prot · GS0918 · 2004-10-21 00:00:00 — Min tredje fråga, herr talman, är om miljöministern anser att det är en klok idé att i samband med dieselskattesänkningen på arbetsmaskiner och de näringarnas arbetsmaskiner utnyttja möjligheten att ha inblandning av förnybar energi. 99 Miljöminister (): När det gäller att intensifiera åtgärderna för miljö och hälsa är på flera punkter ett långt gående arbete på gång, inte minst när det gäller barn och hälsa. Vi håller till exempel på med en nationell handlingsplan för barn och hälsa, där ansvarar. Det kommer också en miljöhälsorapport från som just rör barn och hälsa. Vi arbetar också intensivt när det gäller just luftkvalitetsfrågorna, som jag var inne på. Det handlar väldigt mycket om fordonen och till exempel partikelfilter för dieselbilar. Det handlar om de nya miljökvalitetsnormer som ska gälla och som ställer betydligt högre krav när det gäller bland annat partiklar i luften över våra storstäder och som ger oss anledning att arbeta betydligt hårdare i form av åtgärdsprogram för att komma åt partikelproblemen. Här finns det många åtgärder som man jobbar med i storstäder som till exempel. Det kan handla om allt från trängselavgifter till om man ska köra med dubbdäck, som är en mycket stor källa till partiklar. Vi har många arbeten på gång, inte minst i samarbete med . När det gäller den samiska befolkningen har vi inte fått några rekommendationer. Jag har för min del, eftersom det är jordbruksministern som har ansvar för dessa frågor, överlämnat analysen och rekommendationerna till . Jag hänvisar till jordbruksministern när det gäller kommentarer till de frågorna. När det gäller jordbrukets arbetsmaskiner och inblandning tror jag inte att det är lämpligt att i det här läget blanda ihop alla olika förslag med varandra och göra dieselskattesänkning och inblandning beroende av varandra. gör vi en dieselskattesänkning. Däremot verkar mycket aktivt inom ramen för EU-arbetet för att vi ska få möjligheter till inblandning. Det handlar om låginblandning av etanol i bensin, men det handlar också om RME som inblandning i diesel. Där tittar vi också närmare på miljöeffekter och på vilket sätt vi kan främja detta. 100 (): Tack för svaret! Först vill jag bara ställa en motfråga: Inräknas arbetet med sjuka hus också i de här åtgärderna? Vad gäller diesel och inblandning är det oerhört viktigt att man använder positiva signaler och, som man brukar uttrycka det, morötter. Det handlar inte enbart om drivmedel, utan det handlar också om att man kan ge sådana incitament när människor vidtar förbättrande åtgärder i sina fastigheter. Jag tycker för egen del att det hade varit klokt att kombinera detta. 101 Miljöminister (): Låt mig först säga att visst räknas arbetet med inomhusmiljö in. Där har vi nu två utredningar på gång. Vi har en byggnadsmiljöutredning som arbetar med frågor om fukt, mögel och buller. Vi har också en utredning om byggnadsdeklarationer med möjlighet att införa frivilliga eller obligatoriska byggnadsdeklarationer för att få en bättre kvalitetssäkring av våra hus. Det här ingår tillsammans med en lång rad andra åtgärder i samarbete med övriga departement, när det gäller forskning och andra åtgärder för så kallade sjuka hus. Visst är det viktigt med positiva signaler. Jag tycker också att vi ger positiva signaler. När det till exempel gäller förnybara bränslen har vi rejäla skattesubventioner. Vi har inte koldioxidskatt, vi har inte energiskatt och vi har en tydlig strategi för att på detta sätt positivt främja de förnybara bränslena. Det här gäller också på andra områden, där vi till exempel har gått in och skattevägen främjat att sätta in energieffektiva fönster eller skaffa pelletspannor. Jag skulle gärna se att vi kunde gå vidare med ytterligare positiva incitament av det slaget. 