prot · GR09127 · 2004-06-14 00:00:00 — Det är för dåliga förhör, för lite undersökningar, för lite vittnesförhör med mera. Där undrar jag vad justitieministern avser att vidta för åtgärder. Det finns exempel, det säger också, på polismyndigheter som har kommit mycket längre än andra. Det är de som har speciella familjevåldsenheter med särskilt utbildade poliser som förhörsledare. Vi hörde att man ska se över hur man ska handlägga våldtäktsmålen. Det finns en särskild utredare utsedd, . Jag undrar vad justitieministern avser att göra för att brotten mot barn ska utredas mer professionellt och kompetent i hela än vad som sker ? Det var mina två frågor om anmälningsfrekvens och om utredning av brott mot barn. 189 Justitieminister (): Vad är det för saker som har gjorts? En brottsoffergaranti infördes vad gäller just brott mot liv och hälsa hos barn. En annan sak gäller det som precis efterfrågades. finns det referenser till anmälningsskyldighet enligt socialtjänstlagen i till exempel polislagen, skollagen och hälso- och sjukvårdslagen. har också fått ett tydligare ansvar för att myndigheterna samverkar när barn misstänks fara illa. Det är relativt nytt, så det finns inte med statistik. Det är självklart att vi följer utvecklingen noga. Vi är helt inne på samma linje, att man måste anmäla och våga anmäla, inte minst från myndigheternas sida. Det är deras plikt. Det vi nu arbetar med är bland annat ett så kallat barnahus. Jag var nere och invigde det i rätt . arbetar vi för att sådana ska finnas på ytterligare ställen i . Jag tror att det är bra. Det är inte barnen som ska flytta mellan olika myndigheter, utan det är myndigheten som ska flytta till barnet och ge den trygghet som behövs för att barnet ska våga prata. Sedan ligger det förstås också ett ansvar på polisens och åklagarens organisationer. Det har fungerat bättre på vissa ställen än andra. RÅ har tagit de här uppgifterna på stort allvar. Det ska förbättras på det sättet att flera skyldiga personer ställs till ansvar. Jag ska inte gå in för mycket på polisens resurser. De dyker upp i var och varannan interpellation, men jag vill bara upprepa att 1 100 fler är anställda , hälften civilanställda, hälften vanliga. Det kommer att utbildas 4 000 poliser under den här mandatperioden. Det är en ökning , och det kommer att fortsätta att öka framöver. 190 (): Jag tror att vi är rörande överens om att det inte finns någonting som väcker sådan avsky och förtvivlan som när ett barn utsätts för misshandel och övergrepp. När samhället inte förmått leva upp till att skydda de mest utsatta måste vi reagera och agera. Det är därför oacceptabelt att det råder brist på rutiner och resurser. Läkarintyg och rättsintyg har exempelvis inte insamlats. Handläggning har JO-anmälts utan att det lett till någon kritik, vilket sammantaget stämt dåligt med föresatserna att utsatta barn har högsta prioritet. Jag har lyft fram frågeställningen om barndomstol med specialkompetens och fått svaret att kontinuerligt arbetar för utbildning av domare i ärenden som rör barn. Avser justitieministern att påskynda dessa utbildningsinsatser och specialiseringar? Hur långt har specialiseringarna fortskridit? Jag var väldigt glad att höra justitieministern nämna barnahus. Idén kommer från , som justitieministern är väl förtrogen med, vad jag förstår. var de isländska barnen tvungna att besöka många olika instanser och prata om vad de hade varit med om, precis såsom många barn har det nu här hemma i . Då var det av ärendena som gick vidare till åklagare och av dem knappt en tredjedel till en fällande dom. Men 1997 tillsatte den isländska regeringen en samarbetsgrupp, och det är det som jag förstår att justitieministern nu har tagit del av. Barnahuset på tar emot barn från hela . Målet är att minska alla de här negativa upplevelserna. Då inställer sig en följdfråga: Avser att jobba vidare med idén om barnahus? Enligt rapporter som jag har läst har man på begränsat skadeverkningarna för barnen. De har fått