prot · GS0912 · 2004-10-12 00:00:00 — Och är ministern beredd att ta till sig dagens akuta vädjan om hjälp? hade jag tillfälle att göra företagspraktik på Findus i . En av mina arbetsuppgifter var att blanda en köttfärssmet på . Jag läste på förpackningarna med kött och kom fram till att kom från och resten från . importeras av det nötkött som svenskarna äter. Tycker ministern att det är ett bra förhållande? I och är närmare 40 000 arbetstillfällen kopplade till jordbruksindustrin. varslade livsmedelsindustrin enbart i närmare 800 personer om uppsägning. De flesta av dessa varsel kom inom slakteribranschen. En ökad import av kött, kyckling och andra jordbruksprodukter hotar inte bara livsmedelsindustrin utan också lantbruket. Men också alla vi som vill njuta av det öppna landskapet känner djup oro. Det är nu hög tid att regeringen kommer med de skarpa förslagen och åtgärderna, annars riskerar stora delar av att bokstavligt talat växa igen. Vi får då resa till för att ta till oss det öppna landskapet. För sedan fanns följande rubrik i en skånsk lokaltidning: Tuff höst väntar de svenska bönderna. Jag undrar om ministern tror att och sommar möjligtvis kan bli bättre? 50 (): När jag för sedan läste interpellation som behandlas här tyckte jag att det var en mycket relevant och allvarligt menad frågeställning som han lyfte fram om möjligheterna för den svenska livsmedelsproduktionen. När jag läste svaret beslutade jag mig för att delta i den här debatten därför att jag tyckte att jordbruksministern var lite slarvig och inte riktigt tar den oro på allvar som framkommer i den här interpellationen. Det har inte skett någon produktionsminskning , säger jordbruksministern i svaret. Men att till exempel köttkonsumtionen har ökat rejält och att de svenska marknadsandelarna av köttproduktionen har minskat finns inte med. Relativt sett har produktionen minskat på en ökande marknad. Bli lite mer affärsmässiga, säger jordbruksministern. Det är en käck hälsning till unga lantbrukare som kämpar med likviditet, räntor och amorteringar. Vi kommer att sänka dieselskatten, säger jordbruksministern. Ja visst, det är jättebra så långt. Men det är fortfarande en bit kvar till EU-snittet. Ja, men det blir en LBU-ökning, en utökning av landsbygdsutvecklingsprogrammet, säger jordbruksministern. Ja, en utökning som lantbruket får betala självt genom den återföring som förut gick till näringen från handelsgödselskatten, den del som fanns kvar när regeringen hade tagit sitt till det svarta hålet, den tar man och utökar landsbygdsutvecklingsprogrammet med. Lantbruket får självt betala. Och utbetalningstiden har vi diskuterat förut, att landets bönder får agera buffert för regeringens budgetmisslyckande. Jag har en fråga som gäller de lite oroväckande signaler som jag har hört om hur regeringen avser att hantera den nationella reserven. Det är ju ett sätt att något överbrygga möjligheterna för de livsmedelsproducenter, framför allt köttproducenter, som genom valet av modell för genomförandet av EU:s nya jordbrukspolitik drabbas av omfördelningseffekter och får en betydligt svårare situation. Avser jordbruksministern att använda medel ur den nationella reserven för att kompensera dem som drabbas särskilt hårt av omfördelningseffekterna till följd av val av modell för MTR-genomförandet i ? 51 Jordbruksminister (): Jag är väldigt glad över den ingång som har då han talar om möjligheter och tillväxtmöjligheter i det svenska jordbruket. Jag tycker nämligen att det är den ingången som man ska ha. Att skriva de svenska bönderna på näsan att det är kris tror jag inte är rätt ingång. Sedan är jag mycket medveten om lönsamhetsproblemen i det svenska jordbruket. Och när vi nu genomför EU:s jordbruksreform nationellt i har vi haft för ögonen att vi måste se till att värna om mjölkproduktionen och köttproduktionen. Det är så vi genomför reformen när det gäller att återföra ersättningar till gårdsnivå för mjölken, när det gäller am- och dikor, när det gäller slaktbidrag och också när det gäller extensifieringsbidrag. Vi vill också att vår jordbrukspolitik ska stå på tre ben. Vi ska ha ett konkurrenskraftigt jordbruk, vi ska ha en levande landsbygd, och vi ska värna om solidariteten med andra länder. När vi genomför CAP-reformen behåller vi kopplingen i en del det är på handjursbidragen för att också värna om köttproduktionen. Vi behöver betande djur för att kunna hålla landskapet öppet. Sedan har vi frågan om konkurrenskraften. Vad gör då regeringen för att öka jordbrukets konkurrenskraft? Ja, lägger vi fram en stark budget. Dieselskatten har nämnts här, men budgeten innehåller mer. Vi ligger kvar med reduceringar av elskatt och skatt på eldningsolja när det gäller jordbruket. Någon fordonsskatt finns inte för traktorer det är ingen skatt på jordbrukstraktorer. De inkomstskattesänkningar som föreslås i budgeten kommer att kunna komma bönderna till del, för en stor del av jordbruken drivs som enskild firma. Ett slopande av arvs- och gåvoskatterna underlättar generationsskiften. Justeringar i förmögenhetsskatten kan vara till nytta för bönderna. Detta med 3:12-reglerna är till nytta för bönderna som företagare. Vidare satsar vi på miljö- och landsbygdsutveckling. Jag tycker att det är mycket rimligt att välja en modell för återföring av gödselmedelsskatterna på det sätt som vi har gjort. Att gå vidare med enskilda växtodlingsplaner är inte möjligt. Det är inte en modell som kan accepteras av kommissionen. Det handlar alltså om en stark budget när det gäller att värna jordbrukets konkurrenskraft. Men man måste jaga kostnader på alla plan. Där kan de enskilda bönderna göra en hel del själva, och de har visat sig vara duktiga. De har varit duktiga på att öka produktiviteten och på att använda möjligheter att få en högre avkastning både när det gäller vilket växtmaterial som används och när det gäller mjölkproduktionen. Jag har därför tilltro till att de svenska bönderna kommer att fortsätta med att jaga kostnader. Man måste också jobba på att få bättre intäkter. har näringen själv en reform för att marknadsföra de svenska mervärdena. Det tror jag är rätt modell. Jag kommer själv att medverka på det sätt jag kan för att förmedla vad den svenska produktionen står för. I fråga om vad som sades om att det är ett problem att köttkonsumtionen ökar vill jag, , säga att det i stället är en möjlighet att den ökar i . De svenska bönderna har inte tagit den marknadsandelen. Men det är inte så att man har minskat sin produktion, utan den ökade efterfrågan har fått mötas med import. Jag ser det här som en möjlighet, inte som ett gigantiskt problem. 52 (): Jordbruksministern sade att man vill värna mjölk- och köttbönderna genom att välja regionmodellen. Men hade man valt gårdsmodellen, som de flesta EU-länder gör, hade mjölk- och köttbönderna fått behålla sina pengar. mildrar man förvisso fallet en del. Sedan sade ministern att handelsgödselskatten ska finnas kvar. Vi byter sätt. I stället för att ge till bönderna går de pengarna in i statsbudgeten. Men det enklaste är att ta bort den här skatten. är faktiskt det enda landet i som har handelsgödselskatt. När det gäller lägets allvar kan jag, om vi ser framåt, säga följande. Mjölkpriset har sjunkit till under smärtgränsen, och mjölkproduktionen står inför ett dramatiskt 2007. Vad händer då? Kommer andra att investera? befarar en minskad produktion av spannmål och nötkött. Vi har världens bästa kycklingar och grisar. Ändå minskar grisproduktionen, och kycklingarna hotas av en ökande import från länder där burar och salmonella är regel snarare än undantag. Både jordbruksministern och jag är angelägna om marknadsekonomi och en friare handel. Men det finns områden jordbruket är ett sådant område där man måste sätta gränser för den fria handeln, till exempel av sårbarhets-, miljö- och resurshushållningsskäl. De flesta länder i EU liksom och många andra länder agerar för att inte låta överskottsmarknaden vad gäller livsmedel