prot · GS0936 · 2004-11-24 00:00:00 — För det är samma retorik fast inom olika fält. Jag tror att vi ska vara lite försiktiga med att använda oss av väldigt illa underbyggda så kallade undersökningar. Jag tror, precis som säger, att finns det en undersökning med den basen är det den man faktiskt ska titta på. Det är naturligtvis intressant att höra att man tror att kreditgivningen till företag nu har försämrats. Jag har haft den här frågan uppe en gång förut här i . Jag var själv med i ett sammanhang för fyra , långt innan de här tankarna över huvud taget lanserades. Det var två företag som skulle köpa en fastighet utanför , en persienntillverkare och en vitvaruhandlare. De skulle köpa fastigheten. Till en början skulle det säljande företaget ha 1,2 miljoner för den. Därefter var det nere i 800 000. Sedan var det här företaget på väg i konkurs. I samband med detta hade företagets fastighet ett värde på ja, de begärde 425 000. Det ena företaget var nystartat med en otroligt bra kundstock. Det gällde persienntillverkning. Det andra hade aldrig visat några röda siffror. Det hade ett bra bokslut och en stark balansräkning. De gick till en av de stora bankerna, SE-banken, och frågade om de kunde få låna pengar, 425 000, alltså två företag, för att köpa denna fastighet. Vad fick de för svar? Nej, det är inte intressant för oss. Den fastigheten har inget marknadsvärde. Det hade ingen betydelse hur mycket de hade i sin balansräkning, hur stort varulager som fanns i vitvaruföretaget och vilket kundreskontra som fanns i persienntillverkaren. Det var inte aktuellt. Det var bara det att då hade de redan börjat anpassa sig efter andra regler gällande vilka de skulle låna ut pengar till. Det här är något som sker och som kommer att ske ännu mer. Den dag kraven i 2-reglerna går igenom fullt ut kommer det att stramas upp ytterligare. Och bankerna kommer naturligtvis att skylla på oss politiker för att vi genomför förändringar i förmånsrätten. Men det är inte detta det handlar om. Bankerna har alltså en skyldighet att kontrollera och ställa säkerheter inte mot en balansräkning utan mot förmågan att återbetala ett lån, det vill säga mot resultaträkningen. Det är det som har diskuterats i . Man har inte skrivit in det, men det är den diskussionen som förs, och det är den ambitionen som bankerna ska ha. Det är helt rätt tycker jag. Förmågan att återbetala lånet är det som ska gälla. För vad gör man annars? Jag var nedkallad till företagarna i som inledde med att säga att de har en annan uppfattning än företagarna i när det gäller förmånsrättsordningen. De hade plockat med sig en möbelföretagare. Jag frågade naturligtvis hur balansräkningen såg ut. Man sade då att 2003 var ett väldigt tufft år. Det blev en förlust på grund av att man sålde ett företag. Jag undrade om det var därför som banken tog kontakt. Och det var det naturligtvis. När jag frågade vad det handlade om sade man att det handlade om en checkräkningskredit på 3 miljoner som banken hade börjat diskutera. Och i princip sade företaget till banken att ta nycklarna. Men vad ska banken göra? Inte vill den driva ett företag. Sedan visade det sig att företaget inte drabbades eftersom det inte blev problem. Det var den företagaren som man hade plockat dit och som man skulle visa var utsatt. Men å andra sidan kände han andra som var drabbade. Men jag har varit ute vid ett flertal tillfällen och försökt hitta de företag som är direkt drabbade. När jag frågade företagaren hur mycket fastigheterna var värderade till sade han att han hyr fastigheten. Och när jag frågade hur mycket inventarierna var värda sade han att de var värda några miljoner. När jag frågade hur mycket de skulle vara värda vid ett likvidationsförfarande, alltså vid en konkurs, sade han att det handlade om några hundra tusen. Då ska ni försöka få mig att tro att banken bryr sig om ifall de får eller av 100 000 eller 200 000 när det handlar om en checkräkningskredit på 3 miljoner. Man måste alltså gå in och analysera balansräkningarna. Vad är de värda vid ett likvidationstillfälle, konkurstillfälle? Därför är den här diskussionen mycket överdriven. Den handlar om någonting helt annat, nämligen att bankerna har intecknat säkerheter som inte finns. Sedan har de upptäckt att de inte kan jobba på det sättet längre, och så passar de på ett tillfälle. När 2-reglerna slår igenom totalt, vad ska de då skylla på? De börjar ju redan nu anpassa sig efter de regler som kommer. Och det är inte något som vi beslutar här i , utan det är EU-lagstiftning. Då anpassar de sig . Jag förnekar inte att det finns ett litet antal företag som har drabbats av detta. Men kom inte och påstå att det är förmånsrättsordningen som är det intressanta. Dessutom ska man vara medveten om att skatteprivilegiet var en väldigt viktig del. Om det togs bort skulle också bankernas förmånsrätt minskas. Det var hela detta som var en uppgörelse i kommittén. I konsekvensens namn skulle man då gå tillbaka och återinföra skatteprivilegiet. Och vad säger då alla leverantörer? Det finns kreditgivare till företag . Det är dels leverantörer, dels banker. Men varför ska vi värna bankerna så till den milda grad, och varför ska som enda land behålla en lagstiftning som inget annat land har? Jag kan också säga att vad som håller på att hända , framför allt i eftersom det finns en geografisk närhet, är att börjar ta marknadsandelar. Den vet hur man behandlar den här problematiken. Jag ska ta upp en annan sak som är väldigt intressant. Vilken bank är utsedd till årets bank? Jo, det är därför att den har nya sätt att fixa krediter. Sedan finns det en annan sak som är väldigt viktig i detta sammanhang och som också kommittén betonade och som bör betonas än mer, och det är riskkapitalförsörjningen generellt. Det är ett problem att vi inte har några statliga kreditgarantier eller kreditgarantier genom kreditgarantiföreningar. Man kan lösa detta på ganska enkla sätt genom att utnyttja de kreditgarantiföreningar som finns, och med en viss statlig insats kan man se till att existerande strukturer gör att vi ökar riskkapitalförsörjningen på ett ganska finurligt sätt. Det är detta som vi ska börja jobba med. Tro inte att riskkapitalet påverkas i någon större utsträckning av den förändring som sker i förmånsrättsordningen. Det ska bli väldigt intressant, och jag välkomnar det. Det var väl också därför som man från början tog in i betänkandet att detta naturligtvis ska utvärderas. Om det nu skulle visa sig att ITPS kommer fram till att detta inte har inneburit någonting, så är det inte förmånsrättsordningen som har orsakat detta, utan det är andra saker. Vad ska man då komma med från sida och så vidare? Vad finns det då att hämta annat än att springa den här populistiska vägen? Utan några egentliga belägg har man alltså fallit för en opinion som har börjat i en viss landsända i och på väldigt svaga grunder, skulle jag vilja säga. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 132 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 3. Jag tycker att och andra har beskrivit det hela så bra. Jag tycker därför inte att det behövs fler beskrivningar av varför, utan det räcker med bifall till reservationerna 2 och 3. När det gäller reservation 1 uppfattade jag det som sade här som att vi har fått ett löfte om att det ska finnas ett resultat där man uppskattar hur detta slår för småföretagen. Det ska finnas för att vi ska kunna vidta åtgärder i budgetarbetet om det visar sig att det är problem. Om jag har uppfattat rätt behöver jag inte yrka bifall till reservation 1. Men jag skulle gärna vilja få veta om detta är rätt. Jag tycker att det är viktigt att vi kan åtgärda detta vid budgetförhandlingarna om det visar sig att det finns problem. Frågan om den nya förmånsrättslagen tycker jag har hanterats på ett märkligt och upprörande sätt. Det finns faktiskt en riksdagsmajoritet för att skjuta upp det andra steget av reformen till 2007, det vill säga att äldre krediter går under den nya lagen där banken får ut i stället för av sina fordringar vid konkurs. Det finns en riksdagsmajoritet för att skjuta upp del två. Men Socialdemokraterna och Vänstern tricksar och hindrar faktiskt demokratin från att verka. Det som man har gjort när man har överfört detta från lagutskottet till finansutskottet tycker jag är upprörande. I finansutskottet åstadkommer man en lösning som gör att majoriteten inte får igenom sin åsikt. Som bekant har Socialdemokraterna, ett budgetsamarbete. Trots detta ansåg inte Socialdemokraterna och Vänstern att den här frågan var en budgetfråga när lagen infördes. Då är det inte en budgetfråga nu heller. Det blir inte en budgetfråga bara därför att Socialdemokraterna inte får sin vilja igenom. Dessutom har den här saken fått beklämmande proportioner. För att spara 200 miljoner för staten drar man bort säkerheter på 50 miljarder från företagen. Och bankernas ändrade hantering med factoring och leasing medför att leverantörerna inte får nämnvärt mer vid konkurser. Vinsten av reformen blir liten, men skadan riskerar att bli gigantisk. 