102 (): Tack, miljöministern, för en intressant föredragning av en spännande rapport. I sin utvärdering berömmer den svenska politiken när det gäller likställda mål för miljö och produktion i skogspolitiken liksom det skydd av den biologiska mångfalden som håller på att genomföras. Men de pekar också på att skogsskyddet sackar efter målen och att det är osäkert hur stadigvarande det frivilliga skyddet är. pekar också på att det finns stora utmaningar kvar, framför allt vad gäller havsmiljön. Den uppmärksammas för lite. De pekar speciellt på kustområden och i synnerhet skärgårdsområden som är utsatta för ett stort utvecklingstryck. Underförstått kan man tolka detta som att det finns behov av fler åtgärder. Jag skulle vilja veta vad miljöministern avser att ta för initiativ när det gäller den biologiska mångfalden och planeringen av skyddet av våra kuster och vår skärgård. 103 Miljöminister (): Det finns åtgärder inom en rad områden. Låt mig först säga att arbetet med hur vi ska förvalta våra kustområden har uppmärksammats inom EU, där vi talar om dem som kustzonsförvaltning. Just har regeringen gett ett uppdrag till att följa upp detta EU-initiativ och följa upp på vilket sätt vi uppfyller direktivet med en god kustzonsförvaltning. Vi har redan många av de pusselbitar som EU vill se i det här arbetet, med översiktsplaner och bra förankring. Men vi kan behöva utveckla det, och det ska vi se närmare på för att se om vi behöver återkomma till den här förvaltningen. Men självklart har också det arbete vi bedriver när det gäller havsmiljön i stort stor betydelse för kustmiljöerna. Det gäller miljömålspropositionens förslag om reservat. Där kan vi få anledning att återkomma med höjda ambitionsnivåer för kustområdena. Vi kan se på hur de naturreservat som finns kan behöva utvecklas och även få en marin del, för många av dem ligger vid kusten. Slutligen finns det anledning att se på strandskyddsbestämmelser. Här kommer regeringen att återkomma med förslag om hur strandskyddslagstiftningen ska kunna moderniseras så att vi på ett effektivt sätt förhindrar en långtgående exploatering av våra stränder som den öppnar för en viss regional flexibilitet. Det kommer vi att återkomma till med. 104 (): Det var just frågan om miljö och hälsa, som också uppmärksammas i rapporten. Strandskyddet spelar ju en betydande roll när det gäller miljö och hälsa. Det var just den frågan jag funderade ytterligare på. Kommer den med i den utredning som tillsattes ? Jag förstår att den kommer att ta på sig. Avser miljöministern att komma tidigare med förslag som gäller strandskyddsbestämmelserna? Jag upplever att det är lite mer bråttom med dem, inte minst med tanke på hälsoläget. 105 Miljöminister (): Vi har inte kopplat strandskyddsarbetet till det bredare kustzonsarbetet. Det förs självständigt. Det är naturligtvis knutet både till arbetet med plan- och bygglagstiftningen och till arbetet med . Men det bedrivs nu inom , och vi kommer att återkomma så snart vi ser att vi har ett förslag som är väl förankrat. Jag kan inte säga exakt när det kommer, men det är inte kopplat till att vi avvaktar några utredningsresultat om kustzonsförvaltningen. 106 (): Även om vi är uppfinningsrika, precis som miljöministern säger här, och kreativa och duktiga när det gäller miljölösningar så har jag upptäckt att vi har fått lite kritik på några områden. Jag tror att miljöministern nämnde det som gäller frikopplingen; med kommunalt avfall har vi inte nått så långt. Detsamma gäller trafikvolymerna. Tillväxten inom transportsektorn är mycket hög. säger att denna sektor kommer att påverka miljön mer än någon annan. Samhället subventionerar transportsektorn, säger också. Väganvändarna belastas inte av avgifter som fullt ut återspeglar kostnaderna på det kapital som de använder. ger också vissa rekommendationer, som att vi ska se över och justera transportpriserna så att de kommer att återspegla alla de externa kostnaderna. Man räknar upp skador som orsakas av partiklar, ozon och buller. Man säger också att införandet av trängselavgifter kan vara en väg att gå. Jag undrar hur miljöministern ser på de här rekommendationerna. Är det kanske mer som behöver göras? 107 Miljöminister (): Detta är viktiga rekommendationer. Vi har redan i årets budget fokuserat den gröna skatteväxlingen på transportsektorn just därför att vi ser att det är där som vi har svårt att skapa frikopplingen mellan tillväxt och miljöförstöring. Utsläppen av koldioxid ökar, och även utsläppen av partiklar och andra ämnen som är skadliga för vår hälsa. Vi arbetar med frågorna på flera nivåer. Vi har ett viktigt arbete på gång. Det finns en vägtrafikskatteutredning som har lämnat ett förslag där det finns mycket att ta hänsyn till. Det handlar just om att relatera skattenivåerna till exempel till koldioxidutsläppen. Vi kommer att återkomma till detta. Det är ett riktigt sätt att tänka, och jag ser att vi måste få en tydligare avspegling av de miljöstörande effekter som trafiken har. Parallellt arbetar vi inom EU för att på olika punkter genomdriva en liknande politik där. på miljörådet uppmanade jag kommissionen att återkomma med en rapport som den fick redan i , när var ordförande och hållbarhetsstrategin för EU infördes. Man skulle återkomma med hur man ska få en skattestruktur och ekonomiska styrinstrument som bättre avspeglar transporternas inverkan på miljön. Den rapporten har vi inte fått. Vi har en lång rad direkta frågor inom EU som vi arbetar med just . Vi driver bland annat nu hårt inom EU frågan om partikelfilter för att få bättre luftkvalitet från dieselbilarna. Här har vi stora möjligheter att komma fram, som jag ser det. Vi driver skärpningar för kväveoxidutsläpp. Vi driver också att vi ska få möjligheter att relatera våra skatter till koldioxidutsläppen. Vi driver frågan om kilometerskatt, som är mycket viktig här. På en lång rad punkter kommer vi alltså att följa rekommendationerna från när det gäller att se till att transporterna får en bättre kostnadseffektivitet och att de återspeglar sina kostnader. kommer vi att vara tvungna att också ta en del andra hänsyn fördelningspolitiska hänsyn, regionalpolitiska hänsyn och så vidare. 108 (): Jag tackar miljöministern för det fina svaret. Detta är en viktig fråga, och jag tror att kritiken vilket man väl ändå får säga att det är från är riktig. Vi har haft en stor trafikvolymökning, och här behöver göras mycket. När man ser på miljömålen ser man att klimatmålet och gränserna för klimatpåverkan är ett av de mål som vi inte når. Om vi ska göra någonting så är det nog just på trafikområdet. Det är precis som ministern säger; det är mycket på gång. Detta är också viktigt när det gäller miljömålsarbetet här och våren. 109 Miljöminister (): Det är precis så. När det gäller miljömålsarbetet arbetar vi mycket med strategierna, som jag sade till . Det handlar om hur vi ska göra för att nå våra miljömål. En viktig strategi handlar just om hur vi ska få energieffektiva transporter och större energieffektivitet i vårt bostadsbestånd. Där får vi också anledning att återkomma till dessa viktiga frågor. 110 (): Jag vill som flera andra tacka för genomgången, men jag vill tacka ännu mer för det arbete som har gjort att det har blivit en så här bra rapport. I granskning kan man läsa att har stärkt sin ställning som föregångsland i användningen av ekonomiska styrmedel genom att införa nya sådana och höja ett flertal skatter och avgifter. En ambitiös skatteväxling har initierats. Men man kan också fortsätta att läsa i rekommendationerna att man ska utvärdera den miljörelaterade ekonomiska effektiviteten i de olika systemen. Jag undrar hur miljöminister tänker jobba vidare med utvärderingarna när det gäller både den miljörelaterade delen och de ekonomiska effekterna. 111 Miljöminister (): Vi tycker att vi har fått intressanta och viktiga rekommendationer. är ju känt för att vara duktigt på just detta. Man har duktiga ekonomer, så det här är . Min ambition är att stärka vår kapacitet att göra miljöekonomiska analyser. Vad vi har gjort i ett första steg är att förstärka vår kompetens när det gäller miljöekonomer på för att bättre kunna följa upp inte minst vilka miljöstyrande effekter som olika skatter har. Det kan ju bli en tendens att titta väldigt budgettekniskt på detta. Det viktiga för oss är inte volymen pengar som vi drar in på miljöskatter, utan vilken miljöstyrande effekt de har. Det kan vara viktigt att gå in på ganska små områden, där vi med små skattejusteringar kan göra viktiga insatser. 