prot · GR0977 · 2004-03-04 00:00:00 — Man skulle i och för sig kunna lösa det genom att inom en bransch kunna göra en tilldelning och utgå från ett riktmärke. Detta var inne på. Men det blir lite konstigt om ensidigt skulle genomföra detta och tilldela svensk stålindustri efter ett riktmärke på ett EU-genomsnitt. Det skulle innebära att någon annan sektor skulle få stå tillbaka. Därför tror jag att det är viktigt att vi arbetar så mycket som möjligt med denna tilldelning efter riktmärken, men framför allt att vi arbetar för att auktionering blir möjlig under nästa period 20082012. Och vill jag passa på att yrka bifall till reservation 6 där just detta tas upp. En annan brist i systemet är att den handlande sektorn omfattar bara av koldioxidutsläppen i . Jag tycker att det är viktigt att vi får ett handelssystem som är så allomfattande som möjligt och som omfattar även transporter och hushåll. Det är först då som man verkligen kan få ett handelssystem där åtgärderna inriktas på det som är billigast och att man får en allokering redan i det första skedet. Det är då som åtgärder kan vidtas så att koldioxidutsläppen minskas på det mest kostnadseffektiva sättet. När det gäller tilldelningen av utsläppsrätter gör ingen annan bedömning än regeringen. Det är också viktigt att man lyfter fram att det görs en uppdelning mellan tilldelningen på befintliga anläggningar och på de nya anläggningarna. Har man en generös tilldelning vad gäller de nya anläggningarna kommer inte diskussionen om konkurrensneutralitet gentemot andra länder inom EU att bli aktuell. Gör jag en effektivisering, en utbyggnad, får jag en tilldelning av nya utsläppsrätter. Sedan måste jag också kommentera inlägg tidigare här. Han lyfter fram jobben just inom den sektor industrisektorn som berörs av handelssystemet. Det är riktigt, och jag har all respekt för det. Men problemet är att helt glömmer bort de jobb som skapas till exempel inom den bransch som tar fram biobränslen. Det gäller då inte bara det som tas ut ur skogen och transporterna utan hela kedjan. biobränsle genererar 650 årsarbeten. Det är alltså en väldigt arbetsintensiv bransch. föreslår i två reservationer dels att man helt ska slopa det nationella klimatmålet, dels att man ska slopa andra styrmedel såsom koldioxidskatten och certifikatshandeln. Har tänkt igenom detta och funderat på vad det egentligen kommer att innebära? Konkret kommer det att innebära att det blir noll styreffekt i klimatpolitiken i . Benen kommer att slås undan för hela bioenergibranschen. Vi har ju diskuterat situationen för svenskt jordbruk. Det finns en väldigt tät koppling mellan jordbruk och skogsbruk. Svenskt skogsbruk står för av den svenska nettoexporten. Då är det viktigt att det finns en lönsamhet i till exempel gallring och röjning. Det är precis det som vill slå undan benen för. Jag vill därför lyfta fram det och be er att fundera en gång till på om ni verkligen har en klok politik i den här delen alltså att helt slopa den svenska klimatpolitiken. 186 () replik: När man lyssnar på kan man kanske få uppfattningen att vi moderater helt vill avskaffa klimatpolitiken. Det har vi inte riktigt sagt. Vi har ställt upp på ratificeringen av och tycker att det är där som de kraftfulla insatserna ska göras, det vill säga på gemensam nivå. Har man gemensamma problem löser man dem bäst på gemensam nivå. Det är lite grann vår idé i de här frågorna. Vi tycker därför att man ska främja det samarbete som finns inom EU för att sedan gå vidare med detta. Jag tycker att det som uppnåtts så här långt är mycket bra. Vidare tycker jag att blandar ihop äpplen och päron. Han säger att det faktum att vi kanske förlorar jobb inom stålindustrin leder till att vi får fler jobb inom biobränslesektorn jag spetsar då lite grann till det som sade. Jag ser inte den kopplingen alltså att vi behandlar till exempel stålbranschen stenhårt så att jobb försvinner där, vilket automatiskt leder till att jobben inom biobränslesektorn ökar. Jag tror