133 () replik: sade att det är upprörande att Socialdemokraterna och inte låter demokratin få agera i den här frågan. Men det är faktiskt som inte ställer upp på att splittra budgeten i finansutskottet så att vi får majoritet för reservation 1. Det är ju och hennes parti som ser till att inte demokratin får agera fullt ut och vågar ta steget och splittra budgeten i finansutskottet. Det tycker jag är märkligt, och jag tycker att det uppseendeväckande, måste jag säga. God ton i sammanhanget är ju ändå att inte stå och skylla på andra partier när man själv är orsak till att det här inte går igenom. Det är ju faktiskt det ni är. Sedan tycker jag naturligtvis att både Socialdemokraterna och skulle agera och ställa upp på reservation 1, men stå inte i talarstolen i riksdag och säg att det är ett hot mot demokratin att de inte accepterar den. Det är ju ni som är ett hot mot demokratin. Om vi har majoritet för uppfattningen i reservation 1 så är det ju ni som ska bifalla den här , och då får vi igenom det här. Värre än så är det ju inte. Det är det som jag tycker är märkligt. Vad säger om detta? 134 () replik: blir jag lite förvirrad här. Reservation 1 handlar ju om en utvärdering av den här lagen. har Socialdemokraterna alltså gått med på att utvärderingen ska påskyndas så att vi har möjlighet att ta ställning till frågan i nästa budgetberedning och så att vi kan göra något åt detta om det visar sig behövas. Vad är problemet? 135 () replik: blir jag fundersam! Har Socialdemokraterna ansett att den här utvärderingen ska vara fulländad så att vi kan ta hänsyn till budgeten? Det har inte jag hört. Vi har yrkat att vi vill ha en underhandsrapport , och det är vi överens om. Men Socialdemokraterna har ju inte gått med på att vi ska få en rapport från utvärderingen. Det var ju därför vi ville skjuta på ikraftträdandet av andra delen till : Vi ville ha utvärderingen. säger du, , att ni också ville ha den här utvärderingen och skjuta på det här till . Det är enligt min uppfattning som inte agerar enligt sin egen uppfattning i finansutskottet, annars skulle vi ha majoritet för att vi fick för att följa utvärderingen. 136 () replik: gjorde allt vad som var möjligt för att få till stånd den här lösningen att vi skulle skjuta upp steg 2 till 2007, men det var inte möjligt att få igenom det i finansutskottet. Däremot löste man alltså frågan med utvärderingen på ett sätt som innebär att utvärderingen ska ge resultat senast tidig höst, men som jag har förstått det nu på Socialdemokraterna här faktiskt , på ett sådant sätt att man ser vartåt det hela barkar. Visar det sig att det här ger uppenbara problem för småföretagen ska man alltså kunna göra någonting åt det i budgetförhandlingen och till exempel förändra procentsatsen . 137 () replik: Jag reagerade också på det sade när hon deklarerade att hon egentligen instämde i reservation 1. Min reaktion blev då att jag begärde ordet för att uppmana att instämma här. Då blir det ju en majoritet för förslaget, och vi kan få fram en delrapport. Jag vet ju att har värnat om just det här att inte försämra vad gäller kapitalförsörjning till småföretag. Här har man då en möjlighet att verkligen se till att återrapporteringen kommer snabbt. Jag vill också tillägga att vi från sida naturligtvis tillstyrker reservationerna, och jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2 och 3. 138 () replik: Det här blir ju lite lustigt. Jag vill att Socialdemokraterna verkligen talar om ifall jag har missuppfattat vad det är de har sagt. Jag har uppfattat det så att Socialdemokraterna har deklarerat här i talarstolen att utvärderingen ska ske mycket snabbt och att den ska vara färdig i vår. Av det jag har hört från finansutskottet är det så för att utvärderingen ska kunna ge bra signaler om vilka problem det här kan medföra för småföretagen, och blir det problem ska man alltså ändra lagstiftningen till det kommande årsskiftet. Så har jag uppfattat överenskommelsen i finansutskottet, och jag tycker att jag har fått det bekräftat av Socialdemokraterna här. I så fall behövs ju inte reservation 1, för snabbare än kan vi ju knappast åstadkomma den här utvärderingen om vi ska göra den på något vettigt sätt. 139 () replik: Jag vill vara fullständigt säker på det hela. Det var ju utvärderingen skulle göras, men vi borgerliga partier i lagutskottet har ju faktiskt föreslagit att den skulle tas fram till . Av den anledningen finns det ju faktiskt en deadline. 140 () replik: Jag väljer nu den här gången att tro Socialdemokraterna på deras ord. Vi får väl se om det är förståndigt eller inte. Det kan vi tala om . 141 PER () replik: Jag skulle vilja fråga : Vad innebär det om man bifaller till exempel reservation 2? Jag skulle också vilja fråga om en annan sak. ansluter sig nu till de övriga bankkramarpartierna som vill se till att bankerna ska garanteras utdelning på leverantörernas bekostnad. Jag trodde att de som gillade småföretag också var intresserade av att se till att leverantörerna fick någon form av utdelning. Beträffande 2-reglerna: Är det inte så att bankerna använder förmånsrättslagen för att lyfta fram de här frågorna, och egentligen handlar det om 2-reglerna. Dessutom: Vad säger om de här företagen som har 23 miljoner i checkräkningskredit, men där vid likvidationstillfället den så kallade säkerhetsmassan är värd kanske ? Menar att för att trygga en checkräkningsgaranti på 23 miljoner har det någon betydelse om man får av 100 000200 000 eller ? Och detta sker då på bekostnad av leverantörerna. Det är sådana frågor som jag tycker att det är väldigt viktigt att få svar på från just . 142 () replik: Jag ber så mycket om ursäkt, men jag hann inte skriva ned alla Per frågor. Beträffande leverantörerna är det ju så att bankerna hittar vägar att kringgå den här nya lagstiftningen. De arbetar till exempel nu med factoring och leasing så att företagen faktiskt vid en konkurs inte har det kapital som de annars skulle ha haft, vilket innebär att leverantörerna ändå inte får utdelning. Bankerna ser nog till att få sitt i alla fall, men leverantörerna kommer inte att vinna på det här. De som förlorar på det här i stället är småföretagen, som förlorar 50 miljarder i säkerheter. 143 PER () replik: Det där är ju en myt, en sägen som över huvud taget inte finns belagd någonstans. Jag säger det återigen: Vad är säkerhetsmassan egentligen i ett företag som har en checkräkningskredit på och så har banken tagit en inteckning på det, men vid likvidationstillfället, konkurstillfället, har denna massa sjunkit till 100 000200 000? Menar att bankerna bryr sig om de får eller av dessa 100 000 eller 200 000 för en checkräkningskredit på 3 miljoner? Men det var inte det som var den huvudsakliga frågan. Den huvudsakliga frågan just nu är vad det enligt innebär att man bifaller reservation 2. Det ställer nämligen en hel del på ända när det gäller vissa saker, det vill säga vilket datum som ska gälla. Är det rimligt att man biträder en reservation som innebär att man tvingas se till att genomföra konkurser före ? Det är det som det hela innebär. Hur man ska tolka detta står tämligen klart efter den diskussion som och de borgerliga hade. ser till att man försätter dessa företag i konkurs så fort som möjligt under det här året, i stället för att avvakta och se om det finns en möjlighet att driva dem vidare . Det är precis det som nu håller på att driva fram. 144 () replik: Det finns givetvis inget som helst krav på att försätta företag i konkurs . Det är ett ganska konstigt påstående. Däremot är det så att om vi stöder det här kommer företagarna att vid konkurs få en mycket svårare situation. Om bankerna bara får ut kommer företagarnas borgen att i mycket större utsträckning ryka. 145 () replik: Jag vill bara för sakens skull säga till att vi har en uppgörelse i finansutskottet mellan , och , och den gäller. 146 () replik: Tack för det. Det innebär att jag inte behöver yrka bifall till reservation 1. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Punkt 1 (Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken [avsnitten 1 och 2.12.3]) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 161 för utskottet 122 för res. 1 1 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 25 v, 15 mp För res. 1: 46 m, 34 fp, 28 kd, 14 c Avstod: 1 fp Frånvarande: 23 s, 9 m, 13 fp, 5 kd, 5 v, 8 c, 2 mp () amälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 4 (Beslut om ramar för budgeten 2005 [avsnitten 4 och 5 exkl. 5.13]) 1. utskottet 2. res. 5 (m) 3. res. 6 (fp) 4. res. 7 (kd) 5. res. 8 (c) Kammaren fastställde med acklamation res. 7 som kontraproposition i en förberedande votering. Förberedande votering 1: 38 för res. 6 29 för res. 7 221 avstod 61 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 48 för res. 5 37 för res. 6 204 avstod 60 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 163 för utskottet 46 för res. 5 80 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 25 v, 15 mp För res. 5: 46 m Avstod: 37 fp, 29 kd, 14 c Frånvarande: 21 s, 9 m, 11 fp, 4 kd, 5 v, 8 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU9 Offentlig upphandling Punkt 1 (Nya EG-direktiv om offentlig upphandling) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) Förberedande votering: 47 för res. 1 37 för res. 2 204 avstod 61 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 163 för utskottet 46 för res. 1 80 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 25 v, 15 mp För res. 1: 46 m Avstod: 37 fp, 29 kd, 14 c Frånvarande: 21 s, 9 m, 11 fp, 4 kd, 5 v, 8 c, 2 mp Punkt 2 (Upphandlingsfrågor som bereds inom ) 1. utskottet 2. res. 5 (m, fp, kd, c) Votering: 163 för utskottet 123 för res. 5 1 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 1 m, 25 v, 15 mp För res. 5: 45 m, 37 fp, 28 kd, 13 c Avstod: 1 kd Frånvarande: 22 s, 9 m, 11 fp, 4 kd, 5 v, 9 c, 2 mp Punkt 3 (Övriga upphandlingsfrågor) 1. utskottet 2. res. 8 (kd) Votering: 162 för utskottet 27 för res. 8 98 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 25 v, 15 mp För res. 8: 27 kd Avstod: 46 m, 37 fp, 1 kd, 14 c Frånvarande: 22 s, 9 m, 11 fp, 5 kd, 5 v, 8 c, 2 mp FiU11 Tilläggsbudget 2 för Kammaren biföll utskottets förslag. SkU7 Kontroll av postförsändelser Kammaren biföll utskottets förslag. SkU11 Ändringar i reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU12 Skatteavtal mellan och m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. LU11 Vissa frågor rörande reform av förmånsrättslagstiftningen Punkt 1 (Utvärdering av reform) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 148 för utskottet 128 för res. 1 13 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 25 v För res. 1: 46 m, 37 fp, 29 kd, 14 c, 2 mp Avstod: 13 mp Frånvarande: 21 s, 9 m, 11 fp, 4 kd, 5 v, 8 c, 2 mp Punkt 2 (Ändringar i övergångsbestämmelserna) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd, c) Votering: 148 för utskottet 140 för res. 2 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 25 v, 1 mp För res. 2: 46 m, 37 fp, 29 kd, 14 c, 14 mp Frånvarande: 22 s, 9 m, 11 fp, 4 kd, 5 v, 8 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Ytterligare övergångsbestämmelser) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, c) Votering: 177 för utskottet 111 för res. 3 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 29 kd, 25 v För res. 3: 45 m, 37 fp, 14 c, 15 mp Frånvarande: 21 s, 10 m, 11 fp, 4 kd, 5 v, 8 c, 2 mp Punkt 4 (Utredning om samlat insolvensförfarande) 1. utskottet 2. res. 4 (kd) Votering: 254 för utskottet 31 för res. 4 2 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 46 m, 37 fp, 25 v, 14 c, 11 mp För res. 4: 29 kd, 2 mp Avstod: 2 mp Frånvarande: 23 s, 9 m, 11 fp, 4 kd, 5 v, 8 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Anmäldes och bordlades Framställningar 2004/05:RRS6 styrelses framställning angående tillsyn 2004/05:RRS7 styrelses framställning angående statens stöd till idrottsrörelsen och folkbildningen Motioner med anledning av prop. 2004/05:37 antagande av rådets beslut om införande av ett antal nya funktioner för Schengens informationssystem 2004/05:Ju18 av m.fl. (v) 2004/05:Ju19 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2004/05:39 Kvalitet, dokumentation och anmälningsplikt i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), m.m. 2004/05:So6 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 2004/05:41 Förbättrad kontroll av rättsliga biträdens ersättningsanspråk, m.m. 2004/05:Ju20 av m.fl. (kd) 2004/05:Ju21 av m.fl. (m) 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:200 av ()till jordbruksminister i EU 2004/05:201 av ()till finansminister momsfusk 2004/05:202 av ()till statsrådet 2004/05:203 av ()till statsrådet av sjukförsäkringen Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:423 av ()till näringsminister inom statlig verksamhet 2004/05:424 av ()till socialminister av ålderspension 2004/05:425 av ()till statsrådet för barn till sjukskrivna 2004/05:426 av (m)till statsrådet av Kallax 2004/05:427 av ()till statsrådet av byggnadsarbetare /05:428 av ()till finansminister för hushållstjänster 2004/05:429 av ()till statsrådet för hushållstjänster 2004/05:430 av ()till statsrådet för hushållstjänster 2004/05:431 av ()till statsrådet för hushållstjänster 2004/05:432 av ()till statsrådet Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit