prot · GS0937 · 2004-11-25 00:00:00 — Det beskrev , styrelseordförande i , på ett väldigt tydligt och bra sätt. Det måste väl alla gilla. Det tycker jag att också borde gilla. Inget eget företagande. Inga egna dotterbolag eller så för att jobba inom turistnäringen. Styrelseordföranden var väldigt tydlig på den punkten. 196 HANS () replik: Man kan möjligen fråga sig varför de privata aktörerna behöver just mark. Vore det inte ännu bättre om de fick så att säga starta egna verksamheter på egen mark och var helt oberoende? Det kan vi väl få en kommentar om. Annars är det bra om man uppmuntrar det lokala entreprenörskapet. Men entreprenörer brukar vilja vara fria från inblandning av stat och kommun, så jag har väl vissa tvivel om att företagarna och entreprenörerna är lika lyckliga som K G Abramsson över detta. Jag skulle också vilja komplettera med en följdfråga. K G Abramsson sade att folket är så lyckligt och glatt över att vi har statliga företag. Han trodde att det är positivt i mångt och mycket. En sak som man kan titta på är apoteksmonopolet. Anser K G Abramsson att det vore bra om detta försvann, så att man skulle kunna köpa sig en huvudvärkstablett efter att har stängt? Jag tror att folk i skulle vara jätteglada om de kunde köpa en huvudvärkstablett på ICA i stället för att behöva vänta till dagen efter och få lägga sig med huvudvärk. Skulle det kunna vara en sak som skulle kunna göra folk ännu lyckligare, i stället för att ha det som med ett apotek som stänger tämligen tidigt? 197 () replik: Först vill jag ta upp det här med att lokala entreprenörer skulle starta verksamhet på sin egen mark. Det är klart att man kan få göra det om man har det. erbjuder ju nu tillköpsmöjligheter med . Det är väl ett bra program för att öka det lokala företagandet. Men i huvudsak tycker jag att vi ska upplåta våra gemensamt ägda tillgångar för att de lokala entreprenörerna på naturturismens område ska kunna verka, skapa nya aktiviteter, tjäna pengar och försörja sig. Det var som om jag hade på känn att det skulle komma något om Apoteksbolaget. Jag skulle vilja rekommendera att läsa rapporten villkor för apotek och läkemedelsförsäljning, en utredning som i har gjort. Den visar på att där man har avreglerat apoteksmarknaden har tillgängligheten minskat. Jag vet inte var bor, men det är möjligt att han aldrig skulle se röken av en magnecyl om vi avreglerade apoteksmarknaden. Han skulle få ha ont i huvudet varenda dag och varenda kväll och ha svårt för att sova. Läs den rapporten, så ska vi se att vi ska vara lyckliga till och med över att vi äger Apoteksbolaget och att vi har ett distributionsnät som fungerar väldigt väl när det gäller både receptbelagda läkemedel och andra som man kan köpa fritt till bra priser, dessutom! 198 (): Efter en sådan här debatt är det svårt att tillägga något nytt, får man säga. Men för mig är det viktigt att stryka under att det faktiskt är väldigt trevligt att följa den utveckling som den här skrivelsen om de statliga företagen som vi får har genomgått. Den blir bättre och bättre, och den ger ju verkligen bra information om allt som kan vara av intresse. Och skulle det vara något mer som vi tycker skulle vara av intresse så tror jag inte att det är omöjligt att få in det också. Vi ledamöter i , som också representerar ägarna, svenska folket, har ju stora möjligheter att följa de statliga företagens utveckling och också föreslå förändringar och förbättringar. Riksdagsledamöterna har möjlighet att få all den information man önskar. Vi kan ställa frågor på bolagsstämmorna och vi kan kalla ordförande och vd:ar till diskussioner i utskotten och till partigrupperna. Ledningarna för de statliga bolagen vet dessutom att ledamöter kan agera i om frågor uppkommer. Man kan till och med vara väldigt tuff och kräva vd:ars avgång. De privata vd:arna löper inte samma risk i det sammanhanget. De statliga bolagen är viktiga i många hänseenden: ekonomiskt, ur tillväxtsynpunkt och beträffande sysselsättning. Dessutom vet