kvar. De fem partierna har tillsammans majoritet i . I betänkandet i övrigt finns det 24 reservationer som samtliga avstyrkts. Med dessa inledande ord kommer partierna att debattera ärendet. 7 (): Det mest spännande med dagens arbetsrättsdebatt kommer troligen att bli om ledamöter kan skärpa sig och trycka på rätt knapp vid voteringen. Minoritetspartierna, i det här fallet s och v, har lagt ett skarpt lagförslag i lagen om anställningsskydd. Det kan gå igenom om majoriteten inte röstar rätt. Det är alltså upplagt för stor dramatik. Vad gäller själva sakfrågorna är positionerna låsta. De borgerliga partierna lägger fram förslag om att ta bort hinder och underlätta för mer företagsamhet i . Socialdemokraterna och Vänstern kämpar tappert för att förhindra någon som helst förändring på arbetsmarknaden. De förslag som kommer från dessa partiers motionärer har en profil mot ökade möjligheter för ledighet och en mer rigid arbetsrätt. Dagens paradnummer är återställandet av turordningsreglerna. Undantagandet av två personer i företag med upp till tio anställda reser en sådan upprördhet att ett tiotal motionärer känt sig föranledda att begära ett återställande av undantagsregeln. Jag kritiserar inte dem som har motionerat i ärendet utan har förståelse för deras agerande. Med det starka fackliga penningstödet, från fack till socialdemokrater, kräver man självklart att partiet levererar eller, som en chef på uttryckt det: De fyra miljoner vi har gett är förbundna med krav. Pengarna ska användas till att fatta beslut som gagnar våra medlemmar, annars skulle vi inte ge dem." Om jag i all ödmjukhet skulle drista mig till en liten vädjan till regeringspartiet skulle det vara om att försöka lyfta blicken något från naveln och se till bästa i stället för att helt sluka de fackliga kraven. Jag tycker att vi borde kunna vara överens om att all den digra arbetsrättslagstiftning som har sitt ursprung i då arbetsmarknaden såg helt annorlunda ut inte är tidsenlig. Jag tycker även att ni i regeringsställning borde kunna förstå och inse att det finns sakliga invändningar gällande den arbetsrättsliga lagstiftningen som är till hinder för företagsamhet och jobb. Vi talar om lagtext som fyller mer än 600 sidor och som lagstiftaren kräver att en företagare ska behärska. Att underlätta för fler jobb behöver inte stå i motsatsställning till den anställdes trygghetsförhållanden på arbetsmarknaden. Snarare har en del av dagens lagar och regler såväl en inlåsande som en utestängande effekt. Jag tänker på alla dem som är sjukskrivna och arbetslösa. Var fjärde vuxen arbetar inte .