prot · GR0960 · 2004-01-29 00:00:00 — 6 § Svar på interpellation 2003/04:235 om fortsatta tingsrättsnedläggningar 24 Justitieminister (): har frågat mig om min målsättning med reformeringen av domstolsorganisationen är att det ska finnas enbart en domstol i varje län. Hon har vidare frågat mig om beslut har fattats om hur många tingsrätter det ska finnas i . Slutligen har hon frågat mig om jag har för avsikt att se till att de tingsrätter som berörs av sammanläggningar informeras om dessa . Inledningsvis vill jag understryka att det inte finns någon övergripande målsättning att det ska finnas enbart en domstol i varje län. När det gäller reformeringen av tingsrättsorganisationen måste en noggrann bedömning göras av varje regions förhållanden. Utgångspunkten vid bedömningen är de målsättningar för reformarbetet som har ställt sig bakom att med bibehållen tillgänglighet skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering och förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. Utifrån den enskilda regionens särskilda förhållanden kan bedömningen i vissa fall bli att den bästa lösningen är en tingsrätt i länet, kanske med tingsställe även på annan ort, medan bedömningen i andra fall kan bli att det behövs betydligt fler tingsrätter än en i ett län. Beträffande tingsrätterna i pågår inom arbetet med en kompletterande organisationsutredning. har remissbehandlat utredningen, och fortsätter arbetet med att sammanställa remissvaren. När detta arbete är klart kommer utredningen, tillsammans med remissyttrandena och förslag, att ges in till . Som jag har framhållit tidigare bör utredningen avvaktas innan slutlig ställning tas. När regeringen har tagit ställning till hur den anser att den framtida tingsrättsorganisationen i bör se ut kommer regeringen att redovisa sin bedömning för . Jag vill i detta sammanhang upplysa om att enligt uppgifter som jag har inhämtat från är hyresavtalet för tingsrätts lokaler inte uppsagt för avflyttning. Däremot har avtalet sagts upp för förlängning på ändrade villkor, något som i samband med organisationsutredningar regelmässigt görs beträffande hyreskontrakt med långa avtalstider. När det gäller frågan om information till den personal som berörs av sammanläggningar påpekades i utvärderingen av sammanläggningarna 19992001 att beslut och information till berörd personal bör ges . I regeringens skrivelse Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen (skr. 2002/03:126) framhölls att regeringen delade utredningens uppfattning att det var angeläget att beslut och information till berörd personal ges . Det är också den ambitionen vi har när vi arbetar med de nu aktuella sammanläggningarna. 25 (): Tack, , för svaret! Vi har ju debatterat den här frågan ett antal gånger under , och ännu är frågan olöst. Jag måste få säga att den här så kallade reformeringen har skötts mycket dåligt. Mycket hade varit vunnet för både de berörda och allmänheten ute i våra län om regeringen och hade spelat med öppna kort från början. Det som står i svaret om att det inte skulle finnas någon övergripande målsättning om att det enbart ska finnas en domstol i varje län imponerar inte på mig. Som jag och många med mig upplever och känner det har målet under hela den här processen varit en tingsrätt i varje län. Det är också på regeringens uppdrag som håller på och skapar den nya domstolsorganisationen, och det sker genom nedläggningar av tingsrätter. Hela utredningsprocessen med åtföljande remissförfarande är egentligen bara en skådeprocess. Därför tycker jag att det är lite svagt att inte redan här och kan tala om hur det egentligen ska bli med , för det vet . Vi fick ett löfte om att vi skulle få besked till jul, och vi har fortfarande inte fått något svar. Om man tittar på idéskisser, som till och med föregriper utredningarna, ser man att de egentligen är förklädda påbud. Jag har här en sådan handling med visioner för domstolsväsendet som ligger på varenda tingsrätt och domstol i