prot · GS0949 · 2004-12-13 00:00:00 — Detta med skolinspektörer var inte heller ett s-initiativ från början. Det kom från de borgerliga partierna. Vi har alltså fått fösa er framför oss för att få tillbaka ordning och reda i den svenska skolan. Jag är glad om nu är inne på den linjen. Det är här det måste hända någonting. Det kan inte vara så att elever hoppar ut och in genom fönstret under lektionstid, som det var i mina barns skola . Jag kan ta hur många exempel som helst på att det har varit så. Lärarna har stått handfallna och inte fått något moraliskt stöd. Det handlar alltså inte bara om pengar, utan det handlar också om moraliskt stöd och om lagstiftning för att vi ska komma till rätta med det här. 23 () replik: får tala för sig, men jag tror att det är få politiker där ber jag om ursäkt som har betytt så oerhört mycket för att uppmärksamma och beakta frågan om värdegrundsarbetet. Den insats hon gjorde där ska inte förringas genom att man säger att hon föstes dit. Den gjorde hon med ett mycket stort engagemang. Hon blev väldigt ofta hånad, inte av men av andra partier, för att hon lade detta väldigt starka fokus på värdegrundsarbetet. Det vore kanske bättre att läxade upp sina borgerliga kolleger i stället för att läxa upp socialdemokratin som under hela skolutvecklingen har stått för de här benen i skolan, kunskap och kärlek, kunskap och fostran och kunskap och utveckling. 24 Statsrådet (): Det är tråkigt att den borgerliga maktalliansen nästan unisont ägnar sina inlägg åt att prata om vad Socialdemokraterna vill eller inte vill och åt en mycket onyanserad svartmålning av den svenska skolan. Det enda undantaget från detta har varit . Jag håller visserligen inte med dem om att det bästa sättet för den svenska skolan att möta framtiden är att backa in i den, men de ska ändå ha beröm för att de har försökt lägga fram förslag till en egen politik i stället för att bara svartmåla och prata om vad Socialdemokraterna vill eller inte vill. Målet för den svenska utbildningspolitiken är att ska vara en ledande kunskapsnation där utbildningen präglas av hög kvalitet och ett livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Det innebär att den i särklass viktigaste uppgiften för det svenska skol- och utbildningsväsendet är att ge alla elever en mycket stark kunskapsbas att stå på inför fortsatta studier och framtida yrkeskarriär. För ett land som , där kunskap och kompetens är en av de mest centrala konkurrensfördelarna, är ett väl fungerande utbildningssystem avgörande för framgång. Därför är det viktigt att fortsätta de omfattande satsningar som görs på skolan. Utmaningarna för svensk utbildning är stora. Samhällets utveckling har stor påverkan där befolkningsutveckling, internationalisering och det alltmer kunskapsintensiva arbetslivet ställer stora krav på våra skolor. genomfördes kraftfulla besparingar inom den svenska skolan, och resultatet kan vi nu se i olika utvärderingar. Det är viktigt att sätta in dessa utvärderingar i sitt rätta sammanhang. Ett 90-tal som var oerhört tufft och ansträngande för väldigt många skolor ser jag som en av de stora anledningarna till det resultat vi ser för våra 15-åringar . 15-åringarna är 90-talets grundskolebarn. Resultaten visar på behov av kraftfulla satsningar. Regeringen avser därför att fortsätta de stora satsningar som har skett på skolområdet . Det viktigaste för mig är att ge alla skolor tydliga verktyg som de kan använda i det dagliga arbetet för att ge alla elever nödvändiga kunskaper. För att lyckas tror jag att vi behöver en kunskapsskola med höga ambitioner och tydliga mål för alla. Regeringens politik är tydlig. Vi vill att alla skolor ska vara bra skolor. Kvalitetsarbetet i skolorna ska utgå från att ge alla elever förutsättningar att nå kunskapsmålen. Genom en enhetlig struktur och tydliga nationella kvalitetsindikatorer blir kvalitetsredovisningar det grundläggande verktyget för att i varje kommun och varje skola analysera styrkor och svagheter och därifrån formulera effektiva strategier och kraftfulla åtgärder för att nå målen. Alla skolor har ett ansvar för att ge eleverna nödvändiga baskunskaper, och jag kommer att skärpa kraven på vad som ska finnas med i alla skolors kvalitetsredovisningar. Framåtsyftande individuella utvecklingsplaner ska införas i . För att utveckla kvaliteten ytterligare ska framåtsyftande individuella utvecklingsplaner vara införda vid samtliga grundskolor . De individuella utvecklingsplanerna ska fungera som ett kontrakt mellan skolan och föräldrarna där det beskrivs vilka insatser som behövs för att eleven ska nå målen och även i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen och kursplanerna. Det ska finnas trygghet och studiero. Skolan ska vara en trygg plats för alla elever. Barn och ungdomar som inte har möjlighet att få stöd och hjälp hemifrån, barn som lever under tuffa sociala förhållanden och barn som bor i förorterna runt våra storstäder drabbas hårdast när det är stökigt i klassrummet. Alla barn och ungdomar ska känna sig trygga, och alla elever ska kunna jobba ostört i skolan. Regeringen kommer att lägga fram ett förslag om den nya skollagen och ett förslag till en särskild lag som ytterligare stärker elevernas skydd mot mobbning, sexuella trakasserier och diskriminering. Likabehandling ska främjas och diskriminering ska stoppas. Vår skola ska erbjuda flickor och pojkar lika förutsättningar. Insatser ska ske för att främja otraditionella yrkesval både för pojkar och flickor. Regeringens mening är att fler insatser och åtgärder inom och gymnasieskolan behöver fokusera på pojkar och män för att bryta traditionella könsbundna studieval och framför allt också förbättra pojkars numera sämre studieresultat. En av de viktigaste framtidsfrågorna handlar om den alltmer segregerade skolan. Segregationen måste brytas. I många kommuner i finns utsatta områden som är präglade av social och etnisk segregation. I dessa områden finns en kraftig överrepresentation av elever som har svårigheter att nå utbildningens mål. Arbetet med att bryta segregationens negativa effekter kräver samordnade insatser från många olika håll och många olika sektorer i samhället. Det är väl känt att skolresultaten för elever i dessa områden inte enbart beror på förhållanden i skolan. Vistelsetiden i , föräldrarnas utbildningsbakgrund och deras anknytning till arbetsmarknaden har också stor betydelse. Skolan är emellertid den arena där alla barn och ungdomar vistas en stor del av sin tid, och skolornas roll i sammanhanget måste betraktas som central. Regeringen satsar nu ytterligare resurser för att stärka insatserna i skolor i segregerade områden och har föreslagit att för detta ändamål avsätta 70 miljoner respektive 155 miljoner . Regeringen har också gett klartecken för försöksverksamhet med ämnesundervisning på modersmålet. Att nå skolans mål kan innebära stora problem och utmaningar för de elever som kommer till . Skolorna måste därför aktivt arbeta för att ge dessa elever bättre möjligheter att nå skolans mål. Vi kan inte låta dessa elever vänta med ämnesundervisningen tills de har fått tillräckliga kunskaper i svenska. Därför görs satsningar på försöksverksamhet där upp till hälften av ämnesundervisningen i kan bedrivas på elevens modersmål. Regeringen har också tagit initiativ till öronmärkta statsbidrag avsedda för personalförstärkningar i skolan. Genom ett tillskott från staten på anställs 15 000 fler lärare och andra specialister i landets skolor. har satsningen gått över förväntan. Över 12 000 fler personer har anställts i skolan, och lärartätheten ökar nu . Men det räcker inte. Vi måste också gå vidare med utvecklingen av skolan. Jag skulle vilja se en mer individualiserad gymnasieskola. har en fördubbling skett av andelen ungdomar som slutför treåriga gymnasieutbildningar. har resurserna ökat och antalet lärare höjts från sju till drygt åtta per 100 gymnasieelever, men det räcker inte. Det krävs fortsatta satsningar på att förbättra möjligheten för alla elever att nå en fullständig gymnasieutbildning. Alla elever ska utifrån sina individuella behov och önskemål mötas i en gymnasieskola för alla. De yrkesförberedande gymnasieprogrammen måste förbättras genom ett ökat samarbete mellan skola och arbetsliv. Kommunernas samarbete måste också öka, så att elever ska kunna få en utbildning som passar för deras behov. Alla elever ska ges möjlighet till arbetsplatsförlagt lärande av hög kvalitet som relaterar till den utbildning eleven har valt. Den ökade globaliseringen innebär att eleven i större utsträckning ska ges möjlighet till utlandsförlagd praktik. Regeringen avser också att inrätta en ny gymnasial lärlingsutbildning, vilken är ett attraktivt alternativ inom gymnasieskolans nationella yrkesinriktade program. Regeringen har givit en yrkesutbildningsdelegation i uppdrag att utveckla yrkesutbildningarna. Men det är också viktigt att kvaliteten på de individuella programmen höjs för att garantera att alla elever får de kunskaper de behöver för att fortsätta på ett nationellt program. I propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan uttalar regeringen som sin mening att alla elever på de individuella programmen ska ha rätt till utbildning på heltid. Detta slås nu också fast i budgeten. Regeringen satsar därmed . Den svenska skolan är på många sätt väldigt bra, men den kan bli mycket bättre, och det sker genom satsningar, bättre uppföljning och bättre utveckling av skolan. Det är det som vi socialdemokrater står för en skola som präglas av lärande, trygghet och studiero. 25 () replik: Ja, det behövs en hel del förändringar i dagens skolpolitik för att bryta den negativa trend som vi ser med den ökande kunskapssegregationen. Vi kunde höra hur i sitt anförande sade att han är beredd att ge förutsättningar för att alla ska nå kunskapsmålen i skolan, och det tycker jag är oerhört bra. Men sedan sade han: Det ska vi göra genom en enhetlig struktur i skolan, och då kommer jag till min fråga. På vilka sätt anser skolministern att en enhetlig skola är bättre för den enskilda eleven än en mer individuellt anpassad skola? 26 Statsrådet () replik: Till skillnad från tror jag på en skola där elever med olika bakgrund och förutsättningar och från både rika och mindre bemedlade hem kan mötas, en skola som håller samman och som kan fungera som en bro mellan olika religioner och klasser och mellan elever som har olika förutsättningar. Jag ser inget större hinder för att en enhetlig skola skulle kunna vara individuellt anpassad. Det är väldigt viktigt att den svenska skolan anpassar sig efter elevernas individuella förutsättningar. Vi vet att det är en väg för framgång, och det är också en viktig del av regeringens politik. 27 () replik: blir jag något förbryllad. Hur kommer det sig att å ena sidan säger att mer av samma sak, mer av samma faktiskt misslyckade socialdemokratiska politik, är bättre än att satsa på den enskilda eleven? I nästa andetag säger han å andra sidan att det är viktigt att den enskilda elevens utveckling är individuellt anpassad, och vill han ha kvar den enhetliga strukturen. Vi från förespråkar ju en mer individuellt anpassad skola, för vi är helt övertygade om att om varje enskild elev får en riktig chans från start, så får man mycket bättre möjligheter. Får vi en skola som är mer inriktad på kunskap i stället för på tid och där man satsar på arbetsmiljön och på mer av elevanpassning och flexibilitet, kan eleverna klara sig och lyckas mycket bättre i samhället än vad man gör . Vi vill också införa en flexibel skolstart eftersom vi är helt övertygade om att elevens mognads- och kunskapsnivå är viktigare än elevens ålder. Hur kommer det sig att Socialdemokraterna än en gång säger: Nej, vi vill inte satsa på en mer individuellt anpassad skola vi ska i stället sitta här på och bestämma precis hur skolgången ska vara för varje enskild elev? 28 Statsrådet () replik: Det är en mycket märklig argumentation som för. Å ena sidan säger hon att man skulle vilja ha mindre