prot · GR0968 · 2004-02-12 00:00:00 — Jag tror inte att de länderna har ett illasinnat anslag, utan de gör samma bedömning som också vi nu rimligen bör göra, nämligen att när vi nu öppnar upp ska vi se till att försäkra oss om att våra regelverk fungerar så att för det första arbetskraften skyddas, inte minst de som är sämst utsatta i vårt land, och för det andra att vi inte hamnar i ett läge att det blir ett missbruk av våra sociala förmåner. Det är bakgrunden, och den är enkel att ta till sig. 33 (): Vi ska inte blanda bort korten. Att människor kommer hit och jobbar för låga löner var inte vad statsministern menade. Det är inte det som är social turism. Social turism syftar till att tala om för människor som ännu inte har kommit hit att om de kommer hit tror vi att de kommer att leva på stöd och bidrag och inte försörja sig själva. Det var precis det det handlade om. Fakta är följande. av befolkningen i de baltiska länderna säger att de skulle kunna tänka sig att röra på sig. Större delen av dem säger att det är fråga om än och inte i första hand . Samma sak gäller . De vänder sig till , och . kommer på åttonde plats. Rörligheten i är , det vill säga att rörligheten är för liten. Med tanke på de siffrorna, vad vi har framför oss när det gäller att utvidga EU och att länderna vill bidra till att ska växa är det på sin plats att statsministern ber dessa människor om ursäkt. De har ingenting gjort, och de ska inte anklagas för det de inte har gjort. 34 Statsminister (): Vi tänker ta den politiska strid som behöver tas för att skydda inte minst dem som redan nu är mest utsatta på svensk arbetsmarknad. Det handlar om det. Det nya regelverk som vi kan komma att få möjliggör arbetstillstånd i med tio timmars sysselsättning och mot naturaersättning. Människor som arbetar under sådana villkor ska ändå på något sätt leva. Då är det de sociala trygghetssystemen som ska fylla upp. Jag tror inte att det här är en långsiktigt hållbar väg. Vi måste se till att den arbetskraftsinvandring som vi kommer att få kommer till vårt land på sådana villkor att man följer avtalsenliga löner och lever under anständiga villkor. Det är utgångspunkten. Vi söker inte konflikt om detta. Vi söker samling. Vi söker en svensk linje som ligger parallellt med övriga EU-länders. Vad är det för fel på att gå i takt med , , , , och de andra i norra ? Det är inte vi som försvarar en sjuk sak. 35 (): når oss beskedet att överväger att lägga ned sin fabrik i . 500 personer riskerar att förlora jobbet. Produktionen ska flyttas till . Det handlar om att det är för dyrt att bygga dammsugare i och att konsumenter inte är villiga att köpa dyrare varor bara för att det sitter en svensk flagga på dem. sitter i en rävsax. Vi har å ena sidan inte tillräckligt snabbt rört oss uppför kunskapsförädlingstrappan. Andra ser ut att komma i kapp. Vi har ett kostnadsproblem. I försvinner därför jobben. Vad är regeringens ansvar för det som händer? Vad avser regeringen att göra för att förbättra läge när det gäller att komma uppåt i kunskapsförädlingstrappan och reducera de kostnadsproblem som skapar grund för det vi har hört om i ? 36 Statsminister (): Det finns ett vedertaget sätt att jämföra de medlemsstater som finns inne i Europeiska unionen. Det kallas för Lissabonprocessen. Där tittar man på de saker som pekar på, nämligen hur väl man lyckas utveckla sina länder, inte minst från utgångspunkten kunskap, forskning, ny teknik och öppenhet för nya impulser. I alla de sammanhangen toppar . Det innebär inte att vi kommer att skydda och kunna skydda gamla arbetsplatser. De kommer att, som alltid, genomgå en förändring, och nya växer fram i stället. Jag ser i det sammanhanget egentligen inget problem i den utvecklingen, såvida det inte är så att de som förlorar arbetena inte hittar nya i nya sektorer. är i ett mycket utsatt läge. Den ligger i en del av landet som har drabbats av andra problem. kräver solidaritet, och det ska vi ställa upp med. Vi kan ställa upp just därför att klarar sig lite bättre än andra länder just därför att vi växer lite snabbare och vi tar till oss ny teknik och ny teknologi. 