prot · GR09101 · 2004-04-23 00:00:00 — Jag ser därför ingen anledning till att ändra inriktningen på uppdraget. Det är sak att besluta om var dessa platser ska lokaliseras. har, utifrån verksamhetens behov och regeringens riktlinjer för den framtida platsutbyggnaden, tagit fram en plan. Denna plan som innehåller både utbyggnader av befintliga anstalter och nyetableringar har remissbehandlats. Efter vad jag förstår har omarbetat sitt förslag utifrån synpunkterna i remissvaren. Den stora ökningen av antalet intagna är givetvis en stor belastning för kriminalvården, både ekonomiskt och på andra sätt. Trots att statens resurser inte är obegränsade och behoven är många har kriminalvården tillförts betydande resurser . Bara har kriminalvården tillförts 370 miljoner extra för att möta det ökade antalet intagna. Dessutom har regeringen i den ekonomiska vårproposition som presenterades föreslagit att kriminalvården ska tillföras ytterligare 200 miljoner . Det visar, enligt min mening, att rättsväsendet och kriminalvården har en hög prioritet i regeringens politik. 23 (): Jag får tacka statsrådet så mycket för svaret. Utifrån den redovisning som återfinns där kan jag konstatera att jag och statsrådet är överens om att det behövs fler platser. Sedan stannar vår gemensamma syn vid det. Att det behövs fler platser kan vi konstatera utifrån den beskrivning som vi har fått bland annat från som har kritiserat förhållandena på svenska häkten. Fullbelagda fängelser och sprängfyllda häkten skapar ett läge där efterlysta brottslingar släpps och där poliser tvekar att gripa personer som är misstänkta för brott detta enligt ett TT-telegram från . som organiserar anställda inom kriminalvården skriver i tidningen : Antalet intagna ökar. slås rekord vad gäller antalet intagna. I häkte finns 2 030 intagna varav 411 verkställighetsfall och i anstalt finns det 4 775 intagna totalt 6 805 intagna. har antalet ökat med 226 intagna. gör statsrådet ett nummer av att kriminalvården har fått ökade anslag. Ja, utifrån interpellationssvaret verkar det ju vara så. Men om man frågar personer inom kriminalvården uppger de att det inte finns tillräckligt med resurser. De beskriver sin situation som att de måste spara . Bedömningen är att man 2006 kommer att ha ett ackumulerat underskott på . Konsekvensen är att man måste spara i verksamheten, och då drar man ned på den vård som ska ges till de intagna. Jag har uppfattat det som att det finns en bred samstämmighet mellan de politiska partierna om att vården av de intagna ska prioriteras. Detta är onekligen lite kontraproduktivt åtminstone framstår det så för mig. När det gäller antalet platser i häktesorganisationen kan vi nu se att lägger ned häkten för att bygga ut på andra enheter allt i enlighet med regeringens rekommendation. Konsekvensen av detta är att nettotillskottet blir ganska lågt. Lägger man ned en verksamhet uppstår det också avvecklingskostnader för lokaler, personal och annat. Personalen vill kanske inte följa med till de större enheterna. Det pratas också om effektivitetsvinster och andra saker. Tillåt mig att något ifrågasätta den optimistiska syn som man har från och från statsrådet när det gäller att ta hem dessa effektivitetsvinster. När man kontaktar polismyndigheter, åklagarmyndigheter och domstolsväsendet framgår det att deras kostnader ökar som en följd av regeringens policy om att man ska bygga ut befintliga anläggningar till större enheter och lägga ned de mindre. Detta blir något av Ebberöds bank. Om inte annat framstår det så för polismyndigheter, åklagarmyndigheter och domstolsväsendet. Utifrån alla rapporter om situationen i svenska häkten och anstalter finns det all anledning för regeringen att ompröva sin policy. Det är min förhoppning att statsrådet gör det och tar vara på de möjligheter som finns. 