vårt län. Där står det så här: Allmänna domstolar och allmänna förvaltningsdomstolar är sammanslagna till ett domstolsslag med underrätter, överrätter och högsta instans. Rättegångsformerna är flexibla, och det finns en gemensam processlag för alla mål. Det finns normalt en underrätt på en ort i varje län. När så tydligt presenterar denna vision både på domstolar och ute bland befolkningen tycker jag att det är väldigt märkligt att man inte kan erkänna att målet är att det ska finnas en tingsrätt i varje län. Uppenbarligen har ju bestämt sig redan innan utredningar och remissomgångar har satts i gång. måste väl ändå hålla med om att detta närmast framstår som ett spel för galleriet. När till exempel utredningen om tingsrätter gick ut på remiss lät remissinstanserna veta att man ansåg att det bara behövdes en tingsrätt i . I den promemoria som generaldirektör skickade ut skissade han också upp framtiden så att det tydligt framstod att det var enbart en tingsrätt i varje län som gällde, förutom i storstadsområdena som eventuellt kunde ha flera tingsrätter. Vore det inte enklare och mer trovärdigt, , att lägga korten på bordet och säga att så här har vi bestämt det, punkt slut? Det här långt utdragna lidandet både för personalen och för oss som försöker debattera och komma fram till slutsatser i den här frågan känns orimligt. Jag förväntar mig att få ett mer korrekt svar från än den förhalning som jag ånyo får i det här interpellationssvaret. Det är oförsvarligt att låta människor som arbetar ute på våra tingsrätter behöva genomgå den här processen av osäkerhet och undran. Detta gäller ju inte enbart deras arbete utan också familjernas framtid, familjernas arbete och familjernas bostad. Jag tycker att det vore på sin plats att nu verkligen tala om hur det ska gå till med våra tingsrätter hemma. 26 HANS (): Det är bra att justitieministern säger att vi inte har som övergripande målsättning att det ska finnas enbart en domstol i varje län. Ändå oroar det mig att justitieministern fortfarande ser det som en möjlighet att man kan klara sig med en enda tingsrätt i . Innan beslut fattas av regeringen tycker jag att man ska lyssna på . är en av dem som har lett en arbetsgrupp med lagmän, hovrätts- och kammarrättspresidenter som kallas Framtidsgruppen. själv hoppas på en domstol i varje län som huvudregel och ytterligare någon där det kan motiveras av befolkningsunderlaget eller av geografiska skäl. Framtidsgruppen tror att en idealisk domstol har minst åtta domare. Gruppen har dock med tanke på lagt fast att det geografiska avståndet till domstolarna måste vara rimligt. Då får man acceptera att vissa domstolar får färre domare än vad som enligt Framtidsgruppen vore optimalt. I innebär det här enligt mig att en sammanslagning av domstolarna i landskapet är omöjlig. Avstånden till blir för långa. En sammanslagning skulle innebära att mer än en fjärdedel av befolkningen kommer att få till närmaste tingsrätt och halva befolkningen . har pekat på de goda kommunikationer som finns mellan och . Men man har glömt bort att det finns en stor allmänhet som bor utanför centralorter. Dessutom får även människorna i centralorterna klara olägenheter när man ska färdas till för handläggning av domstolsmål. Det medför även kostnader. Om man bor i exempelvis och inställer sig för rättegång i kan det mycket väl ta en hel dag i anspråk. Bor man utanför centralorten kan det vara så illa att man får övernatta i innan man kan komma hem igen. Jag vill också ta upp justitieministerns oro för den framtida domarrekryteringen utanför landets större städer. Justitieministern har ju varit bekymrad också över möjligheterna till specialisering bland domare om inte domstolarna är tillräckligt stora. föreslog en öppen domarrekrytering. Vi i anser att det förslaget är mycket bra. Det är väldigt positivt. Förslaget innebär att fler jurister än de som har gått domarbanan kan komma i fråga för domartjänster. Rekryteringen kan ske bland unga jurister som är verksamma inom olika samhällsområden och alltså har en specialistkompetens. Jag anser att förslaget om breddning av rekryteringen till domaryrket är efterlängtat. Det är ju den här typen av förändringar inom domstolsväsendet som behövs och är nödvändiga, anser jag, inte att man bara slår ihop tingsrätter runtom i landet. Sedan måste jag ändå påpeka att det har kommit ny statistik som visar att är effektivast i landet. Tingsrätten uppfyller regeringens alla tolv verksamhetsmål. Det lyckades ingen annan med. var hack i häl. Där uppfylldes elva av de tolv målen. Det känns mycket anmärkningsvärt att regeringen funderar på att avskaffa tingsrätter som fungerar väldigt bra. 27 (): : , , , , , , , , , , , , , , , och tingsrätter. : Bodens, Piteås, , , , och tingsrätter. : Svegs, , , , , , , , , Handens och Södra Roslags tingsrätter. väntar , , , , , , , och tingsrätter. blir det förmodligen Eksjös, , , och Tierps tingsrätter och kanske , , , , , och tingsrätter. , med hjälp av åtskilliga olika regeringsbeslut, har han snart lyckats lägga ned två tredjedelar av alla landets tingsrätter. Interpellanten frågar om ministerns målsättning är en domstol per län. Vi har hört svaret. Men historien och besked till de mindre tingsrätterna de som fortfarande finns kvar är tydligt: Ni kommer att läggas ned. Regeringens målsättning är en tingsrätt i de flesta län, kanske med undantag av storstadsregionerna, , och . I många fall har tingsrätterna i princip redan lagts ned långt innan regeringen fattat sitt beslut. Personalen flyr till nya arbeten där det finns arbetsro och framtidstro. Vi har debatterat de här frågorna , ändå får vi aldrig något tydligt svar på vad regeringen och justitieministern vill med den framtida tingsrättsorganisationen. Det har varit en ganska lång kurragömmalek med utredningar och som utmärkta ihåliga träd, där justitieministern har kunnat gömma sig. Men förr eller senare kommer de här träden att sågas ned. Då kommer justitieministern att bli tvungen att bekänna färg. Jag är upprörd. är ofta upprörd. Personal skriver upprörda brev. Kommunstyrelseordförande i berörda kommuner, inklusive justitieministerns socialdemokratiska partivänner, är upprörda. Men är lugn. Taktiken har varit tydlig . Genom att hacka upp ett mycket stort och svårt beslut i många mindre beslut kan oönskade förändringar drivas igenom lite mer smärtfritt. Jag tror att kommer att bli ihågkommen som justitieministern som slaktade de svenska tingsrätterna. 28 Justitieminister (): Egentligen borde jag kanske ta till mig när man tillmäter mig så stor betydelse att det skulle vara jag som lade ned eller slog samman några tingsrätter. På samma sätt skulle jag också kunna ta till mig det beröm som skulle kunna komma när det visat sig att många sammanläggningar har varit väldigt bra. Men det är inte så. Jag har inte den betydelsen. Varenda förändring som har gjorts har haft stöd av . Och det är så vi ska arbeta. Varenda sammanläggning har haft stöd. Det är precis så vi ska arbeta. Det här skiljer sig inte heller från mycket annat arbete som görs. Först utreder man, sedan går det på remiss och därefter fattar regeringen beslut. I det här fallet ser man också till att stöder de här sakerna. Det som gör att det blir förvirring i debatten är att jag förväntas ta ställning någonstans mitt under den här processen, vilket jag tycker vore djupt odemokratiskt. Det gör jag inte i något annat sammanhang heller. Om vi tillsätter en utredning om ett påföljdssystem går inte jag in i förväg och säger: Så här ska vi ha det; det spelar ingen roll vad utredningen kommer fram till. Men , kanske efter remissförfarandet, kommer man ju fram till en annan ståndpunkt än utredningen. Det har också visat sig här . Det är som regeringen och sedan har givit någonting annat än det ursprungliga förslaget stöd. Jag fick höra att vi från början hade bestämt oss för hur det skulle se ut i . Det var samma påståenden här: Ni kommer bara att följa förslag. Det här är bara ett spel. Det kommer bara att bli tre stora tingsrätter kvar i . Det fick jag höra . Det visade sig vara helt fel. Vi kommer att fortsätta att följa detta på det sätt jag talat om, och vi kommer att ta hänsyn till alla de faktorer som behövs när man bestämmer om det ska göras en sammanläggning. Vi kommer att göra på exakt samma sätt. I vissa fall har jag förstås dessutom en personlig uppfattning, därför att jag kanske har varit i de domstolarna och känner till vissa län bättre. Det kan till och med vara så att jag faktiskt har en ganska klar uppfattning när det gäller till exempel och tingsrätter. Men även mot bakgrund av detta faktum vore det märkligt om jag i de fallen skulle föregå det demokratiska arbete som pågår. Just därför att detta är så viktigt ur demokratisk synvinkel kommer jag också att fortsätta att hålla på det demokratiska arbetet, så att man inte när jag har en personlig uppfattning struntar i utredningsförslag eller remissförfarande. Fallet är i sitt slutskede, och vi kommer att göra på samma sätt. Jag hoppas att så fort som möjligt kunna lämna ett besked från regeringen som sedan, om det blir några förändringar, också ska ha stöd av . Jag kan säga att länsgränserna inte är avgörande i frågan om en domstol i varje län. Människor uppfattar inte att de passerar en länsgräns. Det avgörande är de faktorer vi brukar nämna, där naturligtvis avståndet har en betydelse. Det pågår ett rationellt arbete i . Jag kommer även fortsättningsvis att följa arbetet. Jag hoppas att jag kan lämna besked när det gäller så fort som möjligt. Det hela är inne i sitt slutskede, men jag kommer inte att lämna besked innan det vanliga arbetet har gjorts. Myndigheter har en frihet att lägga fram idéskisser och visioner. Det har alla myndigheter, till exempel våra andra rättsliga myndigheter. Riksåklagaren och Polisen kan komma med olika idéer. Det är oerhört viktigt, men det är inte samma sak som att regeringen eller följer dem. Det här behövs i den demokratiska debatten. Låt oss behålla det. 29 (): Ja, , jag är ofta upprörd i dessa frågor. Jag har debatterat dem ända sedan jag kom in i 1998, och jag har fått samma undanglidande svar varje gång. Jag kämpar främst för mina egna tingsrätter i mitt hemlän, men jag har också kämpat för att inte omorganisationen, deformeringen av tingsrättsorganisationen, ska få fortgå som den har gjort. säger att han har haft stöd av i alla nedläggningarna. Men , vilka är de, ? Majoriteten i är Socialdemokraterna, . Men alla vi andra har inte bara suttit och sagt ja och amen. Vi har motionerat, lagt fram reservationer och försökt agera mot nedläggningarna. Det har visserligen inte varit från början eftersom vi också tyckte att det fanns ett antal tingsrätter som kunde läggas ned, men i förlängningen har vi varit oerhört emot den fortsatta nedläggningen. säger att han inte kan ta ställning så länge utredningen fortgår. Tycker att det är rimligt att till exempel har dessa idéskisser där ändå tonen slås fast i vad som ska ske? Tänk om skulle gå ut med en idéskiss där det framgår att det är absolut nödvändigt med 25 000 poliser och 3 närpoliser per 1 000 invånare. Skulle säga att det är bra att lägger fram en idéskiss? Jag tror att hade reagerat och sagt att får hålla igen lite grann med vad man tänker . säger att länsgränserna inte har någon betydelse utan i stället avståndet. Det är just det vi från har påpekat. Vi har inte några andra tingsrätter uppåt i landet. Nästa tingsrätt finns först i . När stängdes blev det ett hål i hela inlandet. Det är därför jag personligen har varit noga med att betona att tingsrätts framtid har stor betydelse just på grund av avstånden i inlandet. Jag tycker även att ska få vara kvar. Det har varit en diskussion om frågan om kompetens. Ett av de tyngsta argumenten i de debatter jag har haft med har varit att det är viktigt att behålla domares kompetens. Men man kan bli väldigt förvånad över idéskiss med tanke på vad säger. Det framgår att sammanslagningarna är till för att bevara kompetensen. Men av idéskissen framgår att inriktningsmålet är att domstolschefen ska avsätta mer tid åt chefs- och ledarskapsfrågor. Är inte vitsen att lagmannen och högsta chefen på domstolen ska vara den som är ytterst kompetent att handha de svåra målen? Nej, han ska helt plötsligt degraderas till någon som bara ska ta hand om chefs- och ledarskapsfrågor, enligt idéskissen. Det vore intressant att höra vad tycker om det. Jag vill än en gång betona att kvaliteten på de mindre tingsrätterna inte är sämre utan att det snarare är tvärtom. I vårt läns hänseende har våra tingsrätter visat oerhört goda resultat. Jag är djupt oroad över utvecklingen framöver, , när det gäller till exempel den skiss som redan finns på att bygga ut domstolen i till en mastodontdomstol. Hur ska man klara av att hantera ärendetillströmningen från hela länet och de långa resorna för de berörda? 30 HANS (): Jag vill också trycka på följande: Lyssna på våra argument. De är väl underbyggda, och vi har fört fram dem . Många andra experter inom domstolsväsendet har själva byggt under våra argument och sagt att det ligger mycket i vad vi säger. Vi har pratat om att oron för avstånden kan vara ett skäl för att inte slå samman tingsrätter. Här har vi ett län där en sammanslagning skulle ge ett avstånd för en fjärdedel av befolkningen till länets tingsrätt och för halva befolkningen . Det är ett gott skäl för att inte slå samman. Vi har också pratat om kompetensen. Den nya domarutredningen har föreslagit öppen domarrekrytering. Det kan vara ett sätt att stärka kompetensen om det behövs. Det är klart att kompetensen i och för sig alltid kan stärkas, men om är den effektivaste i måste det tyda på att det finns en bra kompetens . Jag vill också ta upp att om tingsrätten försvinner blir det också svårt att behålla kvalificerade yrkesutövare av den typen på arbetsmarknaden i länet. Det är också ett problem. Försvinner tingsrätterna försvinner sannolikt advokatverksamheten, och då blir det svårare för medborgarna att ha kontakt med sin advokat. Det kan finnas ett motstånd att ta kontakt med en advokat som bor långt bort och som man inte har någon relation till. Det kan vara skadligt för rättssäkerheten. Jag vill vädja till justitieministern att lyssna till våra argument och tänka på de konsekvenser som fortsatta centraliseringar av domstolar och andra delar av rättsväsendet och statlig förvaltning ger i de delar av som staten överger. Om vi fortfarande ska leva upp till orden i högtidstalen om att hela ska leva, måste vi också tänka på att hela ska ha förutsättningar att leva. Ett fungerande rättsväsende och en fungerande rättstrygghet är en av de förutsättningarna. 31 (): Justitieministern fortsätter att krypa in i det ihåliga trädet, det vill säga utredningar och . Justitieministern säger också att en länsgräns inte är avgörande. Nej, det kanske den inte är, men kan justitieministern nämna någon kommun som ingår i en domsaga i något annat län? Det är möjligt att det finns, men än så länge har reformeringen av tingsrättsorganisationen inte visat så stor flexibilitet. Vi hörde också att advokatkontor, och därmed juristkompetens, försvinner i stora delar av landet om tingsrätterna läggs ned. Det säger advokaterna själva. Ser inte justitieministern själv som advokat något problem? Jag tycker att det är ett problem. Hade justitieministern presenterat hela förändringen som var på gång och vi då hade kunnat ta ställning till ett förslag där vi visste vart detta skulle gå, tror jag att motståndet hade blivit mycket stort, inklusive inom den socialdemokratiska riksdagsgruppen. Men när man har smugit igenom förändringar län efter län har protesterna inte blivit så högljudda. Om man inte klarar av att fatta svåra beslut får man kanske smyga igenom dem i flera mindre beslut. Jag vill också påminna om regeringens löften i samband med försvarsomställningen till exempel vad gäller och kommuner. Betyder de löftena någonting när tingsrätterna på dessa båda orter är på väg att läggas ned? 32 (): kunde vi lyssna till statsministern i talarstolen. Han berättade då att det nu var dags att förstärka rättsväsendet i vårt land, och han var beredd att ta pengar från försvaret eftersom där möjligen finns mer att hämta. Regeringen har upptäckt att det finns behov av att förstärka rättsväsendet. Han tänkte på polisen, och jag utgår från att han också tänkte på domstolsväsendet. stod i kammaren och sade för att anknyta till vad var inne på att den sammanläggning som man då gjorde av och tingsrätter gjordes med föresatsen att den organisatoriska lösningen skulle vara långsiktigt hållbar. Därför skulle regeringen inte vara beredd att göra några organisatoriska förändringar avseende tingsrätten i . Halveringstiden på löftena från justitieministern är kort. far generaldirektör omkring i landet, och man kan diskutera om han föregriper eller vad han gör. Han talar i alla fall om, så mycket i klartext som man kan göra, att de små tingsrätterna inte har något existensberättigande. På en fråga från tidningen om det blir en sammanläggning av tingsrätterna i , och säger : Ja, det borde gå dithän för att vi ska få en vettigt fungerande verksamhet. är den alltså ovettig detta trots, som flera talare före mig har talat om här, att nu för andra, tredje eller uppfyller samtliga tolv verksamhetsmål som har satt upp. var den och de två enda i landet som gjorde det. är den, om jag har förstått det rätt, och de två enda tingsrätterna i landet som uppfyller samtliga verksamhetsmål. Hur resonerar man då i regeringen och , när en domstol som uppvisar kontinuerligt hög kvalitet och som är ekonomiskt effektiv ändå ska avvecklas? Vad finns det för konsekvensanalyser? Vad finns det för överväganden som ligger bakom det här? En partikamrat till sade i en riksdagsdebatt för att det går ett centraliseringens spöke över landet. Det är väldigt lätt att instämma i att det förefaller vara ett antagande som svävar över alla beslut i regeringen, att centralisering är bättre till varje pris. Det betyder uppenbarligen ingenting att kvaliteten är hög och att man har kompetent personal. När man gör som var inne på här tidigare, att man avvecklar i omgångar på det här sättet, är det en större smärta än om man vågade ta ett samlat beslut. I stället kuperar man svansen i omgångar, plågar personalen och avvecklar den långsamt, ibland till och med genom att ge upp personalen på de befintliga tingsrätterna de känner att de inte har något stöd från och ansvariga myndigheter. Då är det fantastiskt att ändock uppvisar att man klarar alla de tolv verksamhetsmål som har satt upp. Jag har den färska redovisningen här. Jag vill avsluta med att ställa en fråga till justitieministern. I en interpellationsdebatt sade han: arbetar med att komplettera verkets tidigare utredning om tingsrättsorganisationen i . Arbetet beräknas vara avslutat . Då skulle besked komma. skriver vi snart februari månad, och osäkerheten är större . Justitieministern kryper in i det ihåliga trädet, som så träffsäkert uttryckte det, och gömmer sig . När får vi något besked? Hur länge tänker man plåga personalen med den osäkerhet som råder när de inte vet någonting? Kan vi få ett besked på den punkten av justitieministern här i kammaren ? 33 (): Alldeles hörde vi justitieministern säga så här med anledning av tingsrättsnedläggningar: Först utreder man, sedan går det på remiss och så tar ställning. Dessvärre, justitieministern, framstår de väldigt mycket som skenprocesser, dessa så kallade utredningar och remissförfaranden. Jag kan bara nämna något kort om . En utredning startade redan för två , och sedan blev det ett uppehåll i och med att det skulle göras en utvärdering. Utredaren hade kommit fram till att skulle vara kvar. När utredningsuppehållet är över och man ska fortsätta får utredaren ett förnyat direktiv att hon ska komplettera. Utredaren står fast vid sin hållning att ska vara kvar.