prot · GS0947 · 2004-12-09 00:00:00 — Det är kanske så att några saker ska regleras nationellt men är kommunalt reglerade, och det kanske finns andra saker som ska vara kommunalt reglerade men som är nationellt reglerade. Men min syn är inte att kommunerna sitter i någon rävsax på grund av statlig reglering inom äldreomsorgen, och jag tror faktiskt inte heller att särskilt många kommuner delar den uppfattningen. Jag måste ändå, när man tar i så hårt och menar att det är den här kammaren och regeringen som har åstadkommit denna rävsax som gör att äldreomsorgen inte fungerar, säga att det faktiskt är så att den värsta rävsax som man suttit i ute i kommunerna var när den här kammaren och den dåvarande regeringen bedrev en ekonomisk politik som gjorde att kommunerna inte hade möjlighet att finansiera den grundläggande välfärden. Det var en rävsax. 165 (): Det är en intressant dag och en intressant debatt. Vi har debatterat om många olika saker. Jag ska lite grann gå in på handikappfrågorna och prata om de förslag som lagt fram i sin budget. Handikappfrågorna har kanske blivit lite bortglömda i debatten . Jag ställer mig naturligtvis bakom det yrkande och den reservation som tidigare nämnts och som handlar om ett nationellt centrum för integrativ komplementär medicin. Det är ett viktigt yrkande, och jag beklagar att inte fler står bakom det. Det gäller alltså reservation 1. Jag vill dock prata lite grann om handikappfrågorna och då göra det utifrån utgångspunkten att det i den nationella handlingsplanen för handikappolitik talas om vikten av mångfald. Där sägs att mångfald är viktigt för demokratin. Genom att människor med olika erfarenheter och bakgrund möts speglas olika perspektiv. Detta leder till att politiska och andra beslut blir mer fullständiga och representativa. Det är vad som står i den nationella handlingsplanen. Vi kan se att den antogs 2000. skriver vi , och vi har kanske inte kommit så långt från ord till handling som vi moderater hade hoppats. Det är helt oacceptabelt att många rörelsehindrade i är diskriminerade. Det är lika oacceptabelt att många har rätt till stöd enligt LSS och sedan inte får det i verkligheten. Alla har rätt att vara medborgare, som vi brukar säga, och jag tror att många delar vår uppfattning. När det gäller den utredning som just satt i gång sitt arbete kring LSS och har vi, tillsammans med många andra, en reservation som säger att de 20 första timmarna ska ges statlig finansiering. Jag sitter i utredningen, och vi får säkert anledning att återkomma och diskutera vad vi kommer fram till. För oss är det en självklarhet att det är ett övergripande samhällsansvar att göra det möjligt för människor med funktionshinder att delta i samhällslivets alla delar. Personer med funktionshinder ska ha individuellt utformade insatser. finns många begränsningar, vilket vi också ser i de redovisningar som kommit till kännedom. Det är väsentligt och viktigt att lyfta fram frågan om de personliga ombuden, och därför har vi i vår budget lagt 200 miljoner mer än regeringen på just det området. Det handlar mycket om psykiskt funktionshindrade, men också om människor med övriga funktionshinder. Det händer alldeles för lite på detta område. Vi ser bekymret med samordningen mellan olika huvudmän. Det delade ansvaret på handikappolitikens olika delar medför dålig samordning, och personer med många olika behov hamnar lätt mellan stolarna. Rehabiliteringsfrågorna har verkligen varit uppe till diskussion och debatt, och senast pekade i på alla de brister som finns kring rehabiliteringsfrågorna. Vi moderater avsätter tillsammans med övriga borgerliga partier extra medel till en vårdgaranti, närmare bestämt 3 ½ miljard . Den är också viktig för personer med funktionshinder, eftersom vi vet att de har ett stort vårdbehov. Tyvärr står man alldeles för ofta och väntar i de köer som finns runtom i landet, i stället för att få chansen och möjligheten till vård . Vi får väl se vad som händer . Jag är bekymrad över att många landsting är så oerhört tveksamma till att införa en vårdgaranti. Det är naturligt att göra den här satsningen. Den har fått vänta alldeles för . Vidare säger vi i budgeten att det är viktigt och väsentligt att satsa på en hjälpmedelsgaranti. Hjälpmedelsfrågan är högt prioriterad för människor med funktionshinder. Att vi föreslår extra medel till detta är naturligt, men vi föreslår också att en utredning tillsätts som tittar på frågan om en nationell hjälpmedelsgaranti i landet. Beträffande kostnaden för hjälpmedelsgarantin kommer det troligtvis att krävas ytterligare resurser, och därför säger vi att den bör byggas ut stegvis. Den konkreta utformningen av hjälpmedelsgarantin måste därför bli föremål för en särskild utredning som analyserar och gör avvägningar kring vad som är rimligt och rätt. Bilstödet är ett exempel. Vi har sett att där finns bekymmer, eftersom pengarna inte räcker ut. Det bör naturligtvis läggas in i vår framtida hjälpmedelsgaranti. Som sagt, handikappfrågorna handlar om tillgänglighet och mångfald. När jag lyssnade på debatten tidigare tänkte jag att vi är mest rädda för mångfald och mest försiktiga när det gäller att skapa möjligheter för fler vårdgivare. Då handlar det också om rättigheter, rättighetslagstiftning och möjligheter för människor som behöver samhällets stöd extra mycket. Vi anser att just dessa människor har behov av förslagen i vår budget, men de har också behov av just den mångfald som är så viktig för demokratin. 166 () replik: Jag vill först säga att det låter på som om föregående talare inte ville prata om de handikappolitiska frågorna. Det har faktiskt sin förklaring. Vi kom nämligen i utskottet överens om att först ha en övergripande budgetdebatt, och sedan skulle den så kallade andra rundan handla om äldreomsorg. Det är alltså inte av ointresse som övriga ledamöter berört de handikappolitiska frågorna i lite mindre utsträckning. går upp efter den så kallade ordinarie debatten. Det är viktigt att lyssnarna får veta detta. När det gäller bilstöd och hjälpmedelsgaranti hävdar att det finns pengar, även om de menar att frågan måste utredas ytterligare. Jag skulle vilja fråga vad exakt man kommer att få mer med förslag än med det förslag som vi har . 167 () replik: För det första lägger vi 18 miljoner mer än regeringen på anslaget som vi kallar hjälpmedelsgaranti. Pengarna kommer alltså att räcka lite längre när det gäller bilstödet. För det andra tror vi att om vi för samman de olika påsarna till en gemensam hjälpmedelsgaranti ger det en tydlighet beträffande de rättigheter man har på hjälpmedelsområdet. Lite mer pengar från oss moderater alltså, men framför allt en tydlig färdriktning om att en nationell hjälpmedelsgaranti skulle innebära stora förbättringar för människor med funktionshinder. 168 () replik: Jag skulle vilja påstå att det är att lura personer med funktionshinder. lägger ihop anslagen för bilstöd, elektronisk kommunikation och ett nytt område som är hjälpmedelsgarantin. Det är naivt att tro att 18 miljoner skulle räcka till tre olika områden, varav endast två existerar och där regeringen fått skjuta till pengar. Jag tycker att det vore sjyst att i stället säga att okej, vi måste diskutera på vilket sätt vi ska tillhandahålla hjälpmedel utifrån en annan premiss än den vi möjligen har , men då måste vi också vara beredda att avsätta medel för det. Det är på intet sätt så att 18 miljoner kommer att räcka till mer än ett fåtal rullstolar. Det handlar om anpassning av ett fåtal bilar, och då är inte inräknat vad som händer med de medel vi har för elektronisk kommunikation. Detta är att vilseleda väljarna. Dessutom vill jag säga att den person som är i behov av någon form av hjälpmedel inte är mycket hjälpt av ett extra hjälpmedel som det i och för sig inte heller finns pengar till om vederbörande får sänkt a-kassa, sjukpenning eller förtidspension. 