37 (): Jag tolkar det som att statsministern gav beskedet att det här inte är något större problem, en naturlig process. Sådan är kapitalismen. Jag vill varna för den typen av attityder. Jag tror inte att jobb ersätts lika snabbt som påstår och att det går att åtgärda de kostnadsproblem som man bland annat upplever i . gömmer sig bakom EU-dokument. Jag reser runt i , och jag hör många företagare som talar om detta. Det finns nog anledning att ta detta på lite större allvar. Jag såg att ska träffa ledningen för . Här förskräcker en del gamla socialdemokratiska spår. Man börjar prata om företagets ansvar för region och för anställda. Det verkar aldrig vara så att det politiska ansvaret finns när jobben försvinner. Gör inte som och och börja tala om bojkott av aktier och produkter. Lyssna till de problem som svenska företag har så att jobben kan behållas i . 38 Statsminister (): Vi kommer säkert också att använda dammsugare. Det kan jag försäkra om. Det är inget som helst fel att ställa krav på . Det har vi gjort när har genomfört förändringar. har konstruktivt bidragit till att hitta nya arbetstillfällen och kompetensutveckla befintlig personal. Jag blir lite skrämd när jag hör attityd till en strukturförändring. Jag är den första att skriva under på att gamla jobb försvinner, att nya skapas och att vi måste hjälpa människor i det läget. Men att vara rädd för den processen, att bita sig fast vid det gamla och inte se det nya som växer fram och tro att det handlar om en kostnadsfråga är att vända bort blicken från det väsentliga. Det väsentliga är nämligen att kompetensutveckla personal, att satsa på forskning och utveckling, att satsa på intressant och spännande design och miljövänlig teknik. Där ligger framtiden. Där ska vi vara med tillsammans med och andra företag som vill satsa på detta. Sedan ska vi stötta de människor som kommer i kläm. Tro inte för att vi flyr bort från verkligheten! Det är tvärtom. Vi ska möta den och också påverka den. 39 (): Jag vill fullfölja den fråga som hade uppe, som rörde arbetskraftsinvandring, som vi behöver i . Om man ser några problem med det är den rätta vägen att ändra regler, så att det gäller alla och inte diskriminerar några. Där har jag intressant information från . Det står nu klart att den tiotimmarsregel som det har talats så mycket om kommer att komma upp i ett utskott . Man kommer att votera om ett ändringsförslag som skulle göra att den här tiotimmarsregeln kan hanteras på ett bättre sätt. skulle jag vilja ställa en fråga till , som ordförande i det socialdemokratiska partiet: Råder socialdemokraterna i att stödja det här förslaget, som gör att tiotimmarsregeln försvinner? 40 Statsminister (): Jag känner inte till det förslag som nu begär att jag ska ställning till, men om det bara är ett rakt och rent förslag utan några andra krokar vill jag säga att det är klart att det vore bra om den regeln försvann. Jag vill ha heltidsarbete och avtalsenliga löner. Jag vill ha människor som betalar skatt i , som fullt ut deltar när det gäller både förmåner och skyldigheter. Det är dit vi ska komma. För att vi ska vara säkra på att vi kommer dit kan vi, som övriga länder i EU, behöva ha en period då vi ser på utvecklingen, justerar en del i lagstiftningen och ändrar vårt eget regelverk. På så sätt kan vi undvika en del av de problem som vi annars skulle få om vi direkt öppnar upp . Om det här bidrar till detta, så gärna för mig, men jag vill först se förslaget innan jag slutligt binder mig. 41 (): Ja, men det var ett lovande svar. I behandlas just nu ett nytt direktiv som handlar om fri rörlighet. Det handlar om fri rörlighet för arbetskraft, och frågan är: Hur ska arbete definieras? Vi har fört fram att den rimliga definitionen är precis den som nu talar om, nämligen att arbetet ska räcka till ens försörjning. Om man skriver in det i direktivet kommer problemen med tiotimmarsregeln, såvitt jag förstår, i varje fall till stor del att försvinna. Jag tycker att det är det rätta sättet att attackera det här problemet. Vi ska inte diskriminera de nya utan i stället se till att vi gör generella regelförändringar som gäller alla. Är inte det ett rimligare angreppssätt? 