vi om att de statliga bolagen stannar i landet. Man kan tycka att samtliga partier jag har tänkt på det nu skulle värdesätta våra statliga företag mera och att vi åtminstone skulle diskutera hur de här företagen skulle kunna bli ännu bättre och än mer kunde användas som verktyg för att påverka utvecklingen i näringsliv och samhälle. Men tyvärr måste man väl konstatera att den här positiva och framtidsinriktade diskussionen är omöjlig. För de borgerliga partierna intar, i olika grad måhända jag ska undersöka det senare en mycket dogmatisk ståndpunkt. De statliga företagen är av ondo och ska säljas ut, säger man mer eller mindre unisont. Detta är ju lika fundamentalistiskt som att föreslå att hela näringslivet ska vara samhällsägt. Jag accepterar att borgerliga partier har åsikten att staten i princip inte ska äga näringsverksamhet. Men i stället för att ha den inställningen, den principen: Varför pratar man i sina motioner och reservationer om att man vill uppnå ökad konkurrens, att man vill få bort inlåsningen av statlig egendom och att man vill ha en ökad ägarspridning? Man frågar sig vi har haft den diskussionen uppe : Blir det verkligen en ökad konkurrens på exempelvis elmarknaden, om säljs till stora tyska eller franska elbolag? Blir det en bättre konkurrens om vi skulle sälja ut till några andra, privata skogsbolag? Skulle vi få en bättre konkurrenssituation eller ägarspridning om vi säljer Vin & Sprit? På vilket sätt skulle vi få en bättre ägarspridning ifall vi skulle sälja ut de övriga aktierna i ? Åtminstone borde man ju få i gång en diskussion med våra borgerliga vänner i om detta. Jag menar: Det kan ju vara så att ni har en principiell inställning att ni egentligen skulle vilja sälja alla bolag, men att ni inser att historiskt och av andra anledningar konkurrensmässigt och så vidare kan det möjligen vara svårt. Åtminstone det lilla försöket att närma sig någon sorts rationell ståndpunkt skulle vara verkligen intressant. Jag sade förut att det är lite skillnad på de borgerliga partierna. Man kan väl säga att vi är väldigt vana vid att vill köra hård utförsäljning, och kanske att vi också har lärt oss att och kd är ganska hårda i sin utförsäljning, även om jag tror att tycker att Systembolaget trots allt ska vara kvar i samhälleligt ägande. Men när man läser motionerna det är många motioner, och jag kan ha läst lite fel också ser man att många motioner har samtliga borgerliga partier skrivit under, och därför vill jag ställa en direkt fråga till : Vill verkligen sälja ut , , med mera? Jag tror att det i så fall är ett nytt ställningstagande. Jag är inte van vid att brukar resonera så, helst inte som de här företagen spelar en så väldigt viktig roll över hela . undrar man också: Varför lyssnar inte borgerliga ledamöter på den gamle moderatledaren , som är ordförande i , trots att han väl inte är direkt känd som socialdemokrat? Han anser att av rationella skäl bör kvarstå i statligt ägande. Jag tror som sagt inte att blivit statssocialist på äldre dar, utan han ser helt enkelt att det inte är något bra sätt att försöka splittra upp eller sälja ut SJ. Det är ingenting som är bra för eller för någon del av utvecklingen i det här landet. På samma vis kan vi notera att lobbyisten jag vet inte om ni känner honom anser att apoteksmonopolet ska vara kvar. representerar små läkemedelsimportörer, och det är ju inte helt ointressant att personer som vanligtvis inte brukar prata för statligt ägande i olika konkreta fall finner att det är det mest rationella sättet att klara vissa verksamheter. Kan det vara så, fru talman, att borgerliga politiker kommit alltför långt ifrån verkligheten när det gäller näringsliv och samhälle? De borgerliga personer som leder olika statliga företag har nämligen ofta en annan uppfattning än vad borgerliga politiker i har. Jag yrkar bifall till förslaget i detta betänkande. 