169 () replik: Först måste jag rätta lite grann. Vi anslår 18 miljoner extra. Den totala summan är alltså bra mycket större än så. Jag tror att den är 291 miljoner totalt i vårt anslag. Det är lite skillnad. Vi säger också att det behövs en utredning för att se hur man kan förverkliga en hjälpmedelsgaranti. Jag hörde tidigare att ministern hänvisade till , som är en moderatledd kommun, och då kan jag hänvisa till , som är ett moderatlett landsting. Jag kan inte hänvisa till , eftersom jag inte känner till den så väl, men i har vi en vårdgaranti värd namnet. Där får man verkligen sina hjälpmedel . Vi ser att det är en stor besparing för den enskilda personen när detta fungerar väl, men vi ser också att det är en besparing för samhället i stort. Det är precis på samma sätt som med andra saker när vi inte ger vård. Det kostar mer pengar än att ge vård. Trots detta har vi inte fått någon vårdgaranti. När vi inte ger hjälpmedel kostar det pengar, och ändå får vi ingen nationell hjälpmedelsgaranti. Jag tycker att det är ett bra och klokt förslag som vi lägger fram, och vi är naturligtvis beredda att se över det så att det blir ännu mer pengar till detta. Men vi vill gärna först ha hjälp med utredningen. 170 (): Det har sagts mycket här i debatten. Jag tänkte ta upp två områden inom , nämligen våld mot kvinnor och hemlösa. Inom båda de områdena har utskottet glädjande nog föreslagit tillkännagivanden till regeringen att vidta åtgärder. Vi får hoppas att regeringen nu agerar kraftfullt. Vad gäller våld mot kvinnor har vi under den här hösten i denna kammare diskuterat de frågorna. Vi har både i TV i och övriga medier sett flera skrämmande fall av våld mot kvinnor. Våld mot kvinnor i nära relationer är ett utbrett samhällsproblem. Det kräver omfattande åtgärder från sociala myndigheter, rättsväsende och hälso- och sjukvården. Trots att utskottet beslöt att ge regeringen till känna att den bör göra ett tilläggsdirektiv gjordes inte det. Vi får hoppas att det blir bättre framöver. Jag tycker att det är bedrövligt och skamligt mot de hotade kvinnor som finns i . De finns i tusental. De lever under ständigt hot, utsatta för våld och har sin rörelsefrihet inskränkt. I 139 svenska kommuner saknas till exempel kvinnojourer, och kommunerna kan sällan erbjuda skyddat boende. Det är viktigt att kvinnojourerna kan utvecklas utan att arbeta under ständiga bekymmer med finansieringen, som bör vara kontinuerlig. Kommunerna bör hjälpa de ideella frivilligorganisationer som finns även om de också behöver ett statligt stöd. Länsstyrelserna måste utnyttja sin tillsynsskyldighet gentemot kommunerna. Vite bör kunna utdömas till de kommuner som inte uppfyller socialtjänstlagens bestämmelser om stöd och hjälp till våldsutsatta kvinnor. Vi i vill också att kommunerna ska ha handlingsplaner för våldsutsatta kvinnor. De har vi också skrivit om i tillkännagivandet. Vi har också förslag i våra motioner på ett helt batteri av åtgärder som bör kunna möjliggöra att dessa kvinnor får ett mer drägligt liv. besökte jag läkarstämman i och tog del av en undersökning från en avdelning för folkhälsa och forskning på . Deras resultat visade att våld både mot kvinnor och män gjorde att de som utsatts för våld hade klart sämre hälsa och större vård- och läkemedelskonsumtion än de ej utsatta även efter kontroll för socioekonomiska faktorer och rökning. De frågade sig om inte läkare på vårdcentraler mer rutinmässigt skulle kunna börja ta upp de här frågorna om våld och hot med patienterna. De fann bland annat att bland ensamstående kvinnor i åldern hade varit utsatta för våld och hot under de senaste tolvmånadersperioden. Här behövs verkligen inventering av vad som händer i denna fråga ute i kommunerna. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur kommunerna ska kunna ta ett systematiskt ansvar för arbetet med våldsutsatta kvinnor. Vi får inte heller glömma barnen i dessa familjer. Det är många barn som lever i familjer där kvinnan misshandlas. De uppmärksammas över huvud taget inte alls. Enligt Rädda Barnens senaste undersökning, Anmälningar som försvann, kom endast 20 av 72 barn till kännedom. I många fall underlät polisen att anmäla barnens närvaro på brottsplatsen. I andra fall tappade helt bort anmälningarna. anordnar den tvärpolitiska barngruppen tillsammans med Bågen och en filmvisning här i om kvinnovåld ur ett barnperspektiv. Gå och se den filmen. Den andra frågan jag vill ta upp och som det finns ett tillkännagivande om gäller de hemlösa. Utskottet bad i förra årets budgetbetänkande om en redovisning. Men inte heller där har det hänt någonting. Detta är grupper som inte skriker högt själva, utan lider i tysthet. Det vi ofta talar om i är Det glömda . Vi vill införa en tak-över-huvudet-garanti. Det behövs bostäder för psykiskt sjuka och missbrukare. Det behövs en fungerande missbrukarvård för att många av de hemlösa ska få en chans att komma ur sin svåra situation. Jag vill vädja till dem som hör till regeringspartiet att jobba för de två tillkännagivandena till regeringen som jag har tagit upp så att de ger resultat och någonting händer. Det handlar om utsatta som inte kan göra sin röst hörd. Det är en skam att vi i vårt land inte har löst problemen på ett tillfredsställande sätt. regeringsinnehav hos Socialdemokraterna borde det ha hänt mer. Jag står självklart bakom våra reservationer som vi har i betänkandet, men jag yrkar särskilt bifall till reservation nr 18. 171 (): Ett uppseendeväckande hål i budgetförslaget är att det finns ingenting sagt om en kommande tandvårdsreform. Inte heller under frågestunden som vi hade fick vi något besked. Det enda vi fick veta vara att statsrådet är stolt över att äldre har ett högkostnadsskydd. Det betyder att de inte behöver betala mer än plus material för en lagning. Det är en högre självrisk än vad de flesta har i sin bilförsäkring. Jag undrar om det verkligen är någonting att vara så stolt över. Alla andra som är kan få betala många för sin tandräkning. Det är lite fantasilöst när ministern står här och säger att det kostar att lösa det. Om man ska behandla tänderna enligt sjukförsäkringslagen blir det dyrt. Men det finns andra lösningar. Det finns möjlighet att ha en särskild tandvårdsförsäkring där man betalar en fast avgift och sedan är garanterad den tandvård man behöver. Det är någonting som vi i tycker att både Folktandvården och de privata vårdgivarna borde kunna erbjuda, och det kunde staten underlätta. Det är trist att sådana förslag har avvisats . Vi får nu inte ens veta när något slags reform kommer. Statsrådet var stolt. Eftersom statsrådet inte är kvar här i kammaren vill jag ställa en fråga till majoritetens företrädare i det som statsrådet kallade maktalliansen. Jag hörde att det uttrycket, den klyschan, användes här ett antal gånger under frågestunden. Jag vill fråga den röda maktalliansen om ni är stolta över läget när det gäller tandvårdsförsäkringen. Det förebyggande arbetet på andra områden är också viktigt. I budgetförslag, som ju är avvisat, föreslår vi att 300 miljoner ytterligare ska satsas på de områden som i budgeten kallas för folkhälsopolitik och alkohol- och narkotikapolitik. Regeringens förslag innebär att man minskar på resurserna för de två områdena framför allt . Det gör man trots att behovet av förebyggande åtgärder ökar. Det framgår också av regeringens budgettext. Hade man bifallit vårt förslag skulle det ha funnits utrymme för ökade insatser för att förebygga tobaksskador som till exempel hänger ihop med införandet av den nya bestämmelsen om rökfria restauranger. Vad man skulle vilja fråga majoriteten i utskottet är: Hur blir det med de ökade insatserna? Det ska utvärderas, säger ni. Tror ni verkligen på allvar att man kan klara sig med så pass mycket mindre resurser för förebyggande insatser än vad vi har haft när problemen i stället ser ut att öka? Ett allvarlig folkhälsoproblem som vi alla känner till är att vi dricker mer nu i än vad vi gjorde innan vi kom in i EU och att skadorna ökar. Det beror på två stora misstag. Det första misstaget var när Socialdemokraterna med stöd gav upp motståndet mot den fria införseln