112 (): Nästa fråga är nog ännu svårare. Det beskrivs, när man har gjort utvärderingen och ser utfallet, som ännu svårare att försöka ändra människors attityder och beteenden. Jag undrar om miljöministern kommer att initiera och jobba mer med livsstilsfrågor för att nå en hållbar utveckling. 113 Miljöminister (): Vi tror att livsstilsfrågor är oerhört viktiga och väldigt svåra. Vi har ju jobbat en del med sådana frågor redan; vi har till exempel haft en stor klimatinformationskampanj som har varit mycket utåtriktad. Många organisationer och myndigheter har varit inblandade, och kampanjen har handlat just om att ändra beteenden och påverka attityder. Vi har anledning att fortsätta med det här. Just nu har en utredning med som ansvarig som handlar om hållbar konsumtion. Där kommer just livsstilsfrågorna i fokus. Hur ser vår konsumtion ut, och hur kan vi förändra den? Vilka styrmedel kan vi använda för att få en annan typ av konsumtion? Det arbete som genomför sker inom ramen för en större satsning i hela världen, som handlar om hållbara produktions- och konsumtionsmönster. Vi ser att konsumtionsmönstren ofta faller bort. Man vill hellre tala om produktionen därför att detta är så svårt. Men vi kommer att återkomma, inte minst i samband med utredningen, och se på vilket sätt vi kan stärka arbetet med livsstilsfrågor. 114 (): Precis som andra tycker jag att det är mycket positivt att vi får möjlighet att diskutera, men också att vi får en rapport från ett utomstående organ med någon form av ögonblicksbild av hur det ser ut i vårt miljöarbete. Vi är alla överens om att ska vara ett föregångsland, och det har varit ett långsiktigt arbete på alla nivåer. Inte minst det lokala har haft en stor funktion. Jag hoppas att vi kan fortsätta att se till att man kan göra skillnad lokalt. Men det är också viktigt att se till att man kan göra skillnad som en enskild individ eller som ett enskilt företag. Där är de ekonomiska styrmedlen en central del, och även skatteväxlingen som i och för sig har berörts här tidigare. Jag skulle vilja veta lite mer om hur miljöministern ser på den fortsatta utvecklingen av exempelvis skatteväxlingen. Från finansministerns och håll har det kommit signaler om att man vill bredda skatteväxlingen och lyfta in fler delar. Är det det som miljöministern ser framför sig, eller är det andra ekonomiska styrmedel? 115 Miljöminister (): Jag tror att det är viktigt att vi har en breddning av den gröna skatteväxlingen. Vi ska inte låsa oss fast vid exakt hur den ska se ut, men att vi nu går in i transportsektorn innebär redan det en breddning, för har vi inte ökat den totala skattebelastningen på transportsektorn, utan vi har växlat inom transportsektorn. I och med årets budgetöverenskommelse lägger vi ett ökat tryck på transportsektorn för att styra mot ett mer miljövänligt beteende. Här handlar det inte minst om det som utmärker oss i och i , att vi har väldigt stora och bränsleslukande bilar bland annat och åker väldigt mycket bil. Det kan finnas andra områden där vi kan behöva en breddning. En stor del av industrin har varit fri från skatteväxlingen. Det har att göra bland annat med industrins konkurrensutsättning, men det finns delar av industrin som inte är konkurrensutsatta där man kan reflektera över om det kan finnas skäl att gå in med grön skatteväxling där vi naturligtvis, som i all skatteväxling, kompenserar de här skatterna. Vi växlar, så att man får lättnader på ett håll och skärpningar på ett annat. Det finns också, som jag sade, skäl att fundera över om man kan ha mer av positiva inslag. har ju föreslagit en strategi som är radikalt annorlunda. Den kanske inte ens skulle kallas skatteväxling, men