slå ut den egna livsmedelsproduktionen detta av en mängd goda skäl. Problemet med av s-regeringar är att landet inte tar till vara våra möjligheter att hålla jordbruket om ryggen detta som har ambitiösa och komplicerade regelverk på olika områden som tillsammans med höga skatter och avgifter gör produktionen dyrare så att många konsumenter inte vill betala. Jordbruksministern hänvisar ständigt till de svenska mervärdena som lösningen för alla merkostnader. Men så är det inte. Det finns gränser för vad marknaden tål. De är en del av lösningen, men allt går inte att lösa på det sättet. Regeringen ska, enligt budgetpropositionen, tillsammans med bas- och verkstadsindustrierna gemensamt utarbeta program för trä och skog, för metallurgi och för fordonsindustri. Ett sådant program och åtgärdspaket skulle också behöva skyndsamt utarbetas tillsammans med jordbruket och livsmedelsindustrin. Det föreslår vi i i vår jordbruksmotion. Det är anmärkningsvärt men kanske typiskt att regeringen själv inte tänkt den tanken utan endast bekymrat sig för andra basnäringar. Som ett inspel, jordbruksministern, när det gäller att pröva den här tanken vill jag ge några exempel på vad en skyndsam genomgång tillsammans med jordbruket och livsmedelsindustrin skulle innefatta. Dels gäller det givetvis näringens egna åtaganden. Näringen har ett stort beting att göra. Där instämmer jag med jordbruksministern. Man är i full färd med att så att säga slita med detta på gårdar och i livsmedelsindustrin. Dels gäller det hur regeringen och staten kan understödja dessa ansträngningar med till exempel rådgivningsprogram och exportansträngningar. Det som där sker är bra. Men för statens del handlar det också om generella insatser för ett bättre företagsklimat i vid bemärkelse, enklare regelverk, mindre byråkrati och kostnadssänkningar genom EU-anpassade skatter och avgifter. Särskatterna på produktionen måste bort. EU:s ersättningar ska betalas ut så fort de blir tillgängliga i . Vi måste fullt ut utnyttja ramarna för miljö- och regionalstöd. En gemensam genomgång bör ske av alla kostnadsdrivande regelverk och förändringar ske där så är möjligt. Mjölkreformen bör mildras i den är nog för tuff till exempel genom att mjölkkvoterna inte utökas, vilket bör stabilisera priset utan några kostnader för EU:s budget. Det är ett bekymmer om statsrådet inte inser lägets allvar för livsmedelsproduktionen. Jag tyckte mig ändå höra vissa nyanseringar här. Jag är hoppfull efter denna diskussion och vill därför fråga om regeringen är beredd att i det här allvarliga läget gå till mötes och initiera en gemensam programgrupp mellan jordbruket, livsmedelsindustrin och staten. 53 (): Man kan konstatera att debatten här utvecklas till en oerhört bred debatt. Jag vill givetvis uppehålla mig vid den fråga som jag ställt i min interpellation. De här ersättningarna från EU blir tillgängliga . Det är tänkt att de ska kompensera jordbruket för kostnader som man redan haft under det år som gått. Senareläggning av utbetalningarna kommer att skapa stora likviditetsproblem för väldigt många jordbrukare när de ska betala moms, skatter, räntor och amorteringar. Foder-, gödsel- och maskinkrediter, som man ofta planerat att betala , måste senareläggas. För ett medelstort familjeföretag handlar det enligt uppgift om i försenade utbetalningar. Totalt för riket är det, som sagts, som bönderna nu får betala ränta på. Vad som återstår för väldigt många är att förlänga krediter eller att ta kortfristiga lån till dess att ersättningarna utbetalas. Eller kan man kanske få uppskov med någon av de betalningar som går in i statskassan? Kan bonden få uppskov, ? 