av detaljstyrning, å andra sidan samarbetar man gärna med ett moderat parti som vill ha en mer central styrning. Det här går inte ihop för min del. En individualiserad skola finns på många ställen . Gör som jag! Åk ut och besök skolor. Min ambition är att vara ute på minst en skola och se det enorma utvecklingsarbete som där bedrivs. För att stötta detta ytterligare har regeringen den ambitionen att från och med införa individuella skriftliga framåtsyftande utvecklingsplaner för alla landets elever från och med . Det är en del av vårt arbete för att se till att alla elever klarar skolgången bra. De här planerna ska bygga på en överenskommelse mellan elever i högre och i lägre åldrar och mellan skolans personal och föräldrarna, där man punkt för punkt går igenom vad som behövs vilket stöd man behöver för att eleverna ska kunna nå upp till de mål som är uppsatta för skolan vad gäller läsutveckling och möjligheter att lära sig att skriva och räkna ordentligt. Det här är väldigt viktigt, och om nu på allvar vill ha en mer individualiserad och decentraliserad skola, borde man hellre ansluta sig till den politik som Socialdemokraterna för och inte ta ett moderat parti i svansen och följa efter det, för vill ju bara ha mer av centralstyrning och vill inte ge skolans personal rejäla möjligheter att lyckas med sitt arbete. 29 () replik: Statsrådet karakteriserade förslag, som jag här lade fram, som att backa in . Får jag då påminna om att en hel del av de saker som statsrådet nu beskriver som framåtsyftande och som satsningar på skolan från början kommit från eller från andra borgerliga partier. Det kan till exempel gälla kvalitetsredovisning, utvecklingssamtal och skriftlig dokumentation av dessa. Allt detta har vi stått här och debatterat om i och fått mothugg mot för att det har varit bakåtsyftande. Det gäller inte minst kravet på att man ska skriva upp vad man vill att eleverna ska åstadkomma och sedan hjälpas åt med detta. Ansvarskontrakt är ytterligare ett sådant exempel. Men det är ju bra att ni tar till er vissa delar, och jag är ganska säker på att om vi står här om eller så igen, kommer även de förslag som jag lyfte fram att ligga på Socialdemokraternas bord, om inte de borgerliga har tagit makten . Det är bara synd att eleverna måste vänta på detta. 30 Statsrådet () replik: Jag har varit statsråd bara i , men jag har ändå kunnat se en väldigt tydlig trend i denna kammare. Det görs oftast en onyanserad svartmålning av skolan. När så inte sker lägger den borgerliga maktalliansen ned väldigt mycket tid på att tala om vad Socialdemokraterna vill eller inte vill. När vi då , som de tycker, kommer fram med ett bra förslag är trenden väldigt tydlig: då har vi naturligtvis stulit det från den borgerliga maktalliansen. Det här är inte trovärdigt, . Jag vet att har ett gediget engagemang när det gäller tryggheten och studieron i skolan. Jag välkomnar till ett fortsatt samarbete kring de här frågorna. Vi kommer att lägga fram flera förslag som just syftar till att öka tryggheten och säkerställa studieron i klassrummen. Ni är välkomna att stötta de förslagen om ni verkligen menar allvar och detta inte bara är ännu en del i den borgerliga maktalliansens strävan att ta över makten. Det är ju bara det ni är överens om. Jag har inte hört någonting annat här som ni varit särskilt överens om, förutom då naturligtvis det faktum att ni tycker att den socialdemokratiska politiken inte duger. Ett samarbete måste väl ändå bygga på mer än så. Fram med era gemensamma förslag! Låt oss se dem! I annat fall är ni hjärtligt välkomna till ett samarbete som ökar tryggheten och säkerställer studieron i klassrummen. 