prot · GS0929 · 2004-11-15 00:00:00 — De andra frågorna handlar mera om regeringens samlade IT-politik och berör flera andra statsråds ansvarsområden. När det gäller 24-timmarsmyndigheten har regeringen i budgetpropositionen redovisat de åtgärder som vidtagits för att ytterligare påskynda utvecklingen. En delegation för utveckling av offentliga e-tjänster har inrättats. Delegationen ska driva på utvecklingen av e-tjänster i syfte att förbättra och effektivisera offentlig verksamhet, öka tillgängligheten till viktig samhällsservice, underlätta medborgarnas insyn och delaktighet och bidra till näringslivets konkurrenskraft. Delegationen ska också pröva nya vägar att öka samverkan mellan stat, kommun och landsting samt mellan offentlig sektor och övriga aktörer. I budgetpropositionen föreslår regeringen att avsätts för delegationens främjande arbete. En nämnd för elektronisk förvaltning har inrättats med uppgift att stödja utvecklingen av ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheterna och i deras kontakter med medborgare och företag. Nämnden ska besluta om standarder och andra gemensamma riktlinjer för det elektroniska informationsutbytet. Den har möjlighet att utfärda såväl bindande föreskrifter som rekommendationer i form av riktlinjer och vägledningar. En översyn av formkrav i lagar och förordningar pågår inom i syfte att undanröja onödiga hinder för elektronisk kommunikation och ärendehantering. Med formkrav menas exempelvis att en framställan ska vara skriftlig och egenhändigt undertecknad. Det innebär att lagstiftningen i vissa fall behöver anpassas för att möjliggöra elektroniska myndighetskontakter. Informationstekniken gör det möjligt att utforma nya servicelösningar och organisationsformer i den offentliga verksamheten. Regeringen har därför uppdragit åt , , , , och Statskontoret att gemensamt utveckla och pröva nya former för lokal service- och produktionssamverkan. Arbetet genomförs i regionala samverkansprojekt inom , , och . Slutligen har Statskontoret tidigare fått i uppdrag att utarbeta ett system för återkommande uppföljning av arbetet med 24-timmarsmyndigheten utifrån de mål som regeringen fastlagt. Syftet är att få en bättre bild av effekterna och nyttan av de satsningar som görs och att ge vägledning för det fortsatta arbetet. Jag tycker att detta visar att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att ytterligare stödja och stimulera utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten. Det är myndigheterna själva som bäst vet vad som krävs för att effektivisera verksamheten och förbättra servicen. Den svenska förvaltningsmodellen med decentraliserat verksamhetsansvar bör självfallet gälla även på detta område. krävs gemensamma insatser för att få till stånd en ökad samverkan och en fungerande elektronisk kommunikation mellan olika myndigheter i syfte att förenkla och förbättra kontakterna med medborgare och företag. Det är också viktigt att understryka att utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten inte bara handlar om att tillhandahålla olika samhällstjänster elektroniskt. Det handlar i hög grad också om en ökad öppenhet och en bättre insyn i den offentliga verksamheten. Vad vi står inför är i själva verket djupgående förändringar i den offentliga verksamhetens organisations- och arbetsformer för att möta kraven på medborgarfokus och samverkan. För att åstadkomma detta krävs ett långsiktigt och uthålligt utvecklingsarbete på alla nivåer. Vi vill skapa ett informationssamhälle för alla, och är ett av de ledande länderna när det gäller användningen av persondatorer och Internet. I den offentliga verksamheten ställs särskilda krav på att information och service ska vara tillgänglig för alla och att inga grupper får utestängas därför att de inte kan eller vill utnyttja den nya tekniken. Att myndighetskontakter kan ske genom flera kanaler och anpassas till olika människors behov och förutsättningar är en viktig demokratifråga. 109 (): Jag får tacka ministern för svaret. Jag hade ställt tre frågor som alla kan inrymmas i begreppet e-demokrati. Men jag får väl acceptera att regeringen har delat upp ansvaret på det här sättet. Ministern säger att de andra frågorna hör till regeringens samlade IT-politik. Då får jag be ministern ta med sig till regeringen att vi skulle vilja veta vilken minister som har ansvaret för den samlade IT-politiken. E-demokrati är ju ett viktigt verktyg för att förbättra demokratin i samhället. Det är att använda elektroniska tjänster för att göra myndigheterna tillgängliga dygnet runt. Vi får begränsa debatten till 24-timmarsmyndigheten. Jag förnekar inte att det händer saker just nu med 24-timmarsmyndigheten. I ministerns svar redogörs för olika arbetsgrupper och olika arbeten för att undanröja hinder för elektronisk kommunikation. Det är mycket bra, och detta bör fortgå med all kraft. Allting syftar ju till en nytta för medborgarna. Däremot får man nog vara detektiv av klass för att hitta minsta spår av självkritik i ministerns svar. Regeringen har fått mycket skarp kritik för att det här arbetet har gått långsamt, för att man har haft dålig styrning och för att man inte har lyckats få myndigheten att samordna sig. Jag vet att ministern är ny på sin post och naturligtvis ska ha på sig att komma in i arbetet. Det är dock regeringen i sin helhet som har ansvar för det här arbetet. Låt mig gå in på kritiken för att höra vad ministern säger om som kom det här året. Där skriver man i ett pressmeddelande: Granskningen visar att regeringen har valt att låta myndigheterna agera mycket självständigt beträffande vilka elektroniska tjänster som ska utvecklas. Regeringen har i stället satsat på generellt stöd åt myndigheterna. granskning visar att det finns problem som hotar reformens syften, säger riksrevisor . Längre ned i pressmeddelandet skriver man: rekommenderar att regeringen tydligt anger vilka e-tjänster som myndigheterna ska prioritera, skapar bättre legala förutsättningar för myndigheternas arbete med e-förvaltning samt förbättrar sin information till om hur reformarbetet utvecklas och vilka konkreta resultat som uppnåtts. Det är alltså ganska skarp kritik som regeringen har fått . Reformerna har fått begränsat genomslag, säger man. Det finns allvarliga brister. De tjänster som utvecklats har ofta varit enbart till förmån för myndigheten själv, för att denna ska spara tid och resurser, i stället för att fokusera på och i första hand vara till nytta för medborgarna. Därför måste jag fråga ministern: Vad anser egentligen ministern om den här kritiken? Hur ska ministern se till att man inte försämrar de traditionella tjänsterna hos myndigheterna när man nu rationaliserar med elektroniska tjänster? 110 Statsrådet (): Den svenska förvaltningsmodellen med decentraliserat verksamhetsansvar bör självfallet gälla också på det här området. Där har vi en tradition som jag tycker det finns anledning att slå vakt om. Ytterst är det myndigheterna själva som styr över sin verksamhet och hur man här går fram därmed dock inte sagt att det inte finns ett övergripande intresse av att se till att detta fungerar på bredden, så att säga. När det gäller har jag under den korta tid jag varit statsråd konstaterat att man i sin rapport pekar på just detta, och det är nog så att det finns substans i kritiken. kan man alltid förklara detta med att myndigheter också har ont om pengar. Det man har störst intresse av att åtgärda på den elektroniska sidan när man rationaliserar är naturligtvis först det som gagnar myndigheten själv, det man kan spara pengar på i ett kärvt budgetläge. Det kan man ha förståelse för men kanske inte i förlängningen acceptera när det gäller 24-timmarsmyndigheten. Där ligger det ju i uppdraget att ytterst gagna medborgarna i det svenska samhället och se till att den information som finns också blir tillgänglig på ett bra sätt. Vi har vidtagit, som jag redovisade tidigare, en rad åtgärder för att stödja och stimulera utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten. Sedan är det som sagt myndigheterna själva som bäst vet vad som krävs för att effektivisera den egna verksamheten och förbättra servicen till medborgare och företag. Det finns också ett uppdrag till Statskontoret om återkommande uppföljningar och utvärderingar, vilket kommer att ge regeringen bättre underlag för att kunna vidta nödvändiga åtgärder framgent och också hålla informerad om den utveckling som efterfrågas av interpellanten. Sedan vill jag understryka att utvecklandet av 24-timmarsmyndigheten inte bara handlar om att tillhandahålla olika samhällstjänster elektroniskt. Det handlar i hög grad också om en ökad öppenhet och en bättre insyn i den offentliga verksamheten. Vi står faktiskt i själva verket inför en rad djupgående förändringar i den offentliga verksamhetens organisation och arbetsformer för att möta kraven på medborgarfokus och samverkan. När det gäller kritiken från kommer denna som sagt att behandlas. Vi kommer att ta del av den i högsta grad och se vad man kan göra. Som jag redovisade i mitt huvudsvar finns det en rad olika åtgärder som är på gång. Jag har genom pressklipp och så vidare kunnat ta del av vad som har sagts om 24-timmarsmyndigheten. Jag tycker ändå att det har varit en viss försoning vid tanken hos flera aktörer som klivit fram. Senast var det kanske bankerna som pekade på att det tar tid, och kanske ska det också ta tid, om det ska utvecklas i en sådan takt att man får det bästa resultatet. Det finns många intressen och ingångar i detta med 24-timmarsmyndigheten, alltifrån sådana som vill leverera utrustning så snabbt som möjligt och finns på den marknaden till andra aktörer och andra intressen. För statsförvaltningen och regeringen är det viktigaste att vi får en information och ett utbyte gentemot svenska folket, att man på ett så tydligt och smidigt sätt som möjligt kan ta del av och använda de här tjänsterna. Det här är ganska komplicerat, som vi alla känner till. I vissa fall krävs det också en del lagändringar för att kunna övergå till elektronisk verksamhet. Detta är dock ett arbete som fortsätter, och jag har ingen annan inriktning än att jag ska driva detta starkt framåt. Det här är en väldigt viktig del i utvecklingen av den svenska statsförvaltningen. 111 (): Det tar tid att utveckla 24-timmarsmyndigheten och de här tjänsterna, säger . Det är bara att hålla med: Det tar tid. Det här arbetet har ju inte börjat . Det har hållit på . Regeringen har tidigare haft väldigt höga ambitioner och också fått gehör här i för visionen att ska vara ett ledande IT-land och ett land där alla kan få del av de här tjänsterna. Sedan har dock åren rullat på. Regeringen bör som sagt ta åt sig kritiken för att det saknas tydlig ledning och samordning av myndigheterna. Låt mig ta upp en annan kritik som mer kommer inifrån verksamheten. Ordföranden i den så kallade 24-timmarsdelegation som regeringen har tillsatt, , säger i en artikel i tidningen att hon är otålig och tycker att utvecklingen går alltför sakta. Hon säger också att hon saknar en politisk vision om vilket samhälle 24-timmarsmyndigheten ska fungera i. Om det hade funnits en tydligare målbild är jag övertygad om att det skulle stimulera och påskynda processen, säger . Det är alltså hon som ansvarar för regeringens delegation för att jobba med de här frågorna. Hon säger också att hon förvånas över att det fortfarande finns människor som inte har förstått fördelarna med 24-timmarsmyndigheten. Det händer att människor frågar om det verkligen är tänkt att man ska jobba . Tydligen är det inte bara människor som möter som har missuppfattat vad detta med 24-timmarsmyndigheten egentligen handlar om. Jag vill uppmärksamma ministern på ett uttalande av en myndighetschef, generaldirektör vid . I en artikel i diskuterade man problemet med att nattarbete är skadligt för hälsan. Då säger : Riksdag och regering talar ju om det önskvärda med 24-timmarsmyndigheter, vilket kommer att kräva att fler jobbar