där är det mycket positiva inslag. Vi har en del positiva inslag, och vi ser att vi ska följa det som vi kallar Polluter Pays Principle, att det är förorenaren som ska betala, det vill säga att vi ska integrera miljökostnaden i priset. Det är tanken med skatteväxlingen. Därför ska det vara en högre belastning. Men ibland är det kanske lättare att förändra hela skattetyngden, så att det också blir en lättnad någonstans. Inte minst tycker jag att det är viktigt, när vi skärper skatterna på ett område, att se till att enskilda individer kan känna att de kan ändra sig. Om vi gör en ändring här har vi möjlighet till det. Det kan till exempel handla just om att man kan byta till en pelletspanna om skatten på olja ökar. Den typen av kopplingar tror jag att det är viktigt att vi tittar på. 116 (): Precis som miljöministern sade i något tidigare inlägg är det centrala med de ekonomiska styrmedlen att de har en miljöstyrande effekt. Det som jag och är rädda för är väl att man med den skatteväxling som regeringen nu gör inte utnyttjar hela fördelen med skatteväxling som instrument, att det inte ger den miljöstyrande effekten. Det gäller exempelvis detta att man höjer bensin- och dieselskatter. Vad är det vi ser framför oss? Är det ännu mer höjda bensin- och dieselskatter när man ska utveckla skatteväxlingen? Ska man göra det, vilket jag inte tycker, måste det finnas tydliga incitament för den enskilde, där man gör lättnader. Det är just den politiken som vi snarare ser från sida, att man gör lättnader för dem som vill göra ett miljömedvetet val. 117 Miljöminister (): Låt mig säga att många utvärderingar visar att den här typen av skärpningar, där vi faktiskt låter kostnaden för miljöpåverkan ingå i priset, som till exempel när vi har lagt en CO2-skatt, har haft en starkt styrande effekt. handlar det om att på ett bra sätt följa upp hur de här nya skatterna slår, och det kommer vi att göra. Vi stärker alltså vår kompetens på det området. När det gäller till exempel höjda bensinskatter ser jag ingen anledning att tro att det inte skulle ha en styrande effekt. Vi har ju väldigt många valmöjligheter när det gäller vilken bil vi väljer. Det handlar inte om att välja om vi ska köra bil eller inte. Det kan handla om att välja om vi ska ha en jeep eller om vi ska ha en bil som drar hälften så mycket som jeepen eller om vi kanske ska köpa en miljöbil som inte alls går på fossila bränslen utan går på miljöbränslen. Där har vi ett positivt stöd genom skattelättnader, så jag tycker inte att man ska gå in och säga att det här inte har effekt. Vi har sett väldigt tydliga effekter, men vi ska fortsätta att följa upp hur det här ser ut och framför allt de miljöstyrande effekterna. 118 (): Tack, miljöministern, för en bra och koncis genomgång av det ganska feta dokument som vi har fått oss till livs. Vi kristdemokrater gläds också tillsammans med miljöministern över mycket av det beröm som vi får från för en bra miljöpolitik, vilken vi till stora delar i den här kammaren brukar vara ganska eniga om. Men man pekar också på en rad områden där det behövs förbättringar. säger att bör se till att grundvattentäkter som används till dricksvatten är tillräckligt skyddade. Där ser man brister . har avvisat förslag från på just det här området. Vatten är vårt viktigaste livsmedel, och två tredjedelar av grundvattnet är beroende av grusåsar. Därför vill jag fråga: Kommer regeringen , efter anmärkningar, att jobba mer med grusåsfrågan, att upprätta grushållningsplaner och ändra så att områden som är viktiga för dricksvattensförsörjningen kan anges som riksintresse och skyddas på ett bättre sätt än ? 