31 () replik: Låt mig då föreslå att statsrådet börjar med att läsa direktiven till arbetsgrupperna och även att han läser på namnet det är alltså inte maktalliansen utan någonting helt annat. Det kan ju vara bra att börja med det. Jag har också märkt en tendens de gånger vi har debatterat: Statsrådet upprepar precis det han sade , nämligen att vi antingen svartmålar eller säger att ni har tagit över våra förslag. När det gäller det senare går det ju att gå tillbaka och titta i protokollen. Sätt någon tjänsteman på att titta tillbaka på hur debatterna såg ut när alla de här olika förslagen fördes fram! När det gäller sanktioner är Socialdemokraterna väldigt rädda. Det är ett otäckt ord. Det kan låta som den här gamla filmen , som någon lärare som har kadaverdisciplin på eleverna. Det är inte alls det som någon här i kammaren är ute efter. Det som dock förvånar mig är att när statsrådet kommer med ett förslag handlar det sanktioner mot skolan. De vuxna kan alltså utsättas för sanktioner om de inte lyckas med det de borde lyckas med. Jag tar inte avstånd från det förslaget; det kan hända att det måste till om man inte kommer till rätta med mobbning. Men det jag skulle vilja ha en förklaring på är varför man inte i stället börjar i andra ändan och ger lärare och skolledare verktyg för förebyggande insatser så att vi den vägen kan minska den mobbning och de kränkningar och trakasserier som förekommer . Något av de förslag som jag har fört fram kanske skulle gå att pröva. 32 Statsrådet () replik: Jag är beredd att i arbetet med den nya skollagen ge skolans personal de befogenheter man behöver för att säkerställa studieron och tryggheten i skolan. Det är viktigt. När det inte är tryggt och när inte studieron infinner sig är det nämligen alltid de barn och ungdomar som mest behöver undervisningen som far mest illa. Vi vet också vilka barn det är. Det är ofta barn som inte kan få denna hjälp på hemmaplan. Det är ofta barn som har speciella behov och speciella förutsättningar som skulle behöva undervisningen mest. Därför är jag beredd att göra vad som krävs för att vi ska kunna garantera tryggheten och säkerställa studieron i klassrummen. Jag har gått igenom de oerhört många reservationer som den borgerliga oppositionen har avgivit. Mitt bestående intryck är det inte är mycket ni är överens om. Låt mig ta ett konkret exempel. En av de mest centrala delarna i den budget som vi tillsammans med v och mp lägger fram är satsningen på fler lärare och andra specialister i skolan. Där vill ett parti, , gå ännu längre än vad regeringen har gjort och inte bara öronmärka pengar till skolan utan också öronmärka dem efter behörighet medan ett annat parti, , inte alls vill öronmärka dem. Jag tycker att det vore hedervärt av er, också inför väljare och folk, att presentera en gemensam utbildningspolitik i stället för att bara klanka på den socialdemokratiska politiken. Vi lägger fram våra förslag, och jag hoppas innerligt att ni kommer fram med gemensamma förslag ni också. 33 () replik: Jag ska försöka hinna med att ställa två frågor till skolministern. Ordning och trygghet i skolan har talat om , och vi har blivit väldigt kritiserade av tidigare skolministrar. har det kommit en undersökning som visar att varannan tioåring känner stor oro och inte trivs med arbetsron i skolan. Många är rädda för mobbning, och många känner sig stressade. Vi har haft ett antal förslag, till exempel att man ska ha rätt att flytta mobbare. Rätt att beslagta mobiltelefoner var en klassisk valdebatt. Andra förslag har varit att behålla möjligheten till kvarsittning, möjlighet att stänga av elever tillfälligt, fortlöpande rapporter om ordningen till föräldrarna och så vidare. har vi fått höra från ledande socialdemokratiska politiker att vi är konservativa när vi talar om att vi vill öka skolans befogenheter. ser vi en mycket bred samsyn, bland annat i olika utspel från olika partier i den borgerliga alliansen, när det gäller att satsa på ordning och trygghet i skolan. Ministern har här talat om trygghet i skolan. Vilka befogenheter är ministern beredd att acceptera och införa i skolan för att fler elever ska känna trygghet? Det är den första frågan. Den andra frågan handlar om en grupp som Socialdemokraterna har glömt bort, nämligen de som är inriktade på ett praktiskt yrke. I vår kommer 25 000 elever, om statistiken från håller, att hoppa av gymnasieskolan. Det är elever som går yrkesprogram. Vi från tycker inte att alla behöver plugga för att komma in på högskolan. Alla vill inte bli akademiker, men det är många som vill skaffa sig en yrkesskicklighet. Vi har pekat på lärlingsutbildning som den i som ett exempel, men regeringen har sagt nej till försöksverksamhet i bland annat med lärlingsanställning på företag. Regeringen har också sagt nej till yrkeslinjer med andra kursprogram än de nationella. Vilka åtgärder vill skolministern vidta för att vi ska få en bra yrkesutbildning? 