natt vilket i sin tur för med sig krav på nattlig barnomsorg. Han tycker att det finns all anledning att vara försiktig och inte öppna alla dammluckorna. Detta finns att läsa i . Det är visserligen gammalt, men jag undrar hur en generaldirektör kan ha undgått att förstå poängen med 24-timmarsmyndigheten: att en myndighet ska upplevas som tillgänglig , inte att det ska sitta personal och jobba . Här har alltså regeringen en uppgift att utbilda sina generaldirektörer i vad detta egentligen handlar om. Jag vill ställa frågan till ministern, som har ansvaret att driva på: Hur tänker ministern poängtera, förklara och utbilda de ansvariga myndighetscheferna i vad 24-timmarsmyndigheten egentligen handlar om? 112 Statsrådet (): Innan jag går in på polemiken i de delarna vill jag konstatera, vilket vi inte har pratat om , att det finns en rad olika myndigheter som har kommit väldigt långt med detta och som fungerar väldigt väl som goda exempel. Ett sätt att gå vidare är ju att peka på de goda exemplen och att stimulera de myndigheter som inte har kommit lika långt att ta del av dessa exempel på hur man kan utveckla sin myndighet. Jag tänker bland annat på , som här har en väl utvecklad struktur av det slag vi vill se. Deklarerar vi, vilket jag gjorde för sedan eller ganska länge sedan, tiden går fort och det fattas en blankett kan vi dra ut den själva via Internet. Likaså har en alldeles ypperlig service. När man vill ställa av eller ställa på ett fordon och så vidare får man kontakt med registret. Det är goda exempel där 24-timmarsmyndigheten fungerar på det sätt som är tänkt. När det sedan gäller vad enskilda generaldirektörer har uttryckt och sådant tänker jag inte svara på det. Frågan kan väl ställas till dem själva när de har uttryckt sig på det sättet. Vad vi kan konstatera är att man fortsatt måste diskutera och informera om den fortsatta utvecklingen på området och hur viktigt det är att ta del i detta. Det jag skulle kunna önska och det jag också ska titta närmare har varit för kort för det är något som alltid inträffar när det handlar om utveckling. Om vi går tillbaka till kritik kan vi se att man pekade på att myndigheter har varit väldigt duktiga på att utveckla den elektroniska sidan när det har gagnat den egna budgeten. Det är en kritik de förde fram. Det föranleder naturligtvis att man tydligare fokuserar på ekonomiska morötter i systemet så att det lönar sig för myndigheter att också utveckla den elektroniska sidan. Det är en del som jag faktiskt skulle vilja titta närmare på och utveckla i det fortsatta jobbet, en ordentlig morot, en ordentlig stimulans för att också bli bättre på det område som gäller. vill jag säga att ordföranden i den delegation som nämnde står på min lista över dem jag kommer att träffa, och jag kommer att diskutera ordentligt med henne. Jag har också sett uttalandet i den delen tidigare, men jag kommer naturligtvis att diskutera med henne om hennes uppdrag, vad hon ser för bekymmer framgent och så vidare och vilka möjligheter som finns så att vi också ser att det arbetet kan fortlöpa på ett effektivt och rationellt sätt. 113 (): När det gäller att träffa är det en annan minister som har hunnit först, nämligen . Man kan läsa i att skriver en form av dagbok om sitt jobb som minister. Där skriver hon så här: Har möte med som kritiserat regeringen för att vara passiv i IT-arbetet. backar hon från de tuffa citaten och vi har en bra diskussion. Jag hoppas verkligen inte att det är den här typen av dialog som ministern tänker ägna sig åt utan att han tar till sig den kritik som faktiskt finns och inte kör över den. När det gäller det jag sade tidigare om enskilda generaldirektörer som inte har skaffat sig kunskap om 24-timmarsmyndigheten måste det ändå ligga i regeringens ansvar att utbilda sådana chefer så att de tar till sig budskapet att utveckla sin egen myndighet så att den finns tillgänglig dygnet runt så långt som det är möjligt. Det är riktigt, som ministern säger, att vi har goda exempel på det här området. är ett bra föredöme på flera sätt. har också börjat skaffa fram bra informationstjänster. Men det finns väldigt mycket kvar att göra. Allting måste fokusera på nyttan för den enskilda medborgaren, för företagaren och för den enskilda människan i samhället. Jag hoppas att ministern tar till sig att det finns kritik och att det finns mycket att vinna på att utveckla 24-timmarsmyndigheten . 114 Statsrådet (): Det är klart att jag även är intresserad av vad de uttalanden som har gjorts av ordföranden i den här delegationen står för. Jag har läst och konstaterat vad som sagts. Om de hindren består är vad vårt samtal kommer att handla om. Det är ju viktigt för mig att utröna vad som gäller på det området eftersom det också har varit en del av den offentliga debatten. När det sedan gäller skillnaden mellan uppgifterna brukar vi enkelt säga att har hand om ledningar och hårdvara och det som jag ansvarar för i fallet 24-timmarsmyndigheten är faktiskt vad som kommer ur burkarna. Där har vi dragit en linje. Det betyder inte att vi inte ska prata med varandra. Det är naturligtvis väldigt viktigt att vi har kontakt eftersom det finns ett klart samband mellan de olika delarna i själva den fråga som berör 24-timmarsmyndigheten. Jag har naturligtvis så här långt tagit del av en del av det som har lämnats in om hela den här myndigheten. Jag har konstaterat att det finns en del bekymmer. Jag ser också att det finns ganska stora möjligheter att gå framåt. Jag tror att vi med en bra inriktning också kan få en fortsatt bra utveckling av 24-timmarsmyndigheten så att vi når det mål som här gäller, att ge bra information och bra service till svenska folket på det här området. Det är i varje fall min stora ambition. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2004/05:94 om kommunernas självbestämmande 115 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stärka såväl enskilda individers som kommuners självbestämmande. Den kommunala självstyrelsen är en omistlig del av den svenska folkstyrelsen. Den kommunala självstyrelsen engagerar medborgarna och ger dem inflytande och ansvar över hur den offentliga makten utövas. Närheten mellan medborgare och beslutsfattare leder till att besluten, verksamheterna och välfärdstjänsterna anpassas till de lokala förutsättningarna vilket främjar effektivitet samt skapar mångfald och utveckling. Vidare underlättar närheten medborgarnas förståelse för gjorda prioriteringar och de beslut som måste fattas. I ett internationellt perspektiv har en stark lokal självstyrelse. Den måste givetvis värnas. Från regeringens sida är det en ständigt pågående strävan att försöka undvika onödig detaljstyrning av den kommunala verksamheten. Regeringen framhåller i olika sammanhang den grundläggande principen att statsbidrag till kommuner och landsting ska ges i form av generella statsbidrag. Inom ramen för de generella statsbidragen har kommuner och landsting stort utrymme för självständiga prioriteringar. Det kan emellertid i vissa fall vara motiverat med särskilda satsningar. Sådana satsningar bör vara tidsbegränsade. Jag vill dock understryka att i vårt land präglas förhållandena mellan kommunerna och statsmakterna, och därmed den kommunala självstyrelsen, av en helhetssyn. Staten, kommunerna och landstingen samverkar för att uppnå gemensamma samhälleliga mål. Uppgifts- och befogenhetsfördelningen mellan stat och kommun respektive landsting måste därför kunna ändras i takt med samhällsutvecklingen. Ytterst är det som beslutar om utrymmet för den kommunala självstyrelsen. Detta har stöd i förarbetena till regeringsformen och är en av utgångspunkterna för uppdrag. En annan viktig premiss för kommitténs arbete är att bibehålla en långtgående självstyrelse inom ramen för ett starkt nationellt ansvar för likvärdig välfärd i hela landet. Regeringen lägger stor vikt vid åtgärder som syftar till att stärka människors möjligheter till självbestämmande. Ett av demokratipolitikens mål