komplett, adekvat hjälp, och man har ökat effektiviteten och kunskapen inom dessa svåra områden. Jag går, fru talman, tillbaka till en fråga som jag ställde i förra inlägget om överblick. Jag frågade om de inte borde ha en överblick över socialtjänstkontorens arbete och följa upp utvecklingen. Det är jag tacksam att få svar på. 191 Justitieminister (): Utbildningen pågår, och vi följer den utan att i detalj lägga oss i vad gör, men jag vet att det arbetet pågår. har också gjort undersökningar av en del polisenheter och är kritisk till hur arbetet har bedrivits på vissa ställen. På frågan om jag jobbar för flera barnahus är svaret ja. Jag är intresserad av att driva det arbetet vidare. Men det ska noga planeras innan, så att det verkligen blir av högsta kvalitet och att barnahusen inte bara inrättas för inrättandets skull. Det ska vara ett starkt mervärde, men jag tror på idén. Slutligen om , som har ett ansvar för . Jag kan inte det här i detalj, för det är inte vi som reglerar det, men återkom gärna i frågan. Jag kan inte ge något närmare svar i den här interpellationsdebatten. 192 (): Jag vill tacka justitieministern för denna debatt i ett synnerligen angeläget ärende. Justitieministern säger att han inte är främmande för att vidta ytterligare åtgärder om resultatet inte förbättras när det gäller till exempel uppklaring och effektivare rutiner för omhändertagande av offren. Då inställer sig en fråga: Är det barnahus som justitieministern då åsyftar? Avslutningsvis skulle jag vilja ställa en sista fråga. Jag har i andra sammanhang tagit upp problemställningen med barn som bevittnat våld att de skulle betraktas som brottsoffer. Hur långt har detta avancerat? Det vore värdefullt att också i detta sammanhang få ett besked från justitieministern om brottsofferstatus för barn som bevittnat våld i närstående relationer. Med det tackar jag åter för denna debatt. 193 (): Jag ska inte förlänga debatten mer än att ställa en fråga till justitieministern. Det finns lagstiftning om att man från myndigheten ska anmäla skola, dagis och så vidare. Enligt min erfarenhet och den lilla kunskap jag har är det väldigt få som anmäler och följer den lagstiftningen. De flesta brott som anmäls och som gäller misshandel och övergrepp sker från andra än dem som faktiskt träffar barnen kanske , det vill säga förskolepersonal och skolpersonal. Jag undrar om justitieministern har någon kommentar till det. Har det skett någon undersökning om detta stämmer? Vad kommer man i så fall att göra för att öka anmälningsfrekvensen? Det är en viktig fråga. Jag ser fram emot ett arbete med flera barnahus och därmed förhoppningsvis också flera familjevåldsenheter . 194 Justitieminister (): Ja, jag menar barnahus, men det kan förstås vidtas ytterligare åtgärder. När det gäller barn som bevittnat våld vågar jag inte säga något säkert, men arbetet pågår. Det handlar alltså om att barn ska betraktas som brottsoffer och ska till och med få möjlighet till ersättning, men det ska inte bli så att de ska in i själva rättsprocessen i sig. Där vill vi hålla dem utanför. Jag har inte någon statistik över anmälningsfrekvensen, så jag ska inte ge mig in i några djupa diskussioner om det. Men jag utgår från att de allra flesta som arbetar med barn fullgör sin skyldighet, vilket är att anmäla när man ser att ett barn far illa. Överläggningen var härmed avslutad. 33 § Svar på interpellation 2003/04:506 om skyddande av statens skogar med höga naturvärden 195 Miljöminister (): har frågat statsrådet vilka åtgärder hon kommer att vidta för att de , på regeringens uppdrag, inventerade skyddsvärda statliga skogarna inte avverkas och förstörs. Vidare frågar om det enligt statsrådets bedömning är logiskt att inventera klart först och sedan besluta om hur sista utpekade skyddsvärda skogar ska förvaltas. Slutligen ställs frågan vilka övriga åtgärder statsrådet kommer att vidta för att skyddsvärda skogar, viktiga för att nå miljömål Levande skogar, ska skyddas. Interpellationen har överlämnats till mig. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en naturvärdesbedömning av all statlig skogsmark samt att bedöma vilka av dessa marker som behöver ges ett formellt skydd, främst i form av naturreservat. I uppdraget ingick också att identifiera alla så kallade urskogsartade skogar i landet som är i behov av formellt skydd och lämna förslag på hur dessa långsiktigt kan skyddas. har redovisat uppdraget till regeringen . Utredningen visar bland annat att det finns stora arealer skog med höga naturvärden på statens marker, inte minst i . har bedömt att 885 områden om sammanlagt har höga bevarandevärden. Den övervägande delen ligger i och . har frågat mig vilka åtgärder som vidtas med anledning av . förslag analyseras nu av de statliga skogsägarna i fortsatt samråd med och i . Syftet är att nå en gemensam värdegrund och en samsyn om hur resultaten från inventeringen bör hanteras och hur områdena bäst bör skyddas och förvaltas. Jag ställer stora förhoppningar på detta samråd. Såvitt jag vet löper också samrådet väl. och länsstyrelserna har redan påbörjat de fortsatta inventeringarna av statens marker samt av urskogar i de delar av och som länsstyrelserna inte har kunnat avsluta tidigare. Genom inventeringen på den statliga skogsmarken har vi fått bättre kunskaper om vilka skogar som bör skyddas. Det är viktigt att man först inhämtar ett planeringsunderlag och sedan gör en prioritering. håller jag med om att det är angeläget att relativt snart komma fram till en samsyn om vad som ska prioriteras. Alla parter tjänar på tydliga spelregler och från såväl naturvårdens sida som från skogsbrukets sida handlar det om att skapa goda förutsättningar för planering av sin verksamhet. Jag anser det därför viktigt att inventeringarna fullföljs i enlighet med uppdraget. Som svar på fråga vilka ytterligare åtgärder som kommer att vidtas för att miljömålen ska nås vill jag särskilt framhålla två övriga åtgärder. pekar i sin fördjupade utvärdering av miljömålen bland annat på att takten i avsättningen av skyddade områden inte är tillräcklig för att delmål 1 av miljökvalitetsmålet Levande skogar ska kunna nås. För att öka måluppfyllelsen har regeringen därför beräknat att anslagen för biologisk mångfald bör ökas med ytterligare med för och . Självfallet ska inte reservatskvoten i detta delmål uppfyllas enbart på den statliga skogsmarken. Stora arealer skog med höga naturvärden finns även på andra skogsägares marker. Redan när delmålet lades fast stod det också klart att det fanns ett behov av att förskjuta tyngdpunkten för nya reservat mot där den statliga skogsmarksarealen är liten. Regeringen har därför gett och i uppdrag att ta fram en gemensam fördjupad strategi för arbetet med områdesskydd för särskilt värdefulla naturområden på skogsmark. Strategin ska bland annat belysa frågor som geografisk fördelning inom landet och fördelning på olika skogsnaturtyper. Vidare gäller att områdesskydd och naturvårdsavtal på skogsmark ska ses i ett landskapssammanhang. Det innebär att beröringspunkter med kompletterande bevarandeinsatser i skogslandskapet, till exempel frivilliga avsättningar inom ramen för ekologisk landskapsplanering, gröna skogsbruksplaner och kommunala naturvårdsinsatser bör uppmärksammas. Uppdraget ska redovisas till regeringen , men kommer troligen att redovisas redan under innevarande år. Utöver de initiativ som regeringen redan har tagit för att stärka förutsättningarna för skogsskyddet kommer regeringen att presentera förslag på ytterligare åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar i samband med den miljömålsproposition som regeringen har aviserat . Det är enligt min mening mera angeläget att se till att nuvarande mål för skogsskyddet genomförs än att nu ytterligare öka ambitionerna för delmål1, Levande skogar. Avslutningsvis vill jag betona att statens skogar ska förvaltas på ett föredömligt sätt för att trygga ett uthålligt skogsbruk på dessa marker. Regeringen är övertygad om att de ansvariga myndigheterna och statliga skogsförvaltarna i samförstånd kommer att vidta åtgärder som bidrar till att de av fastställda miljömålen kan uppnås. 