34 Statsrådet () replik: Jag börjar med den sista frågan. Jag tycker att det är märkligt att , ett parti som hade ett väldigt stort socialliberalt medvetande, har gått så långt åt höger, så pass långt att man föreslår att vissa elever inte ska få den nödvändiga utbildning de behöver ute i yrkeslivet. Man föreslår att vi ska korta ned utbildningen för dem som antagligen behöver utbildningen mest, dra ned den från tre till och därmed beröva de här eleverna möjlighet att få en bra grund att stå på. Det är, fru talman, högst märkligt och framför allt oförlåtligt. Vilket arbete man än söker krävs det goda kunskaper när det gäller att läsa, skriva och räkna ordentligt. På dagens och morgondagens arbetsmarknad är det vitalt att man har en bra kunskapsbas att stå på. Möjlighet och förmåga att kommunicera på andra språk och att kunna läsa och förstå en text ordentligt är nödvändigt oavsett om man går vidare till högskolan eller väljer att försöka gå ut på arbetsmarknaden. Därför blir det oerhört märkligt när blir det parti som mest gör sig känt för sin sorteringsskola, en skola som vill lämna vissa efter, i sticket, därför att de minsann inte behöver ha samma utbildning som alla andra. Det finns en stor skillnad mellan de förslag och den politik Socialdemokraterna vill föra för trygghet och studiero i skolan och den politik som föreslår. Vi vill också ta oss an orsakerna till att barn och ungdomar inte är trygga och att barn och ungdomar också kan tänka sig att mobba andra. Det finns alltid individuella orsaker till detta, och vi måste också ta oss an dem. Vi kan inte bara säga: De där skickar vi till en annan skola så blir allting lugnt och bra. Även på den andra skolan behöver man ta itu med dessa problem. 35 () replik: Om vi börjar med att titta på historien, som skolministern gjorde när han jämförde ideal förr och , vill jag säga att jag tycker att det är väldigt märkligt att ett parti som i namn har ordet arbetarepartiet nedvärderar handens arbete på det sätt som Socialdemokraterna gör. Jag tycker att det är sorgligt att de som hoppar av gymnasieskolan för att de inte klarar kärnämnena ska känna sig misslyckade fast de skulle kunna klara sig alldeles utmärkt på en praktiskt inriktad utbildning. Jag tycker att det är bättre att ungdomar får en bra tvåårig utbildning med allmänbildning i viktiga ämnen samt en tydlig yrkesinriktad utbildning än att de hoppar av och lämnar skolan utan en färdig utbildning. Dessutom är fördelen om man går att man kan komplettera, antingen för att läsa upp till högskolebehörighet eller för att gå en lärlingsutbildning. Ni har glömt den här gruppen. Det är till och med så att de som ska gå kvalificerad yrkesutbildning, som är en mycket bra utbildning, inte kommer in på den om de inte har högskolebehörighet. Det här är feltänkt, och det får människor att känna sig misslyckade. När det gäller ordning och reda, fru talman, är skolministern och jag överens om att det är väldigt viktigt att vi diskuterar orsaken. Men vi är tydligen inte överens om att man också måste diskutera vilka möjligheter till åtgärder, vilka befogenheter skolorna ska ha. Och de är väldigt små. talade bland annat om att avskaffa en av de sista befogenheterna, nämligen kvarsittning. Vi vet att till och med rektorer som i väntan på utredning tillfälligt har stängt av gymnasieelever som har hotat kamrater med kniv har fått varningar och reprimander från .