24 (): Jag vill inledningsvis berätta för justitieministern att i går ägde debatt om kriminalvård rum. Det var en mycket intressant debatt. Justitieministern missade verkligen något genom att inte vara här. Det är många som är djupt oroade över hur svensk kriminalvård fungerar och hur den håller på att utvecklas. Under debatten framfördes det en massiv kritik mot ansvariga politiker. Det förekom också en hel del frågor och förslag till åtgärder. Jag hoppas att justitieministern läser protokollet noggrant. Då kan han ta del av de erfarenheter som vi som har varit ute och besökt anstalter och häkten har. På många håll är det mycket besvärligt. De intagna fortsätter med brottslig verksamhet inne på anstalterna. De fortsätter att missbruka droger eller att planera brott. Klimatet är hårdare. Våld och hot är näst intill vardagshändelser. Behandlingsverksamheten är mycket bristfällig kanske finns det rentav ingen alls. Överbeläggningen skapar på många håll oacceptabla förhållanden både för personalen och för de intagna. De intagna sover i städskrubbar, i dagrum, i tvättstugor ja, överallt där det är möjligt att klämma in en säng, och ibland saknas det fönster och rinnande vatten. I går frågade jag Socialdemokraternas företrädare om man hade en långsiktig plan för utbyggnad, nybyggnad och nedläggning av häkten och anstalter. Jag fick inget svar. Det är därför som jag är här igen. I ett av de senaste numren av tidningen läste jag om förslag. Nedläggningslistan är lång. Man ska lägga ned flera häkten och många anstalter. Jag förstår att tanken från början var god. Man skulle byta ut ett antal gamla fängelser och häkten för att bygga nytt, anpassat till moderna arbetsformer. Men lägger man ned fungerande anstalter och bromsar nybyggnationen. Står Socialdemokraterna verkligen bakom detta? Det är väl ändå bättre att fångarna får sitta på en gammal anstalt än att man ska dubbelbelägga och klämma in dem på alla möjliga ställen såsom dagrum, motionsrum, städskrubbar och tvättstugor? 25 Justitieminister (): Det är roligt att kan tala om för mig hur det är på häkten och fängelser, särskilt med tanke på att jag har jobbat i advokatvärlden och som justitieminister. Sanningen är att jag nog har besökt de flesta platser runtom i . Jag vänder mig också mot den något överdrivna bilden. Visst är det ett problem, men vi ska komma ihåg att det handlar om ungefär 6 500 platser och 6 700 intagna. Det gör att vi får ha en viss dubbelbeläggning i likhet med de allra flesta andra länder. Så är den faktiska situationen. Men det är ett problem. Det behövs fler platser. Det är vi helt överens om. Jag vill säga detta för att ge en något mer korrekt bild. Därför kommer det att inrättas 800 nya platser och 1 700 nya platser. På så sätt kommer situationen att förbättras framöver. Det faktum att det behövs fler platser innebär inte att man inte kan göra förbättringar och förändringar. Det är viktigt att man förändrar kriminalvårdens policy så att man kan göra effektivitetsvinster. Det är klart att personer som sitter i fängelse kan laga mat, städa och göra mycket mer själva. Det är sådana saker som man kan göra för att spara pengar. Vi har också en rad små anstalter runtom i landet där det finns ungefär samma antal anställda som på anstalter som kanske har dubbelt så många fångar. Det är klart att vi har ett ansvar mot skattebetalarna att se till att detta drivs så effektivt som möjligt. Vi har en personaltäthet som ligger bland världens högsta. Sådana saker spelar också in. Det finns en slapphänthet på vissa håll inte från interpellantens sida, vill jag säga där man säger att det inte behövs göras några förändringar. Då tror jag att man är alldeles fel ute. Det är viktigt att göra de förändringar som behövs. Det behövs fler platser. Det behövs en ny kriminalvårdslag. Det arbetar vi med. Det behövs förändringar och förbättringar inom kriminalvården, och det har tagit tag i. Det är intressant att följa deras arbete, därför att det händer saker där. Sedan är det viktigt att man samordnar med polis och åklagare. Det är också därför som regeringen har gett i uppdrag till de rättsliga myndigheterna att samordna sin verksamhet så att man inte gör alltför stora förluster om det sker förändringar inom ett område. senast har det varit aktuellt att samordna domstolar, polis och åklagarnas organisationer i . 26 (): Visst finns det många åtgärder som behöver vidtas inom kriminalvården. Visst kan rationaliseringar och ändrade arbetsmetoder spela in för att lätta upp den situation som råder. Men det håller ändå inte utifrån de redovisningar som finns. Det finns all anledning att vara mer bekymrad än vad justitieministern ger sken av att vara i den här debatten. Här blir Arbetsmiljöinspektionen och andra statliga myndigheter inkopplade, och det tycker jag är ett underbetyg till den verksamhet som vi bedriver inom kriminalvården. Enligt min uppfattning ligger ansvaret till viss del också på statsrådet. Sedan är situationen sådan att man drar ned på antalet häktesplatser. I min hemstad har man aviserat att man ska avveckla häktet. använder man till och med fyllericellerna för att förvara häktade. Det görs inte bara i , utan det görs även i Sala och . Man säger att man ska lägga ned som man ska bygga ut ytterligare häktesplatser på en annan kunna tillgodose det här behovet. Man pratar om 800 nya platser och på lite sikt 1 700 platser. Då kan man ställa sig frågan: Är det nya platser? Hur många har försvunnit under resans gång? Hur har det tagit, och hur mycket pengar har hela den här processen kostat? I fanns det dessutom långt framskridna planer på att bygga en ny enhet. De har skrinlagts trots att tomtmark finns reserverad. Den prövningen äger såvitt jag vet , men det vore bra om statsrådet skickar en signal till att regeringen själv är beredd att se över riktlinjerna för hur den framtida anstaltsstrukturen ska se ut. Det handlar om att ta vara på det vi har för att kunna möta den här situationen och att utveckla kriminalvården, bygga fler platser och nya anstalter. Det handlar inte om att stänga i den ena ändan för att bygga nytt i den andra. Den ekvationen framstår i alla för mig som helt orimlig i den situation som vi har . En omprövning vore välkommen. Det är en uppfattning som inte bara jag har, utan den delas av många anstaltschefer, många anställda inom kriminalvården och, vill jag nog påstå, många av dem som är omhändertagna och sitter på anstalt och häkten, körs fram och tillbaka, sitter i fyllericeller och annat. Det är inte värdigt svensk kriminalvård att ha det på det här sättet. Det förutsätter att de som är ansvariga för riktlinjerna också är beredda att ompröva dem. Annars blir detta ett fordon som är på väg rakt in i en vägg, och förare är justitieministern. 27 (): Tack för svaret, ministern. Justitieministern säger att situationen inte är så allvarlig. Det saknas inte så många platser. Han säger att han har varit ute på anstalter och häkten och sett detta, och det tror jag också stämmer. Men vad har han sett? Situationen är mycket allvarlig. I samma tidning säger en polis att situationen är så besvärlig att man inte tar in fyllon eller bråkiga personer. Den situation som finns i kriminalvården hindrar polisen att göra sitt jobb. Vi vet att man ska ha en beläggning på för att verksamheten ska fungera. är den långt över detta. Justitieministern berättar att det tillkommer 800 nya platser . Ja, det stämmer, men ungefär hälften av dessa uppstår genom att man ser till att det blir dubbelbeläggning, det vill säga att två personer får sitta i celler anpassade för en. Jag tycker inte att jag har fått ett ordentligt förslag presenterat. Jag beklagar att Västeråsanstalten inte byggdes. I stället ska man bygga en anstalt i . Det räcker inte. Skåneanstalten är egentligen en kompensation för att man lägger ned anstalten i . Vi hade behövt en betydligt större utbyggnad. Jag hoppas att justitieministern återkommer med en plan där vi får se riktiga platser. Den situation som finns är inte acceptabel. 28 Justitieminister (): I mitt förra inlägg försökte jag nyansera bilden något, men vi kan vara överens om att situationen är allvarlig. Den är den om det behövs fler platser. Detta är ett resultat av att antalet fångar har ökat väldigt mycket , bland annat på grund av att domstolarna dömer till hårdare straff och på grund av att de polissatsningar som har gjorts har lett till att alltfler personer grips. Det är förstås positivt. Men detta är en situation som inte är acceptabel. Det är därför som det byggs fler platser. Det är riktigt att det har diskuterats en större anstalt i på samma sätt som det har diskuterats en större anstalt i , i och i . när jag reste runt pratades det om en större anstalt vart jag än kom. Det var alltså inte något som var speciellt för . När det nu ska byggas ut anser jag att det inte minst ur demokratisk synvinkel är betydligt bättre att avgör var någonstans man ska bygga ut än att jag som justitieