prot · GS0931 · 2004-11-17 00:00:00 — Varför ska djuren och de intagna på våra fängelser ha rättigheter men jag som gammal inte ha den rättigheten? I största kommun, , drev krav på en värdighetsgaranti. När man drog den här parallellen med djurskyddslagstiftningen sade företrädare för den rödgröna majoriteten: Ni vill väl inte förändra djurskyddslagstiftningen? Det fanns inte i de styrandes föreställningsvärld att slå fast rättigheter för våra gamla. Det här duger förstås inte. Det krävs ett bättre skydd för de äldre. Det krävs någonting för de anhöriga, för kommuner, för personal och framför allt för de äldre att mäta mot. Jag har ställt frågan nu , . Du har ett inlägg kvar. Säg att du vill ha en värdighetsgaranti! Säg att du vill ha det för våra äldres skull! 19 (): Låt mig upprepa lite av det som jag sagt tidigare. finns det en lagstiftning i form av socialtjänstlagen, som är en rättighetslagstiftning. Vi har där skrivit in att äldre har rätt till ett meningsfullt och aktivt liv. Så ser det inte ut. Vad vi vill är att det införs kvalitetsindikatorer så att vi kan se vad som genomförs, var det brister och hur vi kan skapa kvalitet. Det är fråga om ömheten i personalens händer när de möter brukaren och en insikt om behoven. Därför menar jag att det nu är rätt att genomföra den satsning som vi gör i budgeten för att höja kvaliteten. Men vi menar dessutom att man måste hitta ett sätt att mäta detta, få ett genomslag för lagstiftningen. Nya lagar hjälper ingenting om de inte kan föras ned till verksamheterna, och det är en beredskap för detta som vi nu behöver. Det finns dock ett undantag. Vi måste komma fram till en lagstiftning om rättssäkerheten för de dementa. Jag har också tänkt prata lite grann om . Jag tycker att vi ska titta oss omkring lite internationellt för att se vad som egentligen har hänt i . Vi ger mycket hjälp till dem som behöver mest, men vi har minskat det här i ingången. Tanken när det gällde var den att man när man började bli lite äldre ganska tidigt skulle få hjälp med städning och så vidare inom ramen för den generella välfärden. Vi sköt upp det stora omvårdnadsbehovet. I har man ökat antalet timmar och insatser som man förmått fokusera på de vårdtunga grupperna. I har vi gått en annan väg. Vi har minskat ingången och antalet insatser och koncentrerat det mesta på de vårdtunga insatserna. Jag tror att vi för framtiden behöver tänka om. Vi behöver återskapa den breda insatsen som kommer ganska tidigt i livet. Min talartid är nu slut, så jag får utveckla detta vid ett annat tillfälle. Tack för debatten! 20 (): Nej, , jag lever inte i en egen värld. Jag står med båda fötterna i den dalska myllan, nära kommunalråd och lokala förtroendevalda som sliter sitt hår över statliga pekpinnar, regleringar och maxtaxor och efterfrågar fasta långsiktiga spelregler. Jag vill avslutningsvis säga några ord om den mänskliga värmen. Alltfler gamla har inte en regelbunden kontakt med sina barn. Vi måste fråga oss vad det är som gör att ensamheten växer i dagens samhälle och att vi tycks bry oss mindre om varandra. Det får inte vara så att vi förlitar oss så till den grad på den offentliga äldreomsorgen att vi glömmer vårt personliga ansvar för våra nära och kära liksom för våra övriga medmänniskor. Vi behöver en bra hemtjänst och tillgång till äldreboenden för dem som behöver sådana, men detta kan aldrig ersätta den mänskliga värmen. Vi i vill ha ett samhälle med starka band mellan människor. Det går inte att besluta om att barn ska besöka sina föräldrar, men vi kan faktiskt göra något. Vi kan ge ett bra stöd till anhörigvården, och vi kan se den fantastiska resurs som utgörs av alla de tusentals personer som är aktiva i Väntjänsten och i andra frivilligorganisationer, där yngre och friskare pensionärer hjälper dem som är äldre att till exempel komma ut på promenad eller att handla. Vi har alla ett ansvar för att vara goda medmänniskor och goda anhöriga. Vi har alla ett ansvar för den mänskliga värmen, för ett samhälle där vi tar hand om varandra som anhöriga, vänner och medmänniskor, inte bara över skattsedeln mänsklig värme, inte bara centralvärme. 21 (): I den här debatten pratar man från om mindre av byråkrati och regler och från om mer av nationella regler. Men vi har ju socialtjänstlag och hälso- och sjukvårdslag. Bemötande och attityder kan vi inte reglera med lagstiftning. Det behövs ett annat förhållningssätt där vi möter människor i deras individuella behov. Det som tar upp kring är intressant. Låt oss återkomma till att försöka skapa ett slags trygghet också för dem som är äldre. Jag vill ta upp en del kring våld och den debatt om våldet i nära relationer som har uppmärksammats och som framför allt drabbar kvinnor. Äldre anger sällan att en skada beror på övergrepp. I har man inrättat ett så kallat värn för äldre. Något liknande behövs även i . Över huvud taget behöver denna fråga lyftas fram mycket mera, och regeringen måste arbeta fram förslag till hur våldet ska kunna upptäckas och förebyggas. Det som uppmärksammas är tyvärr mest våld och övergrepp i samband med väskryckning eller inbrott i bostad, men sådant förekommer även i andra sammanhang. Vi har varit inne på anhörigas roll och anhörigas behov av stöd, och därvidlag krävs att vi gör mycket mer. Jag tackar för debatten och hoppas att vi kan få återkomma till frågan om anhörigas behov av stöd, för på den punkten behövs det utveckling. 22 Statsrådet (): Nej, , jag tycker inte att du slår in öppna dörrar. Många av de frågor och de problem som ligger bakom er lista är ju verkliga. De problemen finns, och dem måste vi åtgärda. Men det finns en svårighet, och det är att vi har mycket av formuleringar på nationell nivå. Alla av dem motsvaras inte av en verklighet. Vi har ännu fler formuleringar på nivå, och de har ofta en väsentligt högre ambitionsgrad. Det är utmärkt, men vi får se upp så att vi inte utarbetar nya formuleringar som gör att man i stället sänker ambitionsnivån och tror att det är det som är signalen från riksdag och regering. Jag tycker alltså inte att ni slår in öppna dörrar, men låt oss närmare diskutera vilka former vi ska ha och vilken politik som ska till för att vi faktiskt ska nå de ambitionsnivåer som vi redan har formulerat, och om vi möjligen också ska formulera nya. Jag utesluter inte det. Det är viktigt att vi när det gäller äldreomsorgen kommer ihåg att vi i den förstås involverar ansvaret från stat, riksdag och regering, från kommunerna och landstingen, från personalen och inte minst från anhöriga, som det här har pratats om, och från frivilliga ideella organisationer. Det är väldigt många som är involverade, och så ska och måste det vara. Det är en styrka att det är så, men så ser det inte ut i en del andra avseenden som regleras direkt från staten och där vi inte har och måste ha detta breda engagemang. Det är alltså ett viktigt perspektiv att vi tar med allt detta och inte bara det som regleras av riksdag och regering. Jag vill avsluta med att tacka mina meddebattörer för en som jag tycker bra debatt. Jag hoppas att vi kommer att återkomma till den här frågan, både i diskussion och framför allt i konkret politik för att stärka och utveckla äldreomsorgen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Meddelande om remissdebatt Talmannen meddelade att debatt vid remitteringen av prop. 2004/05:45 En ny sexualbrottslagstiftning skulle äga rum . 6 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att aktuell debatt om skolfrågan skulle äga rum kl. 9.00. aviserad interpellationsdebatt skulle utgå. 7 § Meddelande om aktuell debatt Talmannen meddelade att på begäran av de grönas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om mäns våld mot kvinnor anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle justitieminister delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt om mäns våld mot kvinnor begär en aktuell debatt i angående mäns våld mot kvinnor. Vi föreslår att debatten hålls som av FN valts till för att uppmärksamma och undanröja mäns våld mot kvinnor. Vi ser gärna att det blir en debatt mellan partiledarna i den här frågan. Mäns våld mot kvinnor har uppmärksammats i forskning, media och den politiska debatten både nationellt och internationellt. Att mäns våld mot kvinnor är ett omfattande problem i samhället är de flesta överens om. Våldet kränker kvinnors mänskliga rättigheter och grundar sig i en förlegad norm i samhället där männen är överordnade och kvinnor underordnade. Inte sällan blir barn åskådare till mannens våld mot kvinnan. De anmälda grova misshandelsbrotten uppgår till ca 22 000 anmälda fall enligt BRÅ. Omfångsundersökningen Slagen (2001) visar att mäns våld är omfattande och drabbar en stor del av kvinnorna. Liknande resultat visas i undersökning efter undersökning. Mest utsatta är hemlösa kvinnor med missbruksproblem som också blir misshandlade av sin partner. Samhället tycks stå alltför handlingsförlamat inför ett av våra största sociala problem trots de insatser som gjorts. Rådet för kvinnofrid lämnade sin slutrapport . I slutrapporten ger rådet förslag till regeringen som bör följas upp. har i beslut gjort en del lagförändringar, bland annat förändringen i Socialtjänstlagen, som borde leda till att kommunerna prioriterar både stöd av brottsoffer men också engagerar sig i det mer långsiktiga och förebyggande arbetet för att förhindra våldet mot kvinnor. Trots detta ser det ut som om alltför många kommuner är passiva i frågor som rör mäns våld mot kvinnor. Mäns våld mot kvinnor kan inte få pågå. behöver vi mer aktivt utvärdera och följa upp de försök och insatser som görs runt om i landet. Är de effektiva? Är de till gagn för de utsatta kvinnorna? Vi begär med anledning av det ovan skrivna att anordnar en aktuell debatt som kan bli vägledande för vilka konkreta åtgärder som bör göras för att sätta en nolltolerans för mäns våld mot kvinnor. 8 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM27 Förslag till förordning för Europeiska fiskerifonden 20072013 KOM(2004)497 till miljö- och jordbruksutskottet 9 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Motion 2004/05:N7 till näringsutskottet 10 § En svensk strategi för hållbar utveckling ekonomisk, social och miljömässig Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU3 En svensk strategi för hållbar utveckling ekonomisk, social och miljömässig (skr. 2003/04:129). 23 (): Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Det innebär att alla politiska beslut ska utformas på ett sätt som beaktar de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna i ett längre tidsperspektiv. Strategin för hållbar utveckling betonar vikten av ekonomiska framsteg, social rättvisa och skydd av miljön. nationella strategi för hållbar utveckling presenterades för i denna kammare . Den hade då två syften: att uppfylla det internationella åtagandet att presentera en strategi för hållbar utveckling för FN och att ge en avstämning och framåtblick angående arbetet med hållbar utveckling i . Föreliggande skrivelse utgör den första revideringen av strategin . Detta sker främst med utgångspunkt från resultaten av världstoppmötet i , men också med hänsyn till andra händelser sedan den första strategin lades fram, bland annat för hållbar utveckling och den så kallade Lissabonprocessen. I skrivelsen redovisas också fyra strategiska framtidsfrågor som kommer att stå i fokus för regeringens politik för hållbar utveckling . Dessa fyra är miljödriven tillväxt och välfärd, god hälsa framtidens viktigaste resurs en samlad politik för hållbart samhällsbyggande och barn- och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle. har yttrat sig över de till följd av propositionen väckta motionerna, och underlag till behandlingen av vissa motionsyrkanden har lämnats av finans-, skatte-, utrikes-, socialförsäkrings-, social-, utbildnings- och näringsutskotten. Bara det beskriver bredden på ärendet i denna kammare. Strategin kommer fortlöpande att följas upp och revideras varvid det nyinrättade samordningskansliet kommer att ha en samordnande roll. Regeringen avser att presentera nästa revidering av strategin . Skrivelsen har utarbetats i samarbete med . I vårt betänkande finns det 107 reservationer. Det ska bli väldigt intressant att lyssna på debatten och höra vilka frågor de olika partierna kommer att prioritera i den omfattande debatten. 