196 (): Först vill jag tacka miljöministern för det svar som hon levererar på mina frågor i den interpellation som var ställd till statsrådet . Det var spännande att invänta svaret och se vem som skulle svara på dessa frågor, eftersom ansvaret för skogsfrågor är delade på ett antal departement, ministrar, statsråd, statlig ägargrupp, myndigheter och bolag. Vad hoppas på är att staten ska ha en samlad skogspolitik som når fram till alla dessa inblandade och att de olika företrädarna för landets skogspolitik och statens skogsägande arbetar för att staten ska vara ett föredöme i sitt brukande och användande av sin egen skog. Om landets högsta ansvariga myndighet för miljön under utförande av ett regeringsuppdrag får fram nya vetenskapliga data som visar att det finns fler skyddsvärda miljöer med hotade arter och i övrigt mycket höga bevarandekvaliteter, borde den ansvariga miljöministern glädjas och arbeta för att dessa sista internationellt sett extremt sällsynta områden bevaras. Miljöministern borde låta sig inspireras och fyllas av höga naturvårdsambitioner och av det faktum att det finns ytterligare några områden kvar i landet som inte har förstörts av det storskaliga industriskogsbruket utan har kvar tidigare okända höga skyddsvärda kvaliteter. , landets högsta miljöansvariga myndighet, har gjort en noggrann vetenskaplig inventering av de statliga skogarna, och man har efter strikta och välkända kriterier dokumenterat, som sagts, 885 skogar på sammanlagt 320 000 eller som är skyddsvärda. Hoten mot dessa skogar är dock akuta. av de mest värdefulla områdena är av de statliga markägarna klassade som produktionsskogar. Hälften av de mest skyddsvärda delarna av de berörda skogarna på statens mark riskerar alltså att avverkas. Det finns också färska exempel på avverkningar. gavs i uppdrag att genomföra en naturvärdesbedömning av all statlig skogsmark och att bedöma vilka av dessa marker som behöver ges ett formellt skydd. Det uppdraget är redovisat i en rapport, men den rapporten har inte sänts ut på remiss. Hade det inte varit ett lämpligt sätt att föra ut rapporten på och få in synpunkter från breda intressen som är berörda av svensk skogspolitik? På och den samlade svenska och internationella miljörörelsens frågor svarar ministern att hon inte tänker vidta några åtgärder för att stoppa eventuella avverkningar i de 885 berörda skyddsvärda områdena. Ministern poängterar bara att det är viktigt att inventeringarna fullföljs. Men det borde vara en vetenskaplig självklarhet för alla. Lika självklart borde det vara att inga åtgärder tillåts i de skyddsvärda områdena som förstör områdets skyddsvärde. Som det allvarligaste exemplet på sin defensiva miljöambition avslutar ministern sitt naturvårdsresonemang i svaret med att säga att vi inte ska öka ambitionerna för att skydda de sista skyddsvärda skogarna i . Ny kunskap påverkar tydligen inte regeringen. Varför lägger man då ut inventeringsuppdrag på myndigheterna, om resultaten inte har någon betydelse? Därför ställer jag frågan igen: Är det enligt miljöministerns bedömning logiskt att inventera klart först och sedan besluta om hur sista utpekade skyddsvärda naturskogar ska förvaltas? 197 (): Syftet med statligt skogsägande är bland annat att statligt skogsbruk ska vara ledande inom både natur- och kulturmiljövård, inom produktion av virke och andra nyttigheter och tjäna som föredöme för hela skogsnäringen. Statligt skogsägande ska genom långsiktig förvaltning av större sammanhängande områden bevara biologisk mångfald och från natur- och kulturmiljösynpunkt värdefull skogsmark. genomförde en granskning av en mindre del av markinnehav i för att utröna kvaliteten på bolagets avsättningar för naturvård. Det framkom att bolaget klassat skyddsvärd urskogsartad skog som vanlig produktionsskog och att man i flera fall avsatt skogar med