42 Statsminister (): Det är också vår hållning, men ska vi göra generella ändringar i regelverk kan det faktiskt behövas lite tid för detta. Det kan behöva utredas, remissbehandlas och lagstiftas. Det görs inte i en handvändning. Det här är mycket mer komplicerat. Man kan inte bara tro att en ändring i ett direktiv i på en gång skulle lösa våra problem. Det kan finnas andra saker som kvarstår efter detta. Hur ser man exempelvis på en naturalöneförmån? Är det en betalning som är gångbar? Ska det vara någonting som ger rätt till inträde i stora delar av vårt trygghetssystem? Och hur hanteras de människor som tvingas arbeta mot ersättning in natura? Vill vi ha det så? Om sedan arbetstiden är eller är i och för sig viktigt, men i det här sammanhanget är det inte avgörande. Vi följer det här, och vi försöker påverka det. Men jag måste säga att det är en mycket märklig situation om ensamt skulle ta det här steget och alla andra i folkpartistiska, centerpartistiska, kristdemokratiska, konservativa och allt de nu är kommer fram till slutsatsen att vi bör ha av övergång innan vi slutligt öppnar upp. Vi bör nog göra precis på samma sätt som andra och inte söka konflikt om detta. 43 (): Eftersom det här är min sista frågestund som partiledare vill jag passa på att ställa en fråga direkt från hjärtat och utan några självklara partipolitiska intressen. var jag på besök i irakiska , i den autonoma zonen, där folket har upprättat ett demokratiskt självstyre. Det är en spirande demokrati som man väldigt gärna vill se fortsätta. Kravet från det kurdiska parlamentet, partierna och folket i irakiska är en självstyrande federation inom gränser. Den har på många sätt stött kurderna under den demokratiska process som pågår. Jag skulle därför vilja veta hur den ställer sig till kravet från befolkningen i irakiska på en federation inom gränser. 44 Statsminister (): Först vill jag tacka för som partiledare. Om det är någon fråga som ska avsluta med så är det den här frågan. Det är ett stort engagemang som du har visat, och jag har stor respekt för dina kunskaper och din vilja. , , hela grannskapet, FN:s roll, ny författning och världspolitik är några rubriker som kommer upp i mitt tänkande när jag försöker att svara på den här frågan. Vi ska göra vad vi kan för att stötta kurderna och deras intressen, men det ska också ske på ett sådant sätt att det hålls inom folkrättens ramar och bidrar till en utveckling där kan hålla samman och få ett legitimt styre med stöttning av hela det irakiska folket. Jag säger detta därför att lösning måste ses i det stora sammanhanget av långsiktiga lösning. Där vill vi vara med och vara konstruktiva. 45 (): Jag tycker att det låter alldeles utmärkt att nu säger att man ska fortsätta att stötta kurderna i deras kamp för en demokrati, vilket jag inte har tvivlat på, måste jag säga. Det är, som jag sade tidigare, en demokrati som precis har börjat, men det är också en demokrati mitt i en väldigt orolig region. Hela världen har därför att tjäna på att värna den demokrati som finns. Självklart ska det ske inom folkrättens ramar, och det gör också en federation. Om det kravet skulle gå igenom kommer det alltså självklart att ligga inom folkrättens ramar. Det är också bra att statsministern säger att man på alla sätt ska stötta kurderna. Det har ju nu antagits en biståndsstrategi på Sida för just det här området. Vad som skulle behövas är ett beslut om att detta påskyndas, för det är nu man behöver stöd i regionen. 46 Statsminister (): Jag tror inte att jag behöver problematisera det här ytterligare. Jag har ingen anledning att söka sak med i frågan. Det är dock komplicerat, och innan en federation är på plats ska också övriga medborgare i gilla en sådan tanke och ge stöd åt en sådan utveckling. Vi kan hjälpa till i opinionsbildningen. Vi kan vara konstruktiva när det gäller FN:s ansträngningar att få till stånd en demokratisk utveckling i . Där finns vi, och där ska vi vara, och där är vi engagerade. Jag hoppas kunna jobba vidare tillsammans med också i denna fråga, även när vi nu skiljs som partiledare efter en alldeles . Tack, ska du ha! 47 (): Många människor som jag möter känner en oro på ett antal punkter över utvecklingen i vårt land. Man oroas över den grova brottsligheten. Man ser hur välbeställda människor skor sig på andras bekostnad. Man konstaterar att svartjobb, mutor, skattefusk och annan form av egoism tycks breda ut sig. Genom lagstiftning och andra beslut kan vi förstås påverka samhällsutvecklingen, men allt ska det inte lagstiftas om. Allt kan vi inte lagstifta om, utan det handlar om attityder, värderingar och etiska principer, som dessutom är långsiktigt verksamma. Statsministern har vid tidigare frågestunder haft en positiv attityd till förslaget om en värdekommission, inte för att lösa alla problem men för att initiera ett brett samtal omkring värdefrågor i vid mening. Vid en frågestund sade statsministern att han behövde lite tid för reflexion. Jag undrar om statsministern har några tankar att delge kammaren i detta ämne. 48 Statsminister (): Det är en händelse som ser ut som en tanke att jag kramar om en avgående partiledare och sen ((): no more! Ligg lågt!) har vi nästa på väg in. Det här är stora fråga. Företrädaren, åtminstone i talarstolen här, , har drivit den. Jag har fortfarande inte slutgiltigt satt ned foten. Jag är lockad av tanken. ser vi att det norska exemplet inte är alldeles uppmuntrande. Det har inte hänt så väldigt mycket i det norska samhället efter den stora värdekommissionen. Det innebär inte att det är nej. Jag känner precis samma oro som . Vi kan uttrycka oro. Vi kan tala om krav på familjerna, skolan och oss själva som vuxna. Men det krävs också en del samhälleliga insatser. Vid partiledardebatten talade jag om vikten av att föra över resurser från de neddragningar av försvaret som vi ska göra till exempelvis polis, mentalvården, psykiatrin, ungdomsgårdarna och inte minst missbrukarvården. Det är sådant som rimligen ger ett bättre samhällsklimat. eller inte, det vore kanske bra om jag fick ge svar på den frågan direkt till eftersom han ställde den först. 49 (): Jag förnekar självfallet inte att det behövs resurser, budgetmedel och lagstiftning på många områden för att komma till rätta med de bekymmer som jag nämnde tidigare. Men vi kan inte reglera allting och ska inte reglera allting politiskt. Väldigt mycket handlar om vilka värderingar som bär upp oss i vårt dagliga liv. Det finns naturligtvis ingen enkel lösning som tar itu med de här bekymren. Men vi har velat belysa värdet av samtal, reflexion och begrundan kring vilka värden och värderingar som bör styra samspelet människor emellan. Precis på samma sätt som vi när vi spelar fotboll bör vara hyggligt överens om vilka regler som gäller bör vi i samspelet människor emellan också vara överens om vad som är hyggligt rätt och fel. Tillit, hederlighet och moral är viktiga begrepp i det här sammanhanget. Vi kommer att fortsätta att framhärda i den här frågan. Det finns ingen enkel lösning, som sagt, men vi tror att ett brett och öppet samtal skulle ha ett betydande värde i det samhällsklimat vi lever i. 50 Statsminister (): Jag utesluter självklart inte det. Frågan är om vi behöver skapa ett särskilt organ eller om vi kan ställa krav på oss själva som vuxna, samhällsmedborgare, lärare, idrottsledare, socialarbetare, opinionsbildare, föräldrar och goda vänner. Det finns en liten flykt bort från det självklara ansvar vi alla ska ta som vuxna, en flykt bort som består i att vi skapar nya institutioner och former för att föra det samtal som egentligen redan nu är självklart att föra. Den lilla varningen vill jag lyfta ett finger för. I övrigt ska