54 (): Ministern är ju också konsumentminister. Jag skulle önska att ministern gjorde lite större insatser för att upplysa svenska folket om att svensk djurhållning och svenskt lantbruk bedrivs på en nivå där djurens bästa tillgodoses och om att användningen av antibiotika och bekämpningsmedel inte är så omfattande som är fallet i många av de länder som vi importerar livsmedel från. På den tomatodling som jag besökt surrade humlor, och steklar användes för att bekämpa skadedjur. Det är på något sätt en kontrast till de förhållanden som kanske möter oss när vi köper Mor kyckling, som kanske inte är uppfödd i utan som är importerad och till behandlad med vätska. Min fråga är: Kommer vi att få ursprungsmärkning för livsmedel så att konsumenten ser varifrån produkterna kommer även om den förädlade produkten har svenskt namn? Avgörande för framtiden för svensk livsmedelsproduktion är att konsumenterna kommer till insikt om och verkligen uppskattar nyttan av och kvaliteten i svenskproducerade livsmedel. För oss centerpartister är det självklart att lantbruksföretagen och livsmedelsföretagen ska kunna konkurrera på samma villkor som sina kolleger ute i . Dessutom måste vi bli bättre på att utnyttja de EU-medel som kan skapa bättre framtidsutsikter för svensk lantbruksnäring. Så behöver också invånare få en bättre förståelse för lantbrukets betydelse. Svenska barn har dålig kunskap om vad som händer på en åker. Ett gäng busiga barn ute i en kornåker vet inte att säden ska bli bröd. Banden mellan stad och landsbygd måste knytas ihop igen. Tysk Lidl-mjölk finns på frukostbordet i många hem, osten kommer från och korven från något annat land. Är det detta vi önskar det uppväxande släktet? 55 (): Jordbruksministern anmärker på att jag ser det som ett problem att den svenska köttproduktionen har tappat marknadsandelar i en växande konsumtion. Hon är nöjd med att vi har lyckats hålla samma produktionsnivå när marknaden har ökat . På något annat sätt kan jag inte uppfatta den anmärkning som jordbruksministern gav på det jag sade. Där har vi olika uppfattningar. sade statsministern med darr på rösten i regeringsförklaringen att lantbruket är en framtidsnäring. Under de som har gått har antalet företag som har nötkreatur minskat från 37 000 till 28 000. Antalet företag som har mjölkkor har minskat från 15 000 till under 10 000. Kor för köttproduktion, kvigor, tjurar och stutar har minskat från 611 000 till 530 000. Konsumtionen av nötkött i har ökat med på de här fem åren. Produktionen har minskat med över enligt statistik. Exporten har minskat och importen har ökat. Oroar inte det här ministern? Statistiken är tagen från Jordbruksstatistisk årsbok och Marknadsöversikt från . Därmed vill jag återvända till den lilla fråga jag hade. Varför inte använda den nationella reserven för att ge stöd till de köttproducenter som kommer att råka mest illa ut till följd av omfördelningen i den valda MTR-modellen? Ge mig ett svar, jordbruksministern: du använda nationella reserven för att klara den lilla nischen av livsmedelsproduktion? 56 Jordbruksminister (): Jag vill först säga till att jag givetvis inte är lycklig över att vi behöver vidta de här åtgärderna när det gäller utbetalningen av jordbruksstöden. Men regeringen tar sitt ansvar. Vi föreslår ett antal utgiftsbegränsande åtgärder för att vi ska hålla oss inom ramen för utgiftstaken. Det gäller inte bara jordbruket. Det är även andra områden som är berörda. Det gäller både senareläggning av utbetalningar och åtstramningar inom ramen för statlig verksamhet. Men jag tycker att det är att överdriva att säga att detta på något sätt skulle vara en katastrof, och jag noterar att det i riksdagsbehandlingen av vårpropositionen inte fanns några alternativ från oppositionen. Jag tycker att det är slarvigt att tala om budgettricksande när man inte har några alternativ. Till vill jag säga att jag tror att vi är väldigt överens på ett stort antal punkter när det gäller att vi behöver vidta åtgärder för att värna konkurrenskraften. Jag är bekymrad över produktionsutvecklingen, bland annat inom mjölksektorn, och vi har vidtagit ett antal åtgärder för att värna mjölksektorn. Vi senarelägger frikopplingen till 2007, och vi återför till gårdsnivå. Det är ändå glädjande att se att vi i den senaste statistiken