prot · GS0913 · 2004-10-13 00:00:00 — Det är dags att får upp ögonen för den region som kommer att utvecklas kraftigt . krymper, och är nu ett innanhav i en del av som ser ljust och som kommer att kämpa hårt för att ta del av vad en hel regions ekonomiska utveckling kan ge till dess medborgare. Sydöstra ligger i centrum av denna region. och har en chans att vara en aktiv del av den framtida utvecklingen. Denna chans måste vi ta. Vän av ordning säger nu att det var lokalpatrioten från som talade i egen sak. Jo, jag erkänner! Men jag vill också påpeka att det är skillnad. När stockholmaren driver sina frågor gör han det likväl i egen sak. Men det förutsätts alltid vara bra för hela landet det som är bra för . Jag sticker ut hakan och påstår att det som är bra för är ännu bättre för . Regioner långt från huvudstäder lider alltid av att det är huvudstadsperspektivet som är det gällande i den offentliga planeringen. Det är dags att inse att inte längre har råd att inte ställa sig även på det tredje trappsteget och ta till sig en annan vy än den man har från Söders höjder en vy över det nya dit förändringens vindar blåser. Den vinden känns stark i . Men ska den kännas och komma till nytta över hela måste fler än sydsvenskarna inse den nya verkligheten. I detta anförande instämde , , (alla fp), () och (). 254 () replik: Jag var på gränsen att bli apostroferad i sammanhanget. Jag har är helt överens med i det här sammanhanget. Det är sant att det som är bra för är bra för . Det som är bra för sydöstra delen av är bra för hela . I det avseendet är vi helt överens. Jag tror att vi inte har några motsättningar i det avseendet. Jag försökte säga i mitt anförande att man inte bara kan säga att någon ska ge och andra ska ta. Det var min poäng i mitt anförande. Jag beklagar verkligen en synpunkt. Tanken med ett Östersjöcentrum var att vi skulle samla ihop alla resurser för att bedriva en aktiv Östersjöpolitik. Det var skälet till att vi hade ett Östersjöcentrum. Jag tyckte att det var en alldeles utmärkt idé att lägga detta till . ligger mitt i och det har mer än de flesta andra regioner i med att göra. Varför skulle man ta fel och smeta ut detta? 255 () replik: Det gör mig väldigt glad att , jag och många fler är eniga i så många frågor. Men sedan var det frågan om ett Östersjöcentrum. Jag förstår om vi tänker uppåt från , men tyvärr är kommunikationerna från vårt håll i landet dåliga. Vi har faktiskt haft ett Östersjöcentrum i som har lagts ned. Det är så synd att den enorma kunskapen och kompetensen som finns och de mänskliga kontakterna över havet inte kommer till nytta när det plötsligt satsas på ett nytt centrum. 256 () replik: Måste det alltid vara fysiska transporter? Lever vi inte i ett hightechsamhälle där det faktiskt är möjligt att kommunicera på andra sätt? Det handlar väl inte alltid om att man behöver nå Östersjöcentrumet rent fysiskt? Man gör en massa andra saker, till exempel forskning, utveckling, strategier, som kanske inte nödvändigtvis behöver besökas vid varje enskilt tillfälle. 257 () replik: Det är helt rätt att det finns moderna kommunikationer. Men vi har sett i vår del av landet att mänskliga kontakter, att tala med varandra och träffas, är viktiga. Kommunalgubbarna och -tanterna reser över havet och pratar med varandra. Det har visat sig ge mycket. Vi är rädda att den kontakten kommer att försvinna tyvärr. 258 (): I regeringsförklaringen sade statsministern att utbyggnaden av vägar, spår, 3 G och bredband samt högskola och distansutbildning lägger en viktig grund för den regionala utvecklingen. Det är ord som jag håller med om, och det ska bli intressant att se hur långt det kommer att förverkligas i landet. Vidare sade statsministern att samtalet om tillväxt blir nu till handling och att villkoren för företag och näringsliv ska förbättras. Så kom budgetpropositionen, och där kan man läsa att det kommer att bli förändringar i det regionala företagsstödet som kommer att drabba stödområde B. I stora