att man måste inse att det rör sig om två helt olika saker. Stålbranschens förutsättningar måste stämmas av mot den internationella konkurrensen de som finns utanför hägn. Det faktum att systemet som sådant leder till att man måste köpa utsläppsrätter på en andrahandsmarknad kommer automatiskt att leda till att jobben ökar inom biobränslesektorn och gärna för mig inom kärnkraftsindustrin, vattenkraftsindustrin och så vidare. Jag ser alltså inte den fara som ser. 187 () replik: säger att vi om vi har gemensamma problem ska lösa dem på gemensam nivå. Där är vi helt överens. Vidare är vi helt överens om att vi inte ska förlora jobb inom stålbranschen. Det är just därför som jag lyfte fram den här viktiga delen att dela upp mellan tilldelning till befintlig industri och tilldelning till nya anläggningar. Det är just det som stålbranschen har lyft fram som ett område där man känner oro. Vill de, eller , öka sina marknadsandelar till exempel i mitt hemlän skulle de få lov att köpa nya utsläppsrätter. Som jag påpekade beträffande uppdelningen mellan befintliga och nya anläggningar skulle det innebära att de fick nya utsläppsrätter för den ökade produktion som de kan få om de för övrigt är konkurrenskraftiga. Vad jag lyfte fram är den moderatpolitik som redovisas i nämnda två reservationer. Å ena sidan vill man slopa det nationella klimatmålet. Å andra sidan vill man slopa alla andra styrmedel. Med den tilldelning som föreslår när det gäller utsläppsrätter plus slopande av andra styrmedel kommer effekten av att styra mot biobränslen att helt försvinna. Det är inte nya jobb inom biobränslebranschen som jag här lyfter fram, utan det gäller förlorade jobb. Det tycker jag att och borde fundera en extra gång på. 188 () replik: Jag förstår inte riktigt argumentation. Kanske kan vi ta upp den saken utanför kammaren efter debatten så att jag bättre kan förstå. Detta med slopat nationellt klimatmål har ingenting att göra med den typ av styrmedel som du talade om eller med vilka bränsletyper som används. Det nationella klimatmålet är helt irrelevant för det här området. Vad vi här talar om är en europeisk lösning på ett system. Det nationella klimatmålet anser jag vara en politik som inte riktigt passar in i det här internationella systemet. I beslut står det att det nationella klimatmålet är helt oavhängigt flexibla mekanismer. Därför förstår jag inte riktigt den frågeställningen. Jag vill också passa på att klargöra en sak som jag tycker att missuppfattat när det gäller stålbranschen och de riktmärken som jag efterfrågat. Jag menar inte att vi ska sätta stålbranschens utsläppsnivå efter den europeiska stålbranschens nivå, utan jag menar att vi om vi ska använda detta system ska sätta det efter den svenska nivån. Det handlar alltså om det som den svenska stålbranschen släpper ut. Där ska man hitta ett riktmärke. Det är klart att det hela kan tyckas teoretiskt, för vi har till exempel relativt få masugnar i . Det här är dock ett sätt att sjösätta ett system som sedan kan användas på Europanivå. Det är det som jag vill uppnå. Men för den skull menar jag inte att stålbranschen ska äta upp andra branschers utrymme. Där finns det alltså inga skillnader oss emellan. Det är möjligt att vi får ta den här diskussionen . Du får klargöra det här, för jag ser inte riktigt kopplingen mellan de saker som du nämnde i din replik. 189 () replik: När det gäller stålbranschen och tilldelningen efter riktmärken är vi helt överens. Det är bra att du gjorde det förtydligandet. Jag kan hålla med om att kopplingen till att slopa det nationella klimatmålet kanske inte är direkt tydlig när det gäller förlorade arbetstillfällen och området biobränslen. Ni skriver också att ni vill ta bort elcertifikaten, som ju styr väldigt kraftigt och ger en god lönsamhet till exempel för ett biobränsleeldat kraftvärmeverk. satt ju med i . Tas styrningen i bort när det gäller tillstånd kommer det som ett brev på posten att man kommer att ställa om från biobränsleeldat till fossilt bränsle till exempel eller att den här utvecklingen hindras. 650 årsarbeten är inte fy skam, framför allt inte på landsbygden. Jag tror att vi båda värnar om arbeten där människor skulle kunna bo. 190 (): Jag vill börja med att yrka bifall till miljö- och jordbruksutskottets förslag i betänkande nr 11 och avslag på samtliga reservationer. Klimatproblemet är globalt. Utsläpp av så kallade växthusgaser ger effekter oavsett var utsläppen sker. Därmed är alla utsläppsminskningar lika värdefulla oavsett var de sker. Den nuvarande utsläppstrenden måste brytas, och vi som bor och verkar i industriländerna ska ta vårt ansvar och gå före och minska våra utsläpp avsevärt. När Kyotoprotokollet skrevs var flexibla mekanismer en av möjligheterna att få ned utsläppen av klimatpåverkande ämnen. I begreppet flexibla mekanismer ingår bland annat handel med utsläppsrätter, och detta kommer att införas inom EU-gemenskapen. Jag vill dock påminna om att Kyotoprotokollet fortfarande inte har ratificerats, och detta beror på att den stat som släpper ut allra mest vägrar att skriva under. Bushregimen i vår enda supermakt borde skämmas för att man inte tar klimathotet på allvar. kan man dock skönja en förändrad inställning, och vi är många som hoppas på en förändring. Även måste ta ställning i frågan. Det är oansvarigt att inte ta tag i detta globala problem i ett så stort klimatpåverkande land. Klimatfrågan är en av våra prioriterade miljöfrågor, och därmed känns det extra intressant att nu få i gång ett helt nytt system inom miljöarbetet genom att införa handel med utsläppsrätter. Handeln kommer inledningsvis att endast omfatta en växthusgas, och det är koldioxid. Den kommer också att omfatta en sektor, och det är den energiintensiva industrin, vari mycket av vår basindustri ingår. Det är viktigt att här framhålla att vi bör få med de andra gaserna och även de andra sektorerna, och då tänker jag särskilt på transportsektorn. Det är med tillfredsställelse utskottet noterar att arbete pågår för att detta ska bli möjligt inför handelsperioden 20082012. Detta betänkande behandlar riktlinjer för hur införandet ska ske. Vi kommer under detta år att behandla ytterligare två propositioner i detta ärende innan allt faller på plats. En av delarna i riktlinjerna tar upp hur stora utsläpp som ska ingå i handeln. En bred majoritet ställer sig bakom förslaget som innebär till befintliga anläggningar. Till detta ska läggas de som är till nya anläggningar, ökat kapacitetsutnyttjande och expansion av befintliga anläggningar. I dessa siffror har hänsyn tagits till att det ger de berörda företagen möjlighet till anpassning utan att allvarligt påverka produktions- och konkurrensförutsättningar i det aktuella tidsperspektivet. Det ska dock påpekas att siffrorna är väldigt osäkra, detta för att statistiken är mycket osäker och det pågår en diskussion inom EU om handelssystemets omfattning. Därför vill jag göra kammaren uppmärksam på den stora osäkerhet som finns i dessa siffror och att denna fråga med all sannolikhet kommer att återkomma till . Men jag vill tillägga att det är viktigt att den slutgiltiga nivån hamnar så att en handel faktiskt kommer till stånd och att vi måste följa hur de andra EU-länderna kommer att göra med sina tilldelningar. Tilldelningen av utsläppsrätterna kommer till denna första inledningsperiod 20052007 att ske gratis. Vi i utskottet förordar att det sker med ett auktionsförfarande, och vi menar också att ska undersöka och arbeta för att så sker inför handelsperioden 20082012. Vi vill också att möjligheten öppnas för att använda metoden med riktmärken i de branscher där man anser det vara lämpligt. I denna metod beaktas tidigare vidtagna åtgärder, och hänsyn tas till energieffektiv teknik och möjligheterna att minska utsläppen. Utskottet anser också att om denna metod ska vara effektiv och ge resultat i form av att mindre utsläpp totalt sker måste ett sådant system helst omfatta hela EU. Att ha ett riktmärkessystem