innevarande år utnyttjar kvoten bättre än . När det gäller detta med mervärden: Nej, det är inte hela lösningen, men givetvis ska jag vidta de åtgärder jag kan för att medverka till att förklara vad det svenska står för. Jag kommer att ha en chans inom ramen för det jordbrukspolitiska beslutet, där vi ju ska ha ett utrymme för marknadsfrämjande åtgärder. Det är ett sätt att upplysa konsumenterna. Jag har i drivit frågan om att vi ska ha en mer generell ursprungsmärkning av alla köttslag. Jag har som konsumentminister tagit initiativ till en utredning som tittar på frågan om hållbar livsstil. Där tittar vi särskilt på maten, boendet och transporterna, och jag ser med spänning fram emot utredarens rapport som kommer . Det svenska köket erövrar världen. Det beror på att vi har en bra tradition, men det beror också på att vi har tagit till oss de utländska influenserna. Vi ska inte sätta upp några skyddsmurar runt och säga att vi inte ska ha och korvar från . Vi ska se till att vi har både den svenska maten och annan mat. 57 (): Jag stöder helt det tar upp om behovet av en nationell reserv. Solidariteten med framför allt de nötköttsbönder som tappar kanske halva sina EU-ersättningar över kräver att man avsätter medel och kompenserar dem på rimligt sätt. Jag tror att man måste utnyttja den nationella reserven fullt ut, . Det är en solidaritetsfråga, tycker jag, och jag stöder och hoppas att statsrådet får igenom en lösning här. Det händer lite, och det ryktas om att det är bekymmer i , men ta för sig i , jordbruksministern! Vad gäller lägets allvar och den svenska livsmedelsproduktionens framtid hoppas jag att statsrådets engagemang växer. Det här handlar om att producera vårt dagliga bröd och kött. Det handlar om att utnyttja produktionskraften i våra åkrar och beten för att sluta kretsloppen. Det handlar om jobb i lantbruk och livsmedelsindustri. Det handlar om största småföretagargrupp, människor av kött och blod som satsar sin kraft, sitt arbete och sina pengar i sina företag. Jordbruket betyder mycket för ekonomi och ekologi och förtjänar åtminstone samma uppbackning som övriga EU-länder ger sina bondeföretagare. Det får det inte , och regeringen bör omgående agera enligt det förslag som och jag har redovisat. Ett tydligt sätt att markera lägets allvar och ett engagemang i frågan vore att skyndsamt tillsätta en programgrupp för livsmedelsproduktionens främjande enligt förslag. Jag hoppas att jordbruksministern funderar över detta och återkommer i frågan. 58 (): Det är så att landets bönder får ta ett mycket stort ansvar för att statsbudgeten hålls inom de fastlagda premisserna. Det verkar vi vara överens om, jag och jordbruksministern. Men jag menar också att man får ta ansvar för den socialdemokratiska regeringens budgetmisslyckande. Konsekvensen blir att den likvida situationen för många jordbrukare riskerar att bli ohållbar med än större skulder och ökade räntekostnader. Men det kan också vara svårt att låna mer pengar då utrymmet redan är intecknat lån. Som om inte detta skulle vara nog läste jag i ett TT-meddelande i går, : Bönder kan få anstånd med skatt på EU-ersättningar. Inte nog med att staten skjuter upp utbetalningarna till bönderna de tvingas också betala skatt innan de fått pengarna i handen. Man kan begära anstånd. Anstånd är inte givet. Det kommer att ske en individuell bedömning av betalningsförmågan hos varje bonde av . Kanske kan man få anstånd med att betala skatten på de pengar man inte har fått ut . Det är lätt att föreställa sig den frustration den enskilde lantbrukaren känner inför denna svåra situation. Om något hoppas jag att denna debatt har bidragit till att visa det orimliga och, enligt mitt sätt att se det, orättfärdiga i regeringens tillvägagångssätt när man innehåller utbetalningarna av böndernas EU-stöd. 59 Jordbruksminister (): Jag har redan tagit till mig det som tar upp. Det är nämligen så att jag har två arbeten på gång som har bäring på att vidta åtgärder för att