drag kan man säga att det handlar om delar av skogslänen. Då känns det som om ord och handling inte riktigt stämmer överens från regeringens sida. Regionalt beslutade utvecklingsbidrag kommer att finnas på central nivå . Det är som vanligt: Regeringen dikterar och vill bestämma. som företagsstödet har funnits kan man konstatera att de företag som fått stöd har uppnått beräknade sysselsättningsförändringar och att de uppvisar en bättre utveckling än företagen i allmänhet. På det kan man reagera på olika sätt, som till exempel att ett lån borde vara att föredra i stället för bidrag för att inte snedvrida konkurrensen. Det är också regeringens förslag, som vill att ska kunna erbjuda lån. Jag ser det emellertid inte så, för så länge vi inte har andra sätt att kompensera företags merkostnader för bland annat långa avstånd till avsättningsmarknaden behövs företagsstöd. Företagen måste också visa resultat mot bankerna för att få lån, och det är inte så lätt, eller omöjligt, om man vill starta nya företag. En person som arbetat i tyckte medan han jobbade här att företagsstöd var fel, men sedan han börjat jobba med företagande i har han sett att stöden behövs för att företagen ska stanna kvar i landet och inte välja att flytta utomlands. I , som jag kommer från, har företagsstödet i stödområde B sammanlagt skapat 482 arbetstillfällen . Det är väldigt bra i de regionerna. I sker stora satsningar på att bygga järnväg, nämligen . Det är satsningar som vi är mycket glada över, inte minst därför att det ger arbetstillfällen men också därför att kommunikationerna ska kunna förbättras när banan blir klar. Vi får lite av de spår som statsministern talade om. Men för att det ska bli en hundraprocentigt bra satsning behöver vi få möjlighet att bygga bort en hel del flaskhalsar. Till det finns inte pengar. Flaskhalsarna ligger mellan och , och egentligen ända ned till . I den frågan är politiker från alla partier och näringslivet helt överens. Lokalt i är man också överens om att järnvägen måste grävas ned under marken genom centrum för att staden inte ska delas i två delar. Vi är väl medvetna om svårigheterna för staten att hitta pengar till den här infrastrukturen. Men vi i har förslag till hur detta kan lösas, nämligen genom alternativa finansieringar. Jag vill inte dra dem här, men läs om dem i våra motioner. och skogslänen är rika på naturtillgångar, som vi har hört i tidigare anföranden . Skogslänen bidrar tack vare basindustrin inom skog, malm och kraft till att förstärka BNP i landet och är med andra ord närande för statsbudgeten och för dess samlade skatteintäkter. Speciellt skogsnäringen är väldigt transportintensiv. När då regeringen och samarbetspartierna höjer bensin- och dieselpriserna slår det väldigt hårt mot skogsnäringen. Då säger : Ställ om transportsystemet! tänker jag genast. Ja, till biobränslen naturligtvis. Men jag har inte hört att det finns timmerbilar som går på biobränslen. Det är de som drabbas. Vi har inte heller byggt ut järnvägar till alla avverkningar i skogarna. Det skulle vara intressant att få en förklaring till hur det ska bli för dem som kommer att ha alla de dyra transporterna för att få fram råvaror till industrin. När jag nu talar om regionalpolitik vill jag passa på att peka på hur snett det är med de statliga stöden till kulturen. När statliga museer ska införa gratis inträde är det och några andra storstäder som erhåller dessa statliga subventioner. Det kan jag knappast se som positivt med regionalpolitiska ögon. Ett annat exempel är film i . Av 60 miljoner i filmstöd delas 3 miljoner ut till olika filmpooler ute i landet. Det är av stödet. Anmärkningsvärt i sammanhanget är att de mest folkkära filmer som vi har sett har spelats in i Jägarna, Grabben i graven bredvid, Så som i himmelen, Populärmusik från Vittula. Ni känner till dem alla. Att det görs filminspelningar ute i landet är viktigt för olika näringar mat, logi, kommunikation. Det är viktigt ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Det tycker vi är värt att fundera på. Vi vill att hela landet ska leva, för det finns tillgång till vacker, tyst och lugn natur ute i landet. 259 () replik: Jag blev även i den här debatten apostroferad. När det gäller timmerbilarna måste jag säga att det är en väldig fokusering på råvaran till industrin man pratar bara om råvaran. Då får vi väl försöka hitta ett system för det. Men det är inte bara de transporterna som går. När jag åker hem till min mamma, som bor i , kan jag konstatera att strömmen av bilar längs hela E 4 är ganska stor. Det är inte så många timmerbilar som går där. Det är den typen av transporter vi ska ställa om. Där tror jag att och jag är överens. Det andra är att det är lätt att säga alternativ finansiering. Det är en annan sak att verkligen genomföra det. Man måste ha en ordentlig diskussion om vad alternativ finansiering är. Man kan inte bara säga att om vi fixar den alternativa finansieringen löser vi diverse, kanske välbehövliga och ibland mindre övertänkta, investeringar i infrastrukturen. Jag tycker att man ska försöka hitta en bra lösning, men om man bara säger att vi ska lösa det genom alternativ finansiering utan att närmare precisera vad man menar med det tycker jag att man hamnar fel i debatten. 260 () replik: När pratar om att åka till handlar det om att åka E 4 från . Men timmerbilarna går från skogarna, på de små vägarna runtom i landet, ut mot kusten. Hade fortsatt inåt, västerut och norrut, hade han sett även timmerbilar. När det gäller den alternativa finansieringen kan jag inte dra alla våra förslag, på grund av att vi har att debattera och jag hade många saker att säga. Men de finns utförligt beskrivna i våra motioner. Det handlar om så kallade PPP-lösningar, och det finns andra alternativ. Vi har tre olika alternativ, som finns att ta del av. Välkommen att läsa motionerna! 261 () replik: Jag ska med förtjusning läsa motioner på det här området. Jag kan bara konstatera att med den konstruktion som PPP har är jag inte helt säker på att detta skulle hålla i just den här delen. Det förutsätter ju väldigt mycket trafik för att det ska få lönsamhet. Det är ju det som gör att man är tveksam till det, just med den fördelningseffekt det får. Det är nämligen bara för de allra största och där det är allra mest trafik som man kan bygga med just PPP. Det är den stora nackdelen med det systemet, som jag tycker att man borde analysera noggrannare. När det gäller vad jag försökte påpeka är det klart att vi även måste ha en stor del i vägtrafik. Men den som inte behöver använda vägarna måste kunna lägga transporterna på annat, till exempel sjöfart eller järnväg. Där tror jag att och jag är ganska överens. Det handlar inte bara om timmerbilarna, utan om en massa andra varor, som mat, gardiner och annat som måste transporteras till alla delar av vårt land. Det behöver kanske inte alltid gå i lastbil. 262 () replik: Det handlar faktiskt om väldigt mycket trafik. Jag har inte de aktuella siffrorna framför mig. I och med att det strömmar trafik från , från och från som ska till industrierna som ligger längs kusten är det oerhört mycket trafik. Vi har alltså SCA, som är en stor skogsindustri, och allt som hör till det. Jag är helt överens med om att i den mån det går att använda järnvägen ska man göra det. Det är också tanken att det ska bli oändligt mycket mer gods på järnväg när byggs; då kommer det att bli mycket transporter. Men jag är besviken på järnvägen, som väldigt sällan går att använda. Det finns företag som har sina fabrikslokaler vägg i vägg med järnvägen, men de kan inte skicka sina produkter med den. Om de ska göra det måste de fylla en hel vagn, och de kanske inte har de möjligheterna. Där måste järnvägen bli mer flexibel. 263 (): Jag vill i det här inlägget ta upp situationen i län. Jag har gjort det tidigare i allmänpolitiska debatter och i en interpellationsdebatt så sent som . Jag måste tyvärr konstatera att läget har förvärrats ytterligare i län. Det räcker att nämna besluten om nedläggningar av och Rifab i . I min egen hemkommun, i norra län, pågår nu avvecklingen av tillverkning. Den flyttas till . Naturligtvis måste företagen i sådana lägen ta sitt ansvar. Det finns därför anledning att ställa frågan om det är för enkelt att lägga ned företag i och om inte företagen måste ta ett större ekonomiskt ansvar. Jag anser att regeringen bör utreda den viktiga frågan. Vad jag här vill ta upp är det statliga engagemanget inom olika sektorer. Inte minst vi i län vet att ett läns utveckling inte kan stå och falla med statliga insatser. Vi måste ha ett eget engagemang och ta till vara länets utvecklingsmöjligheter. Det gör vi också. Men det är också nödvändigt att staten tar sitt ansvar. Ett antal viktiga områden handlar om snabbare och modernare kommunikationer, en fortsatt satsning på utbildning, att man knyter ihop näringslivet med utbildning och forskning, en satsning på upplevelseindustrin och, för oss i län, inte minst turismen. Vi i län tar vårt ansvar för att utveckla bland annat de här områdena. Men som jag tidigare nämnt måste staten också engagera sig. Det gäller då inte minst förbättringen av kommunikationer. I de nu gällande besluten, som har tagits, ska järnvägen mellan och moderniseras. Det är ett mycket bra beslut. tog regeringen ytterligare ett beslut som innebär att ska utreda förutsättningarna för att fortsätta moderniseringen från till . Jag anser att den utredningen ska göras så att moderniseringen av Tjustbanan kan ske i en etapp. Det innebär att ska fortsätta att bygga klart till när de är framme i . Det blir ett bra första steg i en nödvändig förbättring av kommunikationerna i länet. När det gäller våra vägar är det nödvändigt att E 22:ans nybyggnation och mittseparering färdigställs. Mitt huvudsyfte med det här debattinlägget är att påtala att det också behövs fler statliga arbetstillfällen i län. Jag har i tidigare debatter påpekat att på ingen plats i är andelen sysselsatta inom den statliga sektorn lägre än i län. Och den statliga verksamheten har fortsatt att minska. Några exempel från senare år är i , sammanslagningen av länets tre tingsrätter, nedläggningen av Sjöpolisen i län och en omorganisation av . Följande förtjänar därför att upprepas: Av 88 nya myndigheter har 65 lokaliserats till ingen till län. Detta resultat harmoniserar inte med de beslut har tagit när det gäller principer för lokalisering av myndigheter. I första hand ska möjligheten att välja länscentrum eller vissa andra orter i eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stödområden analyseras. Alternativ lokalisering kan vara orter eller regioner där statlig verksamhet läggs ned eller där det finns lite av sådan verksamhet. I varje enskilt fall bör en annan lokaliseringsort än övervägas. Huvudregeln är att varken eller någon annan storstad ska väljas för nya verksamheter. Regeringen har uttalat att den lokaliseringspolitik som bedrevs ska ändras i en för län mer positiv riktning. Än så länge har vi inte sett några konkreta resultat av den utfästelsen. Men jag förväntar mig att det kommer mycket snart. Idéer och förslag på verksamheter som är lämpliga för län har redovisats, så det är inte det som saknas. har jag kvar, , för att svara på din fråga, så du får väl ställa den en gång till. 264 () replik: Jag vill börja med att i allt väsentligt instämma i vad har sagt och ge honom mitt fulla stöd i det arbete han har. När jag har hört och flera här förstår jag vilken fantastisk uppförsbacke han har att gå. Ni sitter ju i samma utskott och ska fördela kommunikationsmedlen. län har fått 574 miljoner av 370 miljarder på de här 15 åren. Det är det som vill försvara. säger man att man dessutom ska banta det med . Jag begärde egentligen ordet för att påminna om att det nu är dags för regeringspartiet att börja leverera. När Electroluxflytten från blev aktuell sade statsministern i den här kammaren: är värd all vår solidaritet, och det ska de få. I en interpellationsdebatt med mig har lovat att Tjustbanan ska byggas ut, fullt och fast, och mera satsningar på kommunikationer. Även där har en uppförsbacke att gå. Jag vill ge honom allt stöd, men det är dags för regeringspartiet att leverera till län . 265 () replik: Jag kan bara konstatera att om har lyssnat på det som jag sade och det har han onekligen, eftersom han instämde i det som jag sade är han fullt medveten om att det inte råder någon skillnad i åsikt mellan honom och mig i den här frågan. 266 () replik: Till det kan också läggas att det finns ett engagemang i länet för det här. Hela länet står samlat inför att det krävs regionalpolitiska insatser för län med den situation som vi nu har. Det krävs ökade anslag ur 33, det regionalpolitiska stödanslaget, för att kompensera , , och , till exempel, som man har begärt. Där lever man redan på krita. Och det är oerhört viktigt att man får just en utbyggnad av kommunikationerna det är en viktig del för den regionala utvecklingen och att man kommer till skott med de här utlokaliseringarna och lokaliseringarna till län. Länet har minst andel sysselsatta i statlig verksamhet av alla län i landet. Det är dags att regeringspartiet nu börjar leverera till län. 267 () replik: När man går upp och håller ett sådant tal som jag har gjort gör man inte det för att man på något sätt ska försöka se till att man får det bättre än vad man egentligen förtjänar. Vi vill inte ha mer än vad någon annan har. Vi är, när det gäller den här typen av investeringar, nöjda med att vi får lika mycket som de andra har i genomsnitt. Om vi fick det när det gäller de statliga arbetstillfällena skulle vi stort sett fördubbla antalet statligt anställda i län. Då förstår ni att det är skillnad. Det är den skillnaden som vi och då säger jag vi tycker är oacceptabel. För det finns egentligen inget argument för att det är på det sättet. 268 () replik: Man ska egentligen inte konfrontera med tanke på det tonläge han höll i sitt anförande om regionalpolitiken. Men det är ändå så att mycket av vad du sade bygger på infrastrukturproblem, och vi sitter dagligdags i samma utskott. har jag ändå en fråga till dig. Jag håller ju med om nästan allt du har sagt. Du kan rösta på mina motioner om att utlokalisera mera och så vidare. Du kan ta kontakt med folkpartisten i , , så får du mycket stöd och många lösningar genom våra motioner. Är du beredd att ställa dig bakom PPP-lösningar på stora infrastruktursatsningar i ? Där har du , din kamrat som du ska fördela med. Det förstår jag inte är lätt. Vi är för PPP-lösningar i för att vi ska få ut PPP-satsningar i bland annat län och . Ska vi inte ta den gemensamma handen , ? 269 () replik: Jo, det tycker jag. Men när jag hör argumentera för väginvesteringar brukar det sällan komma längre än till gränser. Det är möjligt att det någon enstaka gång gör det, men det är sällan det gör det. Vad jag nu försöker argumentera för är att vi har en sämre situation än vad man har i . Det tror inte , men så är det. Det investeras mer statliga medel i än i län. Jag missunnar inte att de får satsningar. Men jag tycker att vi skulle kunna få lika mycket. Därmed skulle vi komma en bra bit på väg. När det sedan gäller PPP-lösningar är det ju så, och det vet säkert om han kommer ihåg de diskussioner som har förts, att vi från socialdemokraterna i trafikutskottet gärna är med och tar fram tre stycken, två vägobjekt och ett järnvägsprojekt. Vi har också rekommenderat regeringen att göra det. 270 () replik: Det är steg på gång åt rätt håll. Bäste , jag har aldrig sagt att bärighets- och tjälsäkringspengar i , i , i , ska vara PPP-projekt. Jag har aldrig haft en tanke på det. Jag har aldrig haft en sådan tro och aldrig sagt det trots att jag har pratat om detta . Jag har varje gång sagt: Bästa socialdemokrater, ni måste öppna för möjligheten till alternativa finansieringar så att vi får till dessa viktiga vägar för den svenska industrin. Då gäller det även i . Alltså: I , och är det för PPP-lösningar för stora vägprojekt för att vi ska kunna använda budgetmedel i de områden som vi nu gemensamt har talat om. Ställ upp på det , , så ska du få se att vi få fart på infrastrukturen i . 271 () replik: Jag tycker att det är intressant att tar upp just tjälsäkringspengar som exempel. Det vet jag ju att det som ska gå till tjälsäkring och bärighet på vägar inte är några PPP-lösningar. Det är helt andra pengar vi diskuterar då. När diskuterar och tycker att man ska satsa mer på tjälsäkring brukar han alltid säga att det är för att man ska säkra vägsituationen inom de så kallade skogslänen. Om man tittar på de traditionella förklaringarna av vad skogslänen är för något tillhör inte dem. län ligger i , men vi tillhör inte skogslänen trots att vi är det största skogslänet i när det gäller produktiviteten men inte i benämningen och klassificeringen. Jag har själv fått argumentera för att det i stället för att stå i skogslänen ska stå i de områden som har behov av insatser när det gäller tjälsäkring. På så sätt kan, i det här fallet, vara med och ta del av tjälsäkringspengarna. 272 () replik: Det gläder mig att och jag är överens om att infrastrukturen i sydöstra behöver förstärkas. Jag har egentligen bara en fråga. Godstransportdelegationens rapport vet jag att känner till. Vi fick en redovisning tillsammans . Vad jag saknar i den är att även sydöstra pekas ut som en viktig hamnregion där staten kan gå in och hjälpa till att knyta ihop de olika trafikslagen. Min fråga till är om han är beredd att tillsammans med mig och andra kämpa för denna viktiga fråga. 273 () replik: För att fortsätta beskrivning var det så att jag började med det här redan då, , när jag gjorde en jämförelse med och frågade hur man resonerar när man exempelvis diskuterar en satsning på i relation till en satsning på . Det gällde just konsekvenserna av trafiken gentemot . är alltså väl medveten om att jag har detta för ögonen. Mitt mål är att få ut så mycket gods som möjligt så fort som möjligt till sjöss. Vi lever med ett jättestort problem här i . Det är att vi är ett land som har behov av mycket kommunikationer. Vi är ett avlångt land. De flesta kommunikationer går i riktning norrsöder på väg och järnväg. Allting samlas nere i till slut. Det vore bättre om mer kom ut på tidigare. Då slapp vi belasta de stora stamvägarna eller stomjärnvägarna. 274 () replik: Det var så bra sagt att jag bara vill tacka. 275 () replik: Jag får tacka för tacket. 276 (): Nyfödd och litet barn i den rumänska extremnationalismen. Elev först till fascismen och sedan, direkt därefter, i stalinismens skola. Student i under ungerska och polska uppror. Journalist i begynnelsen av terror. Till slut medborgare i och politiker i den svenska demokratins tjänst, en av världens äldsta demokratier. Jag vet vad försvar av demokratin betyder. Och jag vill tala om försvar av demokratin . Jag vill tala om vårt behov av att förebygga konflikter. Och detta behov kan inte tillfredsställas om vi inte börjar med de allra första impulserna: hatpolitik. Hatets politik börjar med ord och glider väldigt fort över i hemska handlingar. Att förebygga våldsamma konflikter betyder att göra slut en gång för alla på all politik som bygger på hat, propaganda och våldsromantik. Det betyder också klasshat. Det betyder religiös fanatism. Det betyder ateistisk intolerans. Jag talade om och vann gehör för detta i Interparlamentariska unionen vid en internationell sammankomst i . Då beslöt vi att införa en resolution, en punkt, som kräver att IPU, Interparlamentariska unionen, ska arbeta för att FN:s konvention mot rasdiskriminering utvidgas och inbegriper alla former av politik som bygger på hat och våld. Men där har initiativet från stannat. Jag tycker därför att det är dags att ta itu med den tanken också i riksdag, i den svenska politiken. Vi måste få redskap för att en gång för alla kunna göra motstånd mot all sorts politik som bygger på hat och våldsromantik. Det här är avgörande för försvaret av demokratin.