119 Miljöminister (): Låt mig först säga när det gäller grundvattnet att vi har ett miljömål. Det innebär att vi kommer att återkomma till grundvattenfrågorna i miljömålspropositionen. Jag vill inte kommentera det exakta innehållet i förslagen. Men jag vill också säga att jag håller helt med om att grundvattenfrågorna är viktiga, att vi har haft ett problem när det gäller inte minst de kommunala täkterna. Här har också åtgärder redan vidtagits. har gått ut med ny vägledning och råd till kommunerna om hur man ska agera kring de här täkterna och tydliggjort den skärpa som krävs när det gäller skyddet av vattentäkter, att man inte ska dra sig för att vara tydlig. I regel är det också så att man inte kan räkna med att få ersättning för att det blir inskränkningar när man ligger inom ett område som ligger under täkt. Det är den typ av inskränkningar som måste tålas, som verksamhetsutövare också måste tåla. Flera åtgärder har vidtagits, men vi återkommer till det här i miljömålspropositionen. 120 (): Jag tackar för det ganska positiva svaret och uppfattar det som att miljöministern kommer att gräva sig in i grusåsfrågan också, så att de viktiga förutsättningar för dricksvattnet som grusåsarna är verkligen kommer i fokus. Mycket av dricksvattnet kommer, som sagt, från de hållen, och det är jätteviktigt att det blir en likformighet över hela landet när det gäller skyddet för de kommunala dricksvattentäkterna. Jag hoppas att det blir skarpa förslag på det området från miljöministern. 121 Miljöminister (): Jag har ingen kommentar, utan vi återkommer i propositionen. 122 (): Jag tänkte uppehålla mig lite grann vid skogen, som också nämns i den här . Jag tror att miljöministern delar min uppfattning att skogen är en oerhörd tillgång för landet. Den är faktiskt den största exportprodukten genom tiderna, alla kategorier. De avsättningar som är gjorda har delvis kompenserats med ökad import, vilket har inneburit att vår industri har kunnat fortgå. minskar den här importen, och har vi maxavverkning, enligt de uppgifter som når oss via medierna. Alla som kan marknadsekonomi vet att en bristvara ökar priset. Och minskar konkurrenskraften för , eftersom skogsråvaran blir dyrare. Då är min fråga till miljöministern: På vilket sätt tar ansvar för de ekonomiska förutsättningarna för ? Eller tittar man enbart på miljöfrågan? Det är fråga ett. Fråga två: Hur tänker miljöministern medverka till att bristsituationen inte späs på utan till att vi kan förbättra konkurrenskraften genom att råvarupriset kan sänkas? 123 Miljöminister (): Utgångspunkten för är naturligtvis en granskning av miljöpolitiken, men man har en stor bredd i detta, inte minst när det gäller arbetet med att ta till vara all expertis som finns inom , också den speciella ekonomiska expertisen. Det förs en, som man kan se i rapporten, ekonomisk diskussion som ständigt finns närvarande. Däremot förs den inte i detalj, så att man går in till exempel på den svenska skogsindustrin. Vad man är tydlig på i är att det är viktigt att vi gör de här avsättningarna till skyddade områden. Man påpekar att låg långt efter och att vi har gjort stora insatser. Det är ett långsiktigt arbete för oss att komma upp i en rimlig nivå när det gäller avsättningar, och det handlar om att ta vårt ansvar för ett långsiktigt skydd av områden. Min uppfattning är att vi inte kan låta konjunkturen när det gäller virkestillgången i , som också har mycket att göra med åldersfördelningen i vår egen skog till exempel, vara styrande för hur vi långsiktigt bygger det här. har vi mål om skog som ska bevaras. Det bör vi hålla. Det är väldigt små procenttal det handlar om i det stora hela, som jag ser det. Det måste också skogsindustrin anpassa sig till, att vi har ett bevarandemål. säger helt enkelt att det är lågt jämfört med andra länders. 124 (): Vi kan konstatera på miljöministerns svar att inte har något som helst ansvar för den svenska ekonomin. Det är upp till den svenska och regeringen att ta det ansvaret. Ministern säger också att det är små procenttal. Det må hända, men det är mycket stora pengar det rör sig om. Jag är väldigt glad, herr talman, att vi från moderat håll inte låste fast oss i någon hektarexercis när de här målen fastställdes, vilket jag tycker är väldigt olyckligt att majoriteten har gjort. säger inte att vi ska ha mer. Man säger att vi ska ha fler områden.