av alkoholdrycker för så kallat privat bruk. Det andra stora misstaget är att man har låtit den olagliga vidareförsäljningen av det som resande har fört in få fortgå, och man har fått etablerade försäljningskanaler. har vi tyvärr det läge som varnade för redan när beslutet om införselreglerna fattades. Allt större del av alkoholen som dricks i köps utomlands. Det ser tyvärr ut som att en viss skattesänkning är ofrånkomlig. Den är inte ofrånkomlig för att i första hand skydda Systembolaget eller ännu mindre för att skydda de svenska bryggerierna. Den är motiverad av att hela den svenska alkoholpolitikens legitimitet hotas och förtroendet skadas om en allt större del av alkoholen köps utomlands. Systembolaget sålde mer än vad man gjorde innan vi kom in i EU. har visserligen försäljningen minskat med jämfört med , men vi ligger alltså långt över det som Bolaget sålde när vi gick in i EU. Minskningen i förhållande till är mindre än vad den har varit tidigare, . Det är för tidigt att säga hur det går med den utvecklingen, men man ska inte överdramatisera situationen. När det gäller bryggerierna var starkölsförsäljningen högre än 1996, innan skatterna sänktes på starköl. Det som har minskat är lättöl och obeskattat folköl, och den försäljningen lär man inte ta tillbaka genom att sänka skatten på starköl precis. Jag tror att en förklaring till att en del bryggerier har problem kan vara att vi har en överetablering i branschen. När gick med i EU fanns det 14 bryggerier som hade tillstånd att tillverka öl. har vi 30 bryggerier som har tillstånd att tillverka öl. Det är en strukturrationalisering i bryggeribranschen som förekommer i hela världen. Det är ingenting som har något direkt samband med våra skatter. Starkölsförsäljningen har som sagt ökat kraftigt. Det nordiska samarbetet på alkoholområdet misslyckades 1996, när man förhandlade om införselreglerna. håller man på och försöker reparera den skadan. Statsministrarna har godkänt en gemensam strategi gentemot EU. Den går bland annat ut på att halvera införselmängderna. Det är bra att man nu erkänner att vi behöver kontroll över införseln. Om man bara får föra in konsumtion i stället konsumtion är det inte precis någon dramatisk förbättring, men det kan ändå vara ett principiellt genombrott. Målet måste vara att varje land självt får bestämma hur mycket människor får föra in, även om man är med i EU. Man måste se att alkohol inte är någon vanlig vara. Om man skulle lyckas begränsa införseln och om skatterna på alkohol skulle höjas i andra länder vilket vi på grund av all forskning på området vet att det finns goda skäl för kan de svenska skatterna justeras uppåt igen. Det är alltså inte fråga om att vi ska slå in på någon ny väg när det gäller att använda skatteinstrumentet i alkoholpolitiken. håller man pådrivna av den , vilket jag tycker är bra på att utarbeta en alkoholpolitisk strategi för EU. Det finns ett utkast. Det sägs väldigt strängt att det inte får cirkuleras och citeras. Det är inte riktigt den öppenhet som man skulle vilja ha i en sådan här organisation. Men jag har trots detta lyckats läsa förslaget, och det finns en del bra skrivningar i det. Men det finns också oroande drag; bland annat verkar det som att man är beredd att ge den kommersiella alkoholindustrin en alltför stor roll. Där skulle kunna bidra med lite erfarenheter eftersom vi här har haft ett havererat samarbete med den privata alkoholindustrin det så kallade OAS-samarbetet. Jag hoppas bara att den , när man nu ska diskutera förslaget, driver hårt att man ska använda skatteinstrumentet i den gemensamma strategin och att de länder som vill ha högre skatter och högre ambitionsnivå ska få kunna ha kontroll över införseln. Sedan kan man som sagt också varna lite grann för att låta den privata alkoholindustrin få för mycket att säga till om. Spelberoende håller på att bli ett allvarligt socialt problem i . Det är delvis självförvållat genom en aningslös statlig politik där har haft alltför stort inflytande över de statliga spelbolagens marknadsföring och deras allmänna företagsfilosofi. Mycket talar för att samma tänkande bör gälla för spelberoende som för annat beroende: Upplysning räcker inte, utan man måste också ändra miljön och regelverket för att kunna förebygga skador. Där säger utskottet någonting ganska viktigt. Utskottet förutsätter att man ska analysera risken för spelberoende med olika spelformer, och om det erfordras ta initiativ till ytterligare forskning och föreslå de åtgärder som en sådan analys kan föranleda. Man ska också ha ett genusperspektiv. Detta är inget tillkännagivande; vi tyckte väl att fem tillkännagivanden kunde räcka från ett utskott i ett budgetbetänkande. Men jag utgår ifrån att regeringen kommer att läsa även när utskottet förutsätter någonting, och jag hoppas att utskottsmajoritetens företrädare vill påminna regeringen om det så att den inte glömmer bort vad som står här. Det står också att utskottet noga kommer att följa utvecklingen på området. Jag hoppas att ni vill bekräfta att det är meningen att det trots att det inte är något tillkännagivande är något som ska gälla för regeringen. 172 () replik: Med hänsyn till kammarens tidsplanering tänker jag inte svara på alla frågor. Men jag tänker svara på den fråga som vi fick om tandvården i det första skedet. Nej, vi är inte fullt nöjda med hur tandvårdsförsäkringen ser ut . Den behöver kompletteras. Det finns brister i den. Det kan vara väldigt dyrt för en del patienter. Det finns också förslag som fortfarande bereds på . Däremot hindrar inte det att vi kan vara nöjda med det som vi har tillfört . Personer som är har betydligt bättre möjligheter att få tandvård än de hade förut, och det är många som också har fått del av detta. Vi kan väl enas om att det är bra, även om vi skulle vilja ha ytterligare insatser i tandvårdsförsäkringen. Jag vill fråga hur ni har tänkt att ni ska finansiera alla de goda tankar som han framförde, och som jag kan hålla med om. Det finns ju inga pengar i er budget, . 173 () replik: Först och främst tycker jag att det är lite svårt att vara nöjd om man har en ungefär dubbelt så hög självrisk för pensionärers tandvård som man har på en ganska flott bil. plus material det blir i självrisk i det här systemet. Det är inte något som man kan jubla över precis. Jag är inte nöjd med det. Jag tycker att det är bättre än ingenting, men det är verkligen inte bra. Det är lite fantasilöst att tro att man bara ska ha ett tandvårdsstöd som innebär att man tar skattepengar i anspråk. Det finns faktiskt ett system som kallas för abonnemangstandvård. Man kan använda olika namn för det. I till exempel i har man utvecklat detta i stor politisk enighet. Det finns också i . Man får betala en fast avgift . Det har visat sig att folk är beredda att betala en fast avgift för att gardera sig mot smällar. Vi såg ju i TV här att det kan kosta om det vill sig illa. För en vanlig människa som råkar bita av en tand blir det en smäll på . För att skydda sig mot det kanske man är beredd att betala 500 eller till som en försäkring. Det kan väl landstingen införa då, kan man naturligtvis säga. Men staten kan ju ha en tandvårdspolitik som stimulerar till att införa en tandvårdsförsäkring. Det har funnits utredningsförslag om detta i flera omgångar. Det förslag som kom tycker jag var otillräckligt, men det var dock en liten stimulans till så kallad abonnemangstandvård. Inte ens det har man orkat med fast man har hållit på och tänkt på det . I stället skriver nu att säger att Socialdemokraterna ska driva tandvårdsfrågorna i nästa valrörelse. Mot vem då? 174 () replik: Jag kan bara konstatera att jag fortfarande fick upprörda ord, men inget svar på frågan om hur har tänkt finansiera tandvårdsförsäkringen. Tandvårdsstödet medger redan möjlighet till abonnemangstandvård. Det är möjligt för varje landsting att införa abonnemangstandvård precis på det sätt som framför. påtalade så tydligt vad de olika allianserna, i det här fallet den rödgröna alliansen, gör.