ytterligare stärka jordbrukets konkurrenskraft. och jag tog initiativ till årliga överläggningar med livsmedelsindustrin. Då är också primärproduktionen med. Vi har haft en sådan överläggning, och vi återkommer till ytterligare överläggningar. Jag har också bildat en kontaktgrupp om företagande inom lantbruksnäringen. Det är en grupp inom departementet, och tanken är att vi ska beskriva den potential som finns inom de areella näringarna, inom jordbruket, när det gäller tillväxt, sysselsättning och export. Vi ska göra allt för att underlätta ett professionellt företagande. Vi tittar då på regelverk och annat det kan handla om utbildningsmöjligheter och tillgång till arbetskraft som kan vara hinder för företagande inom jordbrukssektorn. Jag har alltså vidtagit dessa åtgärder, och jag tänker fortsätta att vidta åtgärder för att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2004/05:36 om översynen av socialförsäkringarna 60 Socialminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att socialförsäkringarna verkligen får en allsidig belysning som kan ligga till grund för den reform som statsministern utlovat. Statsministern har i denna kammare talat om behovet av en bred och grundlig parlamentarisk översyn av socialförsäkringarna. Detta har uppenbarligen fallit i god jord, och många talar i liknande termer om ett sådant behov. Även sällar sig till denna skara och säger att socialförsäkringssystemet behöver en vidsynt och grundlig översyn mot bakgrund av demografi, kostnads- och samhällsutveckling med mera. Det är bra för en framtida parlamentarisk reform att vi åtminstone övergripande är överens om detta. Regeringen har presenterat direktiv till en utredning som syftar till just en bred och grundlig översyn. Det är viktigt att betona att denna första utredning inte primärt syftar till att lämna färdiga förslag utan till att grundligt belysa problemen och analysera alternativa lösningar helt enkelt att rita kartan och skaffa oss en gemensam bild. Först därefter finns realistiska förutsättningar att finna en så bred samsyn som möjligt om den framtida socialförsäkringen, på motsvarande sätt som för pensionsreformen. Eftersom det är regeringen som skriver direktiv sätter vår syn och det socialdemokratiska partiets syn sin prägel på direktivet. Så brukar det vara. Direktiven för denna kartläggande utredning är dock långtgående och ger stora öppningar för att belysa och diskutera alternativa lösningar vitt och grundligt på det sätt som även statsministern talade om. Att tala om betydligt snävare direktiv saknar därför grund. Det finns som alltid i direktiv begränsningar och vissa förutsättningar för utredaren. I stor utsträckning handlar det dock om begränsningar för vilka det finns stöd bland andra partier. Viktiga utgångspunkter för utredaren är att socialförsäkringarna ska vara generella och obligatoriska. Det känner vi igen från pensionsreformen för vilken det finns stöd bland fem partier i . Två andra grundläggande utgångspunkter är att systemen även i fortsättningen ska bygga på inkomstbortfallsprincipen och att de ska stimulera till arbete. Även detta är välbekant som fundament för pensionsreformen. Detta är våra viktigaste utgångspunkter och begränsningar. Med tanke på att dessa förutsättningar även gäller för pensionsreformen, som även står bakom, bör inte detta leda till slutsatsen att direktiven är betydligt snävare än vad statsministern utlovat. När talar om betydligt snävare direktiv avser han möjligen det faktum att arbetslöshetsförsäkringen som sådan inte är med i översynen. Orsaken är att denna försäkring i huvudsak är frivillig och som sådan skiljer sig från den övriga socialförsäkringen. Hur arbetslöshetsförsäkringen fungerar är dock av betydelse när man analyserar sjukförsäkringen och hur arbetslinjen kan stärkas. I direktiven ingår därför arbetslöshetsförsäkringen vad gäller dess samspel med sjukförsäkringen och även då det gäller analysen av nivån på ersättningstaken för de båda systemen.