24 (): Jag tror att de flesta människor faktiskt vill uppnå en hållbar utveckling, bidra till att vår natur och miljö inte förorenas och att vårt samhälle ska ha en varaktig ekonomi och en positiv social utveckling. Men problemet är att begreppet hållbar utveckling kan ha lika många tolkningar som människor på jorden. Jag tror inte att det ger något att politiskt försöka definiera begreppet, även om till exempel gjorde ett försök. För mig är begreppet en kompassriktning, en väckarklocka att ha med sig i fickan. Det beslut som vi tar i denna kammare ska sammantaget ha en balans mellan miljöutveckling, social utveckling och ekonomisk utveckling. Grundproblemet med begreppet är att det lätt blir fluffigt och så okonkret att allt kan inrymmas. Lite så finner jag dagens betänkande, trots allt. Det är fluffigt, spretigt, okonkret och handlar om allt mellan himmel och jord. Vi har på bord ett betänkande som är på 229 sidor, som i huvudsak vilar på en skrivelse från regeringen på 154 sidor. Skrivelsen och betänkandet ger sig in i nästan samtliga utskottsområden. Det är därför svårt att få en sammanhållen debatt. Vi har en lång rad reservationer till betänkandet, men det är nog meningslöst att dra dem alla härifrån talarstolen. Här är några korta nedslag: Vi tar upp fattigdomsbekämpning, det faktum att vill ha en ökad fokusering på i jämförelse med och att bekämpningen av hiv/aids borde prioriteras upp. Likaså vill vi ha mer fokus på skuldavskrivningar som metod i biståndspolitiken. Vi har förslag som syftar till en bättre ekonomisk hållbarhet genom ett sundare företagsklimat. Vi vill skapa en mera socialt hållbar situation i hemmen genom att möjliggöra skattereduktion för hushållsnära tjänster. En rad reservationer tar upp äganderätten, som vi på en rad olika sätt vill stärka. Vi anser att äganderätten är en nyckelfaktor när det gäller miljömässig hållbar utveckling. Vi vill stärka jordbrukets konkurrenskraft, och vi vill åstadkomma en mer hållbar energipolitik. En reservation förtjänar däremot mera tid, för den innebär något mera konkret. Reservationen 89 är en gemensam fempartireservation från oss borgerliga partier och . Den kommer att vinna majoritet om allt går som det ska vid voteringen . Här i riksdag har det drivits igenom en politik som innebär att inte mindre än produktiv skogsmark ska undantas ur produktionen. Syftet med det är att skydda skyddsvärda biotoper ute i skogslandskapet. Vi har haft många och långa debatter om detta, och vi moderater tycker inte om den socialiseringsvåg som gått igenom där staten har tagit över ägandet av den skyddsvärda skogen utan att bry sig om hur dessa naturvärden har uppstått. Det är ju ett faktum att dessa värden uppstått genom att privata skogsägare bedrivit sitt skogsbruk vettigt . Därför är det helt ologiskt att staten nu konfiskerar så mycket mark från de privata ägarna. Det är en mycket hård politik som tar i med statens allra hårdaste nypa och tvångsinlöser marken från förtvivlade markägarfamiljer. Därför är det mycket glädjande att har bestämt sig för att tillsammans med oss borgerliga rikta en kraftig uppmaning ett så kallat tillkännagivande till regeringen att en större del av avsättningarna bör ske genom frivilliga åtaganden och att skyddsformen naturvårdsavtal, där staten och markägaren tar ett gemensamt ansvar för naturvården, utnyttjas i betydligt större utsträckning än . Avslutningsvis skulle jag vilja säga att mitt anförande skulle ha kunnat vara mycket kortare . Det är ett ofog att skicka över en skrivelse som innehåller så mycket upprepningar från tidigare propositioner och skrivelser. Hade vi haft en hållbarhetssyn i detta betänkande så hade debatten inte blivit av alls. Skrivelsen slösar med samhällets resurser. Den är ekonomiskt ohållbar eftersom den slösar bort arbetstid för oss ledamöter och för anställda i riksdag och departement. Den är miljömässigt ohållbar eftersom den har tagit stort utrymme av den skogliga resursen. Det hade varit bättre om hade lagt tid på att arbeta fram förslag som gör mera ekonomiskt hållbar eller den förda energipolitiken mera miljömässigt hållbar. Det hade lett till en bättre hållbar utveckling än en relativt innehållslös skrivelse. Jag vill trots detta ändå fresta på kammarens resurser genom att yrka bifall till den gemensamma fempartireservationen 89, och jag kommer att återkomma i repliker om mera innehåll . 25 (): Det finns ord som bär väldigt viktiga politiska värden: solidaritet, jämställdhet, rättvisa. Ett annat sådant begrepp är en hållbar utveckling. Det är ord som man måste vara varsam med. Används de för ofta och slarvigt så förlorar de sitt värde och sin betydelse. De blir tomma ord utan kraft. Jag anser att regeringen i den här skrivelsen är snubblande nära att göra just det med begreppet hållbar utveckling när man glatt inkluderar allt som man av någon anledning är nöjd med i själva skrivelsen. Maxtaxor på dagis må vara trevligt, men det är faktiskt inte en viktig del av en hållbar utveckling. Inrättandet av Forum för levande historia är säkert bra, men det är inte en huvudåtgärd för en hållbar utveckling. Att öka arbetsgivarnas medfinansiering i sjukförsäkringen är inte alls en hållbar utveckling. Följden av att regeringen plockat in allt smått och gott i den här skrivelsen om vad man har gjort och vad man eventuellt tänker göra är att vi i oppositionen, kanske därför att tiden var knapp och vi inte tänkte efter riktigt, svarade med ett smörgåsbord av vår politik. Det blir lite så: Som regeringen ropar får den svar. Det gör att vi har ett betänkande här med 107 reservationer på ett spektrum av det politiska området. Jag tror inte att det hjälper samhällets utveckling mot en hållbar utveckling, och jag skulle därför vilja tipsa regeringen om att den, nästa gång en sådan här skrivelse kommer, koncentrerar sig och tar ett mer koncist grepp om de viktiga utvecklingstrenderna. Man måste vara mer övergripande och ta upp de stora, viktiga frågorna om hållbar utveckling, men man måste också gå djupare in i hur man studerar det material man presenterar och visa på de långtgående trenderna. Hållbar utveckling handlar om de långtgående trenderna i viktiga frågor. Hur ser till exempel utsläppen av klimatpåverkande gaser ut inte bara utan också 2020 och 2030 med nuvarande politik? ITPS har gjort utredningar som visar detta. Hur klarar de framtida demografiska förändringarna? Vilka är de stora utmaningarna? Hur ser fattigdomsutvecklingen i världen ut, och vilken del har vi i att förändra den? Vad är då grunden för hållbar utveckling? För mig innebär hållbar utveckling att vi får förvalta jordens resurser på ett sådant sätt att vi inte försämrar möjligheterna för framtida generationer. Hållbar utveckling innebär att vår konsumtion inte förgiftar land, hav och luft. Hållbar utveckling är en utveckling där alla människor lever i demokratier och har tillgång till de basala mänskliga rättigheterna. Hållbar utveckling är att ha en värld där alla får möjlighet att ta till vara de framsteg som mänskligheten gör i form av kunskapsutveckling och nya idéer. Hållbar utveckling är också en utveckling som utrotar fattigdomen och en utveckling bort från krig och konflikter. En viktig del i begreppet hållbar utveckling är just utveckling. Det handlar om en förändring i positiv riktning och, skulle jag vilja säga, en skyldighet för oss politiker att försöka bidra till att utvecklingen går i rätt riktning. Har vi i och världen en