relativt låga naturvärden och i stället avverkat näraliggande skogar med höga naturvärden. Områden som av bedömts som opåverkade urskogar var klassade som vanlig skogsmark av och undantogs inte från skogsbruk. Man fann till och med att 200400-åriga tallar hade avverkats. När tallen har nått den åldern är den väldigt karaktäristisk till sitt utseende och lätt att skilja från mer ordinära tallar . Det fanns alltså exempel på dels 200400-åriga tallar som hade avverkats, dels en hel del 200300-åriga. Inlandet i är landets i särklass största skogsregion med drygt 1 miljon hektar produktiv skogsmark. Nedanför den fjällnära skogen är skyddad i naturreservat och biotopskydd. av skogen är . Där finns exempel på tusentals hektar som är helt slutavverkade. Mycket av skogen har avverkats . Jägare som började jaga har fått se all gammelskog avverkas , och återstår bara hyggen och tallplantager. De här områdena ligger ofta långt från de stora vägarna, så det är svårt för vanligt folk att upptäcka dem. Det är genom tips från jägare som det här har kommit fram. Jag vill ställa två frågor i anslutning till detta. Är ministern beredd att verka för att skyddsvärd skog nedanför fjällnära skog bevaras? Där är av skogen bevarad, och i inlandsskogsbruket är det . Det borde väl inte vara något problem att säga att den skog som befunnits vara skyddsvärd ska bevaras. Den andra frågan är, i likhet med förre talarens, om ministern är beredd att verka för att den skog som har befunnits vara skyddsvärd ska sparas till dess att inventeringen är klar och till dess att man har diskuterat färdigt hur prioriteringarna och planeringen ska se ut, tills man har en gemensam policy. 198 Miljöminister (): Låt mig först säga att jag självklart är enig om att det är väldigt positivt att det vid inventeringarna av den statliga skogsmarken har visat sig att det finns väldigt mycket värdefull och skyddsvärd mark. Vi anser att det ska ställas höga krav på det statliga skogsbruket. Det var just därför som de här inventeringarna inleddes. Vi hade väldigt mycket diskussioner om i vad mån de inventeringar som hade gjorts av skogsbolagen var bra, i vad mån de skogar som fälldes var skyddsvärda eller inte. För att få klarhet i den frågan initierade vi det här uppdraget. Det uppdraget lade vi mycket brett, det vill säga att vi inte gav i uppdrag att inventera vilka områden som borde avsättas som naturreservat, utan vi gav dem ett brett uppdrag att inventera alla skyddsvärda skogar och att ange vilka som borde avsättas som naturreservat. I det resultat som presenterats uttalar man sig tydligt när det gäller reservatsbildning för de södra delarna av landet, dock ej för de norra, därför att det var så pass stora områdena där. De var så stora att om alla skulle avsättas för reservat skulle det vida överträffa det mål vi hade och därmed innebära att vi lade större delen av naturreservaten i norra . Men det var också så att det behövde göras ytterligare inventeringar i de här områdena. konstaterade att frågan om och skogar måste hanteras vidare, bland annat inom ramen för den strategi som arbetar med tillsammans med . Vi har verkat för att man ska se till att slutföra detta arbete, så att vi kommer till en punkt och skapar klarhet för alla parter. Det är självklart så att jag har verkat för att det inte ska pågå avverkningar . Det är just därför som jag satt i gång ett samråd. Sedan detta samråd började har vi inte heller haft några konflikter kring de här områdena. Regeringens bedömning är att det här är ett bra sätt att arbeta. Vi behöver ett bättre samarbete mellan företagen och naturvården. Vi behöver få en samsyn. Det här arbetet förlöper väl. Många av de här områdena kan skyddas i andra former än som naturreservat, och det är just det arbetet som pågår. När det gäller områdena nedanför fjällgränsen är vi helt eniga om att vi behöver skydda betydligt fler områden. Däremot håller jag fast vid, som jag sade, vår utgångspunkt att delmål 1 bör ligga fast när det gäller omfattningen och också omfattningen av naturreservaten. Denna utgångspunkt är en realistisk utgångspunkt, skulle jag vilja säga, mot bakgrund av att vi fortfarande har en lång bit kvar och att det är stora resurser som ska avsättas. Jag tycker alltså att det är väldigt viktigt att vi faktiskt ser till att vi klarar det här målet, att vi klarar det i hela landet och att vi inte bara klarar det vad gäller den statliga skogsmarken utan att vi också klarar det vad gäller den privata skogsmarken. Som vi alla vet är det i högsta grad angeläget att utöka antalet naturreservat också i de södra delarna av . När det gäller i vilken ordning man ska hantera detta är det här en väldigt stor inventering, och det är problematiskt hur man ska hantera en sådan här situation. Vi tycker att det är bra att samrådet nu sätter i gång medan inventeringarna fortsätter, att man successivt arbetar av och diskuterar de olika områdena. Jag är övertygad om att det här inte bara blir en bra grund för en bra naturvård i utan att det också blir en bra grund för ett fortsatt fint samarbete mellan naturvården och skogsföretagen. 199 (): Det fanns när skogen bara ansågs vara skog och en outtömlig råvara som på mest effektivt sätt skulle få växa, avverkas och fraktas som råvara till industrin. är situationen annorlunda. var ett rekordår för skogsbruket, och virkesbristen sägs ha blivit akut. Men det har den inte blivit, som många vill påstå, genom reservats- eller skyddsavsättningar utan genom att vi har fått en ny skogsmarknad . Fler använder skogens produkter, och vi har stora brister i röjning, gallring och plantering saker som påverkar tillgången på råvaran både i det korta och i det långa perspektivet. Finns det inte skog så att den räcker till för alla intresserade parters användning är det ett bevis på att det är en överexploatering, och avverkningen får slå till reträtt. Det är inte behovet av avsättningar av skyddade områden som ska slå till reträtt för en överexploatering. Vi har sett hur det har gått i den miljön, där näringen inte velat göra stopp för uttag av havets resurser utan har överexploaterat resursen. Man har heller inte velat acceptera skyddade områden för att öka tillväxten av resursen. Det har varit svårt att få acceptans för selektiva redskap, vilket i skogstermer är en form av gallring som man kan jämföra med. Det finns flera andra likheter. Det behövs en klar och handfast politik på båda områdena som ser till att vi har naturresurser för olika ändamål. Det är många intressen som ska ha del av naturresurserna och dess värden. Det är en viktig politisk fråga att hantera. På båda politikområdena finns det också andra näringar samt rekreation och sociala intressen och värden som måste hanteras. Det är inte bara råvaruproduktionen som ska gälla. Att hugga ned skyddsvärda statliga skogar innan hela inventeringen är klar är att spela bort ess innan man ens vet vilka kort man har fått. Har man som mål att spara de mest skyddsvärda skogarna är det nödvändigt att inventeringen är klar innan man ger sig på att avverka i de områdena. Normalt brukar inte ministrar spela bort korten. Men när det gäller miljö och skog i kombination är frågan om inte ministrarna gjorde detta när de under ett möte med de fyra ministrarna, skogsminister , miljöministern, finansminister och näringsminister , tydligen beslutade att inte vidta några åtgärder för att stoppa eventuell fortsatt avverkning i de skyddsvärda statliga skogarna. Det har i inventeringen identifierats ett flertal unika områden ovanför den fjällnära gränsen. Dessa områden bör enligt undantas från skogsbruk permanent. Trots att myndigheterna inte vill se någon avverkning i de utpekade områdena har de två största statliga skogsförvaltarna, och , som ska vara statliga föredömen, antytt att de inte kommer att respektera inventeringen. I stället kommer de att avverka där de själva anser det lämpligt. Hur ser miljöministern på ett permanent undantag från skogsbruk för dessa känsliga områden? 200 ():