är att medborgarna ska ges bättre möjligheter till inflytande. I propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) lämnas flera förslag som syftar till att stärka medborgarnas möjligheter till att delta och påverka den politiska processen. Kommunerna och landstingen har bland annat getts möjlighet att införa medborgerlig förslagsrätt och rätt att delegera beslut till så kallade självförvaltningsorgan. Kommuner och landsting ska också genom sina nämnder verka för att samråd sker med dem som brukar den kommunala servicen. Sådant samråd kan ske genom medborgarpaneler, medborgar-, pensionärs- och handikappråd med mera. Regeringen följer också med stort intresse de initiativ som kommuner och landsting har tagit i syfte att underlätta och stimulera fler medborgare att delta i och påverka politiken. I skrivelsen Demokratipolitik (2003/04:110) redovisar regeringen hur den svenska demokratin utvecklas i förhållande till de demokratipolitiska målen för att värna och fördjupa folkstyrelsen. Sammanfattningsvis är min bedömning att den kommunala självstyrelsen ska värnas men att den måste vägas mot andra samhälleliga värden. Under fortlöpande anpassning till nya förhållanden och bedömningar får ansvarsfördelningen mellan stat, kommun och landsting, även , grundas på praktiska överväganden. 116 (): Tack statsrådet för möjligheten till debatt. Bakgrunden till min fråga till kommunministern är att jag läste en artikel i där en intervju gjorts med statsrådet med anledning av utnämningen till kommunminister. Jag får gratulera till den utnämningen och önskar naturligtvis lycka till. Det är dock fler än jag som har reagerat på de svar som ministern ger i den här tidningen. Det är inte alldeles säkert att allt som står i tidningar är absolut rätt återgivet, så jag tog chansen att ställa en direkt fråga. Dessvärre tycks det vara rätt återgivet, för av svaret jag får av kommunministern kan jag se att ministern svarar lika undvikande på mina frågor om hur han vill stärka den kommunala självstyrelsen och stärka de enskilda kommunmedborgarna som han gör i intervjun. Somliga skulle nog säga att det här svaret är ett riktigt politikersvar, inlindat. Tyvärr, får jag lov att säga. Jag får inga raka besked, vilket jag beklagar. Statsrådet säger bland annat: I ett internationellt perspektiv har en stark lokal självstyrelse. Det låter ju bra, men det var inte det jag frågade om. Hur är det nationellt? Hur ser det ut i ? För oss i är den kommunala självstyrelsen något som vi absolut värnar. är ett avlångt land, indelat i 290 kommuner, där varje kommun skiljer sig från de övriga. Särskilt markant är skillnaden naturligtvis mellan syd och nord och mellan storstad och glesbygdskommuner. Jag vill påstå att många av våra kommuner dessutom är alldeles för stora. Vi tror inte som ministern att vi ska ha färre kommuner utan snarare fler. Det är absolut nödvändigt att kommunerna får utvecklas som de själva önskar. Inte minst viktigt är detta för medborgarna. Vi kan kalla dem herr och och unge herr och fröken . Det är viktigt att de har en självklar möjlighet att påverka sitt liv och sin vardag. tror nämligen att människor har förmågan att själva bestämma och att de också vill bestämma. Statens uppgift är, anser jag, att backa upp och skapa så bra förutsättningar som möjligt för att livet ska bli så bra som möjligt. Självbestämmande är nyckelordet. Människor vill vara med och bestämma, och de vill ta ansvar. Ministern säger i sitt svar på min interpellation att det ytterst är som beslutar om utrymmet för den kommunala självstyrelsen. Javisst, den kommunala självstyrelsen är också inskriven i lag. vill jag fråga ministern: På vilket sätt vill ministern stärka enskilda individer? På vilket sätt ska människor få mer att säga till om? Jag tar ett exempel som visar hur den socialdemokratiska regeringen behandlat kommunmedborgares önskan och begäran. Det handlar om kommuns uttryckliga vilja, framförd i en folkomröstning, att få byta län från till län.