sådan hållbar utveckling? Svaret är tyvärr nej. Det finns flera områden där läget blivit bättre. Fler länder har till exempel blivit demokratier, fattigdomen har minskat på vissa håll i världen, och medvetenheten om problemen har blivit större. Men är det tyvärr långt kvar till en utveckling som vi på allvar kan säga är hållbar. Jag ska ge tre exempel där jag anser att vi inte uppnått detta. Vi har ett energisystem och ett värmesystem som till är beroende av fossila bränslen. ITPS beräknar att med nuvarande politik kommer koldioxidutsläppen från energiproduktionen att öka efter 2010. Det är ett svek mot en hållbar utveckling att inte ge avvecklingen av fossil energi den högsta prioriteten i energipolitiken. Det är att börjar marschen ut ur det fossila samhället. Det är viktigt inte bara för att miljömässigt uppnå en hållbar utveckling utan troligen också för att uppnå en hållbar samhällsutveckling ekonomiskt och socialt. kommer situationen antagligen att vara så tuff att de länder som mest minskar sitt oljeberoende när priserna ökar också socialt och ekonomiskt blir vinnare. Regeringen har inte heller lyckats leverera en politik för en hållbar utveckling i i synnerhet och i haven i allmänhet. Utvecklingen är mycket oroande, och behövs åtgärder för att hindra bottendöd och biologisk utarmning. Det är att vi får en politik som uppfyller löftena om fler reservat, samordning mellan länderna så att man på ett effektivt sätt minskar utsläppen, bättre arbete när det gäller säkerheten på haven samt skydd mot olyckor och medvetna utsläpp av olja. En av de viktigaste delarna i en socialt och ekonomiskt hållbar utveckling i är att folk får arbete. Arbete är grunden för att förhindra en utveckling av det så kallade tvåtredjedelssamhället där skillnaden mellan dem som har jobb och de som lever utanför arbetsmarknaden, och därmed också utanför en social gemenskap, blir allt större. Arbete är också grunden för välfärden och för vår möjlighet att erbjuda bra sociala villkor för alla. I gårdagens nyhetsflöde fick vi ännu ett negativt besked när det gäller frågor kring arbete. har 38 000 färre människor ett jobb än . Beskedet säger också att de flesta jobben försvunnit i offentlig sektor. Det betyder färre händer i vården, färre lärare, färre dagispersonal och en sämre service till allmänheten på viktiga sociala områden. Orsaken är naturligtvis att vi haft en mycket dålig ekonomisk utveckling framför allt i kommuner och landsting. Jag väljer att inte yrka bifall till några andra av våra reservationer än den gemensamma reservationen från de borgerliga partierna och , alltså reservation 89. Jag tycker att den ger en balanserad syn när det gäller vikten av att ha en bra och grön naturvård som den tar till vara den kraft som finns hos många av dem som vill vara med i det arbetet och är markägare. Det är viktigt att vi hittar en balans mellan de olika typerna av naturskydd, och reservationen andas just en sådan balans mellan naturreservat och andra typer av biotopskydd. 26 (): Jag vill inleda med att tacka för ett mycket bra anförande, som väl avspeglar det som den här debatten bör handla om. Det är en viktig uppgift, kanske den allra viktigaste, att i all politisk verksamhet främja en hållbar utveckling. Ett långsiktigt hållbart samhälle är ett samhälle där ekonomisk och social utveckling förenas med god miljö och där våra behov tillgodoses utan att kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov äventyras. Betänkandet som vi nu debatterar behandlar, som framgått av de inledande anförandena, dels regeringens skrivelse om en svensk strategi för hållbar utveckling med tillhörande motionsyrkanden, dels en rad motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Detta gör att det inte är helt lätt att se var tyngdpunkten i materialet finns. Det hela blir ganska spretigt. Jag tycker att regeringen i skrivelsen har en god ansats då man anger att hållbar utveckling är ett övergripande mål för politiken.