jag inte på något sätt föregripa någon kommande nominering i något parti. Visst skulle det vara roligt att få svara på den här frågan. Jag ser fram emot det. 51 (): har det varit väldigt mycket diskussioner i medierna kring ett uttalande som vår kung gjorde under sitt statsbesök i . Jag tycker att en del har dragit väl höga växlar på det. Det har nästan låtit på en del som att det här skulle orsaka att man ska avskaffa monarkin helst och byta statsskick. Personligen är jag måttligt entusiastisk för monarkin och skulle kunna tänka mig att man avvecklade den. Men jag tycker egentligen att den mest intressanta frågan i det här sammanhanget, och som inte riktigt har fått sitt svar i de samtal som har refererats mellan kungen och statsministern , är att de uttalanden som har gjorts har utnyttjats av diktaturen i för att legitimera sig själv och sitt eget statsskick. Det tycker jag är väldigt allvarligt. Jag skulle gärna vilja se hur statsministern ser på det faktumet i det här sammanhanget. 52 Statsminister (): Det är väldigt viktigt att det inte råder någon osäkerhet omkring synen på grundläggande mänskliga rättigheter och demokrati, uttryckt av statschefen eller av riksdag och regering. Vi har samma uppfattning och samma inriktning. Kungen understryker det i det skriftliga uttalande han har gjort. Det är alltid en risk när man besöker stater som har en annan typ av politisk kultur att yttranden som fälls används i internt propagandasyfte. Det sker och kommer att ske också . Det är då desto viktigare att man klargör hur det ligger till. Jag tycker att vi har fått ett sådant klargörande . Jag känner mig naturligtvis väldigt trygg med detta klargörande. 53 (): Jag är naturligtvis också glad över att kungen har tydliggjort att han stöder demokratiska fri- och rättigheter. Det har inte varit det jag har varit tveksam om i det här sammanhanget. Det här uttalandet har heller inte någon betydelse för min syn på huruvida monarkin är tidsenlig eller inte. Det är ändå en fråga som är viktig att diskutera. Hur hanterar man statsbesök i diktaturer där varje uttalande man gör riskerar att tolkas som eller misstolkas som, vilket man menar i det här fallet ett stöd för den staten och dess styrelseskick? Det är naturligtvis särskilt allvarligt när det gäller stater som begår brott mot mänskliga rättigheter och har utsatts för kritik. Finns det någon anledning, tycker statsministern, att ha någon förnyad diskussion kring det här, kanske partierna gemensamt och kungen, för att se hur vi kan hantera det så att vi inte riskerar att hamna i en sådan situation en gång till? Jag tycker att det är en väldigt viktig fråga hur vi hanterar sådana här saker när vi accepterar att man gör statsbesök i diktaturer, vilket jag inte har något emot att man gör. Man bör även besöka dessa, diskutera demokrati och förklara varför vi i vårt land tycker att det är viktigt. 54 Statsminister (): Det sista tror jag är centralt. Det vill jag understryka. Vi söker naturligtvis också umgänge med stater som vi inte har samma synsätt som. Det är också i akt och mening att föra fram vår uppfattning, tala om vad vi står för och vad vi tycker är en rimlig utveckling. Då ska den naturligtvis föras fram med klarhet och utan tvekan. Jag tror inte att det som har inträffat är av ett sådant slag att vi har anledning att i grunden ompröva något i våra arbetsmetoder eller vårt sätt att förbereda oss. Det är inte där det ligger. Det händer ibland att uttalanden inte blir korrekt uppfattade eller att man uttrycker sig på ett sådant sätt vi kan bara gå till oss själva i denna kammare att det ibland är tveksamt vad vi egentligen har menat. Då lägger man det till rätta. Sedan går man vidare efter att ha klargjort vad som gäller. Det är väl det som har inträffat . Jag tror att med det bakom oss ska vi inte dra vidare slutsatser än att vi kommer att fortsätta att hävda den svenska linjen om demokrati, skydd för mänskliga rättigheter och öppenhet. Punktskatter och gränshandel i 55 (): Min fråga handlar om punktskatter och gränshandel uppe i . Åtminstone tre varuområden har speciella punktskatter. Det gäller tobak, alkohol och mineraloljor. Men regelverket för införsel av dessa varor är olika. Införsel av dieselolja och villaolja begränsas betydligt hårdare och beskattas hårdare än införseln av tobak och alkohol. Exempelvis är det tillåtet att föra in alkoholhaltiga drycker till landet utan någon punktskatt, jämfört med maximalt dieselolja. Varför denna enorma skillnad? Och talar jag om diesel av miljöklass 1, det vill säga inte den svavelhaltiga dieseln. Varför denna skillnad? 56 Statsminister (): Jag höll på att säga att det kanske beror på vad man ska använda den till. När jag tänker efter är dock det svaret kanske inte så lyckat, så det avstår jag från. Vad det handlar om är naturligtvis kontrollfrågan. Det går trots allt på ett rimligt sätt att kontrollera dieseln, och det görs framgångsrikt. Man jagar den typ av brott som det handlar om. Vad sedan gäller alkoholen har vi ju ett europeiskt regelverk som börjar gälla också i norra . Där har vi inte lagbekymmer av samma slag, utan det är ett legitimt sätt att föra varor över gränsen. Jag önskar att det inte vore så, för det är ingen bra utveckling. Från regeringens sida ska vi göra vad vi kan för att framför allt de som för varor över gränsen i syfte att sedan föra dem vidare kommersiellt får uppleva samma typ av granskning och kontroll som de får som exempelvis transporterar diesel över gränsen. Det är ingen glädje i att se denna tobaks- och alkoholimport växa på det sätt som sker. Det är ett socialt bekymmer. 57 (): har statsministern besökt inland. Bland annat besökte han biltestverksamheten i . Den verksamheten bygger liksom många andra näringar på de naturliga förutsättningar och naturtillgångar som finns i inland. Vi har skogen, malmen, vattnet och naturvärdena och också kylan, snön och isen. Allt detta kan utvecklas. I partiledardebatten talade statsministern om särskilda satsningar på , i och på den . Som norrländsk inlandsbo har jag svårt att förstå detta. När det gäller är det framför allt inland, oberoende av länstillhörighet, som behöver insatser för att utveckla och tillvarata de trots allt goda förutsättningar som finns. Låt mig bara nämna potentialen inom gruvverksamheten. Min fråga till statsministern blir då: Varför inte göra särskilda insatser i hela inland i stället för att knyta insatserna till ett visst län? 58 Statsminister (): Det kan man mycket väl göra. Om funderar på hur han ställer frågan inser han att svaret ligger redan där. Vi talar ju om , och det är inte länsanknutet. Den går över flera län. Sedan har vi en situation i just som är av det slaget att vi har lätt att hålla ihop en samordnad satsning och vill göra det på detta sätt. Det beror inte på att är i kris, för det är inte sant. Tvärtom har vi just nu en situation med väldigt goda möjligheter. Vår strävan är att inför en uppåtgående konjunktur ge lite extra skjuts och lite extra fart. Det innebär självklart inte att vi slutar med politik i övriga delar av inland. Det kommer också åtgärder där i olika sammanhang, och dem får vi säkert anledning att presentera. 59 (): I går bildades ett nytt parti inför EU-parlamentsvalet . Detta nya parti ska precis som vara ett alternativ för dem som vill rulla tillbaka EU:s makt, vill stoppa framväxten av en EU-stat och tycker att svenskarna likt andra folk i ska ha rätt att rösta om den nya EU-konstitutionen. ser fram emot att ta fajten med dem i dessa frågor och mot dem i andra frågor inför EU-parlamentsvalet. Jag har dock en fråga till statsministern utifrån bildandet av Junilistan, som partiet kallas. Kanske borde det snarare ha hetat Septemberlistan. Dess grogrund är ju det faktum att väldigt många känner besvikelse utifrån folkomröstningen över hur nej-segern inte har tagits till vara i politiken, hur den inte har lett till en mer EU-kritisk politik, hur den inte har lett till en folkomröstning om EU-konstitutionen och så vidare.