enbart inom ger inte riktigt de effekter som systemet har till syfte, men vi vill ändå pröva den här möjligheten, om det går inom den första perioden. Utskottet förutsätter att ett mycket aktivt arbete sker angående riktmärken i det fortsatta arbetet inom EU. Handeln med utsläppsrätter är ett styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. Vi har även flera andra styrmedel i , bland annat koldioxidskatten, och det är nu angeläget att se över helheten. har vi en kontrollstation för att se hur vi ligger till i förhållande till det klimatmål som har satt upp. I arbetet i samband med denna kommer också ingå en analys och samordning av skilda styrmedel, detta i syfte att åstadkomma en effektiv miljöstyrning inom klimatområdet. Utskottsmajoriteten menar därför att vi inte ska föregripa detta arbete och avstyrker därför de motioner som tar upp just detta. Jag avslutar, fru talman, med att säga att det ska bli mycket intressant med ett nytt system som införs för att förbättra miljön. Handeln med utsläppsrätter är något som industrin tidigt pekade på att de var intresserade av att införa. införs det , och jag ser fram emot ett intensivt och nära samarbete , där vi ska ta till vara alla goda erfarenheter och minimera effekterna av det som eventuellt inte blir bra. Jag beklagar att detta historiska ärende behandlas då bara ett fåtal ledamöter kan delta och eventuella åhörare närvara. 191 () replik: och jag är överens om ganska mycket i denna fråga. Det gläder mig särskilt att i sitt anförande talade väl om riktmärkesmodellen och hyser samma förhoppning som jag, att man på svensk nivå skulle kunna prova denna modell om vi lyckas få till det tekniskt. Däremot fanns det några andra saker som jag inte riktigt är överens med om, och det är det jag tänker fokusera på. Bland annat sade hon att det är viktigt att bubblan jag läser: den svenska bubblan blir så liten att handel uppstår. Jag tror att det är en grundläggande missuppfattning att det vi gör här i kommer att få en avgörande skillnad för prissättningen på marknaden. Jag tror att det hänger ihop med den europeiska marknaden hur den gemensamma bubblan hamnar. Jag tror att det är och andra länder har minus och måste hantera bördefördelningen som nog kommer att bidra till att priserna på utsläppsrätterna kommer att hamna på en rimligt bra nivå så att det uppstår handel. En annan sak är det faktum att Flexmex 2-utredningen arbetade med att ta fram ett välgrundat förslag till en nationell tilldelningsplan för utsläppsrätter. Sedan slarvsänker regeringen utsläppsbubblan och slänger in torven i systemet utan att höja taket i bubblan, som statistiken är otillräcklig, elpriset förväntas att höjas och vi inte vet vad en utsläppsrätt kommer att kosta. Vad säger till exempel till de anställda på i som känner en oro för sin framtid? 192 () replik: Först och främst när det gäller bubblan påpekade jag också den osäkerhet som finns även i de siffror som redovisas i betänkandet. Vi vet också att det kommer fler propositioner i den här frågan. Du säger att det förslag som vi nu behandlar är slarvsänkt. Då kan jag säga att Flexmex 2-förslaget var slarvhöjt. Man tog i, och för att ha lite marginal lade man till lite här och lite där. I det förslag som regeringen har lagt fram, och som en bred majoritet stöder, har man med den osäkerhet som dock finns gjort en grundlig bedömning baserad på den kunskap som man hade . Därför är det viktigt att säga att det här finns ett välgrundat förslag om vilken nivå vi ska lägga oss på. Men det finns fortfarande en osäkerhet när det gäller siffrorna. Jag sade också i mitt anförande att det är viktigt att vi håller koll på detta och jämför med hur de andra EU-länderna agerar i den här frågan. 193 () replik: Återigen: Vi är överens om själva systemet och om väldigt mycket av detta. Det är därför som det är så synd att det slarvas på marginalen. talade om att Flexmex 2 slarvhöjde bubblans storlek. Utredningen pågick och baserade sig på ganska mycket fakta bakåt i tiden. Det var en parlamentarisk utredning bestående av samtliga partier. Också ett flertal tjänstemän från var med. Utredningen leds av en tidigare socialdemokratisk statssekreterare. Jag tycker att det är synd att man på det här sättet förstör ryktet för detta nya system som är så positivt. Vi hade med oss näringslivet i rätt stor utsträckning på det nya systemet, och det fanns en bra dialog mellan samtliga partier och de som var med i utredningen. Vår officiella statistik från och visar att företagen i huvudsak är på väg i rätt riktning när det gäller koldioxidutsläpp. De tillhör redan världens mest koldioxideffektiva företag. Konkurrensen för många företag ligger utanför de länder som har ratificerat . Det är så många länder som står utanför att det ännu inte har trätt i kraft. Ändå uppfattar jag det som att man straffar svenska företag på rätt lösa grunder till föremån för de företag i världen som är allra sämst från koldioxidsynpunkt. Jag förstår inte logiken. Varför ska man göra utsläppsbubblan så liten att alla troligen inte kommer att få plats när våra grannländer kommer att agera annorlunda? Jag är rädd för att vi straffar ut vårt svenska näringsliv och våra svenska arbetstillfällen på ett onödigt sätt, trots att de redan nu går i rätt riktning. 194 () replik: sitter jag inte med i Flexmex 2-utredningen, men det är ju en parlamentarisk utredning, så vi har god kontakt med flera av ledamöterna. Underlaget baserades på den statistik som man fick fram, men det påtalades väldigt tydligt hur osäker den var och hur stora skillnaderna var i olika undersökningar och i det underlag som ni fick in. Jag hävdar fortfarande att den bubbla som vi föreslår i det här betänkandet är väl grundad på de underlag som fanns då kopplat till när propositionen skrevs. Jag vill också säga ytterligare en gång att det fortfarande finns en osäkerhet när det gäller siffrorna, och det tycker jag att vi ska fundera över. Du pratar om företagens arbete. Ingen av oss är intresserad av att basindustrin i ska få det sämre än andra med tanke på att vi genom ett effektivt miljöarbete och en effektiv miljöpolitik har sett till att vi har fått världens bästa industrier med låga koldioxidutsläpp. Det har vi politiker tillsammans med företagen sett till. Arbetet fortsätter och det kommer mer i nya propositioner. Jag tror säkert att vi kan enas, även om inte är nöjd med bubblan. 195 () replik: Den nationella fördelningen av utsläppsrätter sker . skriver i en reservation att de nytillkommandes investeringar som leder till nya utsläpp inom den handlande sektorn efter det datumet ska få tilldelning enligt samma principer som de som har fått sina utsläppsrätter innan. Det ska alltså vara gratis. Men riktmärket ska vara efter 2004. I betänkandet sägs att de bör kunna anskaffa sitt behov av utsläppsrätter på marknaden, alltså köpa dem. Det vore intressant att få veta om Socialdemokraterna och verkligen tycker att det är en bra lösning. Kommer inte detta att bli konkurrenssnedvridande och skapa en väldig osäkerhet när det gäller investeringar och sådana saker? Vore det inte rimligt att de nytillkommande som agerar inom samma bransch får samma villkor? 196 () replik: Här måste det göras en avvägning, och det har man gjort i propositionen och i betänkandet. Det är fråga om när handeln med utsläppsrätter ska börja. Ska vi tilldela gratis till nytillkommande och bara ha ett utrymme för förbättring? När tycker att handeln med utsläppsrätter ska komma i gång? Den avvägningen måste vi också göra. Hela systemet bygger ju på att det kommer i gång en handel. 197 () replik: Som jag sade i mitt anförande tycker vi att det ska vara auktion redan från början. Genom direktivet är detta nu inte möjligt. Då är det rimligt att alla på marknaden har samma villkor fram till dess att nästa period börjar, det vill säga 2008. Vi ska arbeta för att få en auktion och det tror jag att vi är ense om . Då borde alla få jobba under de villkoren. Men fram till dess bör de som verkar inom denna sektor ha samma villkor, det vill säga att de får gratis tilldelning. 198 () replik: Vi är överens om detta med auktion. Det står också i betänkandet att vi inför kommande handelsperiod vill att det ska genomföras en auktion. Det är också intressant att få i gång en handel med utsläppsrätter. Den möjligheten är ju inte så jättestor, så vi måste prova de vägar som finns. Då har vi fastnat för det här sättet att jobba på. 199 () replik: Vi är överens om mycket. Men jag har två frågor som jag vill ta upp. Den ena gäller bubblans storlek alltså mängden utsläppsrätter som kan fördelas. Här talas om upp till koldioxid. Hur ser Socialdemokraterna på möjligheten att minska utsläppen inom transportsektorn eller hushållssektorn? har ju inte lagt fram något eget konkret förslag om vad det borde vara eftersom man inte har haft något underlag. har inte studerat transportsektorn och hushållens behov. Det är först när man ser helheten som man kan säga hur mycket utsläpp man bör tolerera inom den handlande sektorn. Jag vill alltså fråga: Kan Socialdemokraterna ange någonting om vad man räknar med för transportsektorn och hushållssektorn? Hur kommer det att bli med siffran ca ? Det var den ena frågan. Den andra frågan handlar om detta med en ny myndighet. Jag förstår inte varför man ska ha en ny myndighet. Det står i texten att handelssystemets betydelse och omfattning gör att en ny myndighet bör skapas för att samordna uppgifterna. Men det här är ju en arbetsuppgift som staten kommer att ha med en mycket varierande arbetsbelastning. Det verkar bara dumt och ineffektivt att då anställa en massa tjänstemän som blir överbelastade , en treårsperiod, och sedan inte har så särskilt mycket att göra. Är det verkligen rimligt att skapa en ny myndighet? 200 () replik: Låt mig börja med det här med bubblan och de andra sektorerna. Som tidigare framhållits i något av inläggen här, jag kommer inte ihåg vilket, är tidsperspektivet för införandet av handeln väldigt kort och man får jobba väldigt intensivt. Därför har man också jobbat med den sektor där man har visat ett stort intresse för frågan och där man kanske också enklast skulle kunna införa handeln på det här stadiet. Det finns också ett beslut i som innebär att transportsektorn är lite undantagen just . Men som jag sade i mitt inlägg är det oerhört viktigt när det här går i gång att vi fortsätter att jobba och får med de andra sektorerna så att vi kan få en helhetsbild. När vi ska ha en kontrollstation när det gäller det svenska klimatmålet kommer också de andra sektorerna med. Enligt min personliga åsikt måste transportsektorn omfattas av detta mål om vi ska få de framtida effekter som jag tror att vi alla är ute efter. När det gäller en ny myndighet är det riktigt att det står på det viset. Det är klart att man kanske kan undra över att man har skrivit på det här sättet, men jag tror att det är viktigt att vi , den så kallade första inlednings- och prövoperioden, också tittar på den frågan ytterligare, precis som ni har gjort, för att se hur det här kommer att fungera. Ska det bli en handel ska det naturligtvis finnas en kontinuitet och en granskning. Vi har redan myndigheter. Förhoppningsvis kan det här i ganska stor utsträckning ske på marknadens villkor. 201 () replik: Det diskuteras en del kring det nationella målet. Man säger att man inte har räknat med flexibla mekanismer när man talar om att vi åtar oss att minska våra koldioxidutsläpp . Men det får väl ändå inte tolkas som att vi kan dela ut en väldig massa utsläppsrätter utöver det nationella målet, för utsläppsrätterna motsvarar ju ändå de utsläpp som sker. Om vi sedan också tar med transportsektorn i de här utsläppsrätterna, har vi snart inga koldioxidutsläpp kvar att räkna in i det nationella målet, för då läggs det i någon annan teoretisk pott som inte behöver ingå. Men naturen fungerar ju inte så, för den bryr sig liksom inte om ifall vi har satt den ena eller den andra etiketten på utsläppet.