199 () replik: Jag vet inte om har lite ludd i örat eller lite ludd i ögat, som brukar säga till Ior. Men det är ganska grova generaliseringar när uttalar sig om våra motioner. Om hade bemödat sig om att läsa lite noggrant hade han kunnat se att vi har en ganska utvecklad argumentation för ett antal bolag som vi tycker är viktiga att behålla i statens tjänst som statliga monopol därför att det finns särskilda skäl för det. Folkhälsoskäl är naturligtvis ett skäl. Sedan finns det ett antal bolag som finns på en konkurrensutsatt marknad, och vi tycker att det är mycket tveksamt med ett fortsatt statligt ägande av dem. Sedan finns det en del bolag där vi skulle vilja se ett större ägande av det civila samhället och ett spridande av ägandet. Men det finns också affärer som vill göra där han vill sälja ut statliga bolag på ett sätt där vi inte kan tänka oss att medverka. Ett sådant exempel är . har här i kammaren röstat för att sälja ut det helt eller i delar, och där den tänkte köparen är en annan statlig aktör i ett annat land. Min fråga till är: Är det bättre med ett statligt ägande i ett annat land än ett statligt inhemskt ägande? Vad är skillnaden i fråga om detta, och varför kan tänka sig att tillstyrka en sådan affär? 200 () replik: Först och främst tror jag att jag försökte vidröra detta. När exempelvis i viss mån när det gäller dessa samhällsföretag försöker ha en annan argumentation försvinner trovärdigheten när de i nästa läge så hårt driver att det gäller att sälja de statliga bolagen och att göra det snabbt. De inser inte problemen ur konkurrenssynvinkel när man säljer bolag som , och Vin & Sprit. Frågan om är intressant. vinklade den här frågan lite grann. Men för min del handlar det om att få ett rationellt och effektivt järnvägssystem i hela . Och jag tror att vi kommer att få se många förändringar i olika länders ägande av järnvägar och driften av dem . Den stora frågan är faktiskt: Hur ska vi på ett effektivt sätt kunna åka från norra till södra utan att en massa problem och olika system uppkommer på vägen? Här tror jag faktiskt att linje, som naturligtvis också beror på att är ganska litet, är inriktningen. Alltså: En bra och effektiv järnvägstrafik är naturligtvis minst lika viktig som vem som äger de olika bolagen. 201 () replik: Det som bekymrar mig är att har varit beredd att medverka till en affär som definitivt skulle slå ihjäl de små aktörerna på hemmaplan. Jag tycker att mitt perspektiv ofta är att se till mångfalden och till de små. Det är också därför som jag föreslår en statlig utförsäljning, inte därför att de som har mycket ska ha mer utan därför att de som har väldigt lite ägande ska komma i åtnjutande av ett enskilt ägande. Detsamma gäller naturligtvis i fråga om skog. Detsamma gäller i fråga om att kunna äga sin bostad. Det är genomgående för vårt synsätt eftersom vi vet att den som har ett ägande också har ett engagemang i det som han eller hon äger, vilket vi tror är betydelsefullt för ett gott samhälle. Jag slåss för de små. Det är anledningen till att jag tycker att det kan övergå mer i privat ägande, och det är anledningen till att jag tycker att man inte ska göra affärer där man slår ihjäl de små aktörerna i vårt eget land. Det är därför som jag är angelägen om att få till en större mångfald, och det är därför som jag är lite förvånad över att så ofta slåss mot de små. 202 () replik: Men jag ska ta som exempel igen. Om vi inte gör någonting är risken väldigt stor att större spelare kommer in på den svenska järnvägs- och godsmarknaden. Vi vet att det är svårt att stoppa en sådan utveckling därför att de olika linjerna kan gå över gränserna plus att man kan köpa upp olika järnvägslinjer i . Det är alldeles självklart att det då knappast skulle vara någon särskild fördel för små entreprenörer om man fick in utländska bolag utan att vi hade ett utvecklat samarbete. Det här är ett försök att få till stånd ett samarbete i norra men kanske över hela som fungerar effektivt och som är bra för samtliga länder som ingår. Därför förstår jag inte när säger att hon slåss för de små. Hon slåss ju egentligen för att ska bli av med sin godstrafik utan att få någonting annat i stället. 203 (): menar att det i vissa fall är motiverat med statligt ägda företag. Men det är viktigt att de då är föredömen, att de har goda sätt att agera. Jag tror att det finns många miljöpartister runtom i landet som skulle ha förväntat sig och trott att jag skulle ha flera reservationer i detta betänkande, reservationer som skulle handla om etik, miljö, jämställdhet och annat. Att jag inte har det beror på att nu arbetar tillsammans med regeringen för att förbättra regelverket kring de statliga företagen. Regelverket har fått kraftiga förbättringar. Jag ska läsa upp lite grann ur betänkandet när det gäller de förbättringar som har skett. Regeringen beslöt om nya riktlinjer för anställningsvillkor och incitamentsprogram. Företagens styrelser ska vid beslut om anställningsvillkor ta ställning till företagsledarens totala ersättning inklusive pensionsvillkor och övriga förmåner. Löner och övriga förmåner till personer i företagsledande och därmed jämförlig ställning ska vara konkurrenskraftiga men inte löneledande. Om det finns incitamentsprogram ska de omfatta all anställd personal i företaget utom koncernchefen eller verkställande direktören. Särskilda incitamentsprogram som enbart riktas till personer i företagsledande ställning ska inte införas. I de särskilda fall då styrelsen beslutar om incitamentsprogram ska det finnas en direkt koppling mellan de mål som ska ligga till grund för belöningen i incitamentsprogrammet och företagets övergripande verksamhetsmål. I revisorers rapport konstaterades bland annat att de flesta företagen följer regeringens riktlinjer. Revisorer väljs på mandatperioder . Och när det sker omval ska deras arbete alltid utvärderas. Revisorerna bör utvärdera hur företagsledningar och styrelser lever upp till regeringens riktlinjer när det gäller extern rapportering och anställningsvillkor. Och det är lämpligt att styrelsen bildar sig en egen uppfattning om revisorernas oberoende. När det gäller frågan om information och öppenhet säger regeringen att det rör sig om en demokratifråga att statligt ägda företag har en öppen och professionell informationsgivning eftersom företagen ytterst ägs av svenska folket. Dessa företag bör vara minst lika genomlysta som börsnoterade företag. När det gäller hänsyn till miljö, sociala frågor och etik bör dessa saker vara självklara utvärderingsparametrar för de beslut som rör förvaltningen av företag med statligt ägande. Att bolagen har en genomtänkt strategi för att hantera dessa frågor är en viktig del i den statliga ägarpolitiken. Styrelserna i företag med statligt ägande bör besluta om en etikpolicy. Alla styrelser bör besluta om att bolaget ska ha en förankrad och gemensam etisk värdegrund. Handlingsprogram bör finnas för hur den gemensamma etiska värdegrunden kommuniceras såväl externt som internt. Regeringen hoppas att de statligt ägda företagen bedriver ett aktivt arbete i dessa frågor i sina respektive branschorganisationer. När det gäller miljöansvar sägs det att det är styrelsens ansvar att säkerställa att företaget har en miljöpolicy och att aktivt följa företagets insatser i frågor som rör ekologiskt hållbar utveckling. Företag med statligt ägande bör därför, i likhet med näringslivet i övrigt, sträva mot ekologiskt hållbar utveckling och bidra till att de nationella miljömålen uppfylls. Företag med miljöpåverkan behöver bedriva ett seriöst miljöarbete och ha god miljökompetens för att undvika miljörelaterade risker och kostnader. I de företag som har en betydande miljöpåverkan direkt eller indirekt bör miljöledningssystem införas. Det är regeringens ambition att fler företag, inte minst de statligt ägda, redovisar sitt sociala och miljömässiga engagemang genom att ansluta sig till globalt ansvar. De statligt ägda företagens ledningar och styrelser bör vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet. Detta gäller inte minst när nya ledande befattningshavare ska tillsättas. Regeringen säger också att arbetet med mångfald är viktigt och förutsätter att företag med statligt ägande beaktar detta i sin verksamhet och personalpolitik. Det är regeringens förhoppning att de statlig ägda företagen kan bli föredömen när det gäller att reducera sjukfrånvaron. Allt detta är ju väldigt bra saker. Det är alltså motiveringen till att jag inte reserverar mig mot dessa frågor. Det som finns skrivet i regeringens policy är bra. Sedan lyckas man ju inte alltid leva upp till detta, tyvärr. Själv har jag lämnat in två anmälningar till KU om . Jag tycker att regeringen har låtit utveckla en egen klimatpolitik som avviker från EU:s, och politik. Mot beslut om avvecklingen av kärnkraft har regeringen låtit fatta beslut som innebär att en stor del av investeringarna har skett och planeras att ske på just det här området. Regeringen har också låtit ta stora ekonomiska risker med medborgarnas egendom. Regeringen har låtit utvecklas på ett sätt som strider mot målen för och EU:s konkurrenslagstiftning. Det som står skrivet och det som vi har fattat beslut om är bra. Det finns naturligtvis saker som kan utvecklas framöver, men på det stadium där vi befinner oss nu tycker jag att det är bra skrivningar. Men det är viktigt att regeringen verkligen klarar av att styra mot målen. Jag kommer med stort intresse att följa regeringens arbete med att gå från ett slappt till ett målmedvetet styre för att nå de mål som man vill nå. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Skärpta regler mot penningtvätt Föredrogs justitieutskottets betänkande 2004/05:JuU7 Skärpta regler mot penningtvätt (prop. 2003/04:156). 204 (): I det här ärendet behandlar utskottet regeringens proposition om skärpta regler mot penningtvätt jämte två i ärendet väckta motioner. Regeringens förslag går ut på att förhindra att företag även utanför den finansiella sektorn används för penningtvätt. Det kan vara företag som bedriver fondverksamhet eller som handlar med varor av högt värde, fastigheter eller antikviteter. Det kan vara kasinon, godkända auktoriserade revisorer och skatterådgivare. Förslaget innehåller regler om utvidgad identitetskontroll och en mer omfattande rapporteringsskyldighet vid misstänkta fall av penningtvätt. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. I ärendet finns tre reservationer. Med dessa ord överlämnar jag ordet till debattörerna i ärendet. 205 (): Nuvarande penningtvättslag trädde i kraft , och lagen har varit framgångsrik. Vi moderater välkomnar den utvidgning som man föreslår i betänkandet. Den utvidgning som vi debatterar har sitt ursprung EG-direktiv som innebär en utvidgning av den krets som ska rapportera om misstänkt penningtvätt, precis som sade tidigare. Nästan all brottslighet går ut på att tjäna pengar, och den är mycket mer gränsöverskridande . Därför måste vi ha effektiva verktyg och redskap för att kunna stoppa och försvåra denna brottslighet. Att på olika sätt försöka att komma åt vinsten av brottslig verksamhet har visat sig vara effektivt. Vi är överens med utskottsmajoriteten om de skärpta linjerna i penningtvättslagen, men i två avseenden har vi en annan åsikt. Utvidgningen av lagen innebär att den krets som ska rapportera om misstänkt penningtvätt utvidgas. Även de så kallade förbrott som kan föranleda rapportering av penningtvätt utökas. Vi välkomnar att regeringen har valt att gå längre än vad direktivet föreskriver när det gäller skyldighet att rapportera så kallade förbrott, som sker innan man misstänker penningtvätt. Men vi befarar att lagstiftningen riskerar att bli uddlös om rapporteringskravet inte åtföljs av kännbara reaktioner från samhällets sida för dem som inte följer lagen och underlåter att rapportera. I fortsättningen ska lagen om penningtvätt omfatta allt från advokater och skatterådgivare till bil- och antikvitetshandlare branscher där det finns mycket pengar. Vi anser att om lagen ska bli så effektiv som möjligt är det viktigt att rapporteringskravet åtföljs av tillräckliga sanktioner för dem som inte följer lagen. Straffskalan bör därför utökas så att den inte enbart innehåller böter, utan det bör även finnas fängelsestraff med i straffskalan. Fängelsestraffet bör vara högst . Det är alltså inga stränga straff som vi pläderar för. Men det finns en liten finess med att ha fängelse i straffskalan. Det innebär att man kan använda sig av vissa tvångsmedel när man ska utreda brott mot penningtvättslagen. Sex månaders fängelse i straffskalan gör det möjligt att utfärda reseförbud ett hyfsat redskap i den här kampen. Man kan bestämma att den misstänkte ska ha anmälningsskyldighet, och man kan också genomföra någonting så effektivt som husrannsakan, vilket torde vara ganska effektivt och verksamt i kampen mot denna typ av brott. Ni socialdemokrater brukar ju ofta slå er för bröstet med att ni med kraft vill bekämpa ekonomisk brottslighet. Har ni ivrat för stränga straff eller straff över huvud taget, så har det varit mot ekonomisk brottslighet. Därför är jag lite förvånad över att ni inte vill ta detta ytterligare lilla steg. Dessa tvångsmedel hade gjort den här lagen effektivare och bättre. I det nu liggande förslaget kommer en stor mängd aktörer som deltar i affärstransaktioner att omfattas av penningtvättslagen det finns en gräns på . De svenska småföretagarna har redan tusentals sidor som de förväntas att känna till med bestämmelser och pålagor. Att man är rapporteringsskyldig i dessa fall är ytterligare en pålaga. I betänkandet har man räknat med att det är ungefär 13 000 småföretagare som kommer att få en utökad skyldighet att rapportera. Vi säger inte att det är fel, men vi säger att det är viktigt att man hjälper och stöder de här småföretagarna så mycket som möjligt. Därför tycker vi att regeringen i samband med utvidgningen av penningtvättslagen borde ha vidtagit mer kraftfulla informationsåtgärder och gjort hjälpinsatser för dem som berörs av lagen. Utskottsmajoriteten hänvisar till information, att man ska ha en hyfsad hemsida och så vidare. Men många småföretagare håller inte på och surfar på hemsidor; de håller på med något helt annat. Vi har uttryckt vår mening i betänkandets båda reservationer. Avslutningsvis yrkar jag bifall till den första av dem, nämligen reservation nr 1. 206 (): Egentligen skulle jag kunna instämma i det som sade och i en stor del av det som inledde med. Herr talman och jag har ju varit med i . blir man förundrad över varför det ska finnas reservationer om det inte handlar om någonting annat än att man måste visa att man är något bättre än regeringen i de sammanhang som berörs. Egentligen förstår jag inte den inställningen. Jag förstår att inte yrkar bifall till reservation nr 2, för egentligen är vi överens om det här. Det måste naturligtvis till en information som är vettig i de här sammanhangen. Jag vet inte om har några råd att lämna om hur detta ska fungera på ett bra sätt, och det kan han väl få göra i så fall. Han säger ju i reservation nr 2 att det kommer att bli en betydande börda för småföretagen. vill han ha ytterligare sanktioner, nämligen fängelsestraff i straffskalan för den här typen av brott. Det finns naturligtvis gränslägen där en småföretagare kan råka illa ut i penningtvättssammanhang. Då kan man fundera över vad som är rimligt i en straffskala. Jag tror att om man bidrar och medverkar till ekonomisk brottslighet och får ganska dryga böter så kan det vara väl så verksamt som att folk döms till fängelse. Men om nu framöver kan motivera att det är viktigt med fängelsestraff i straffskalan så utgår jag från att regeringen lyssnar på det. Om det finns välgrundade anledningar till att införa det i straffskalan så förutsätter jag att regeringen kommer att återkomma till det. Vi får väl se. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 207 () replik: Jag har en mycket enkel förklaring till att jag inte yrkade på reservation 2. har varit så mycket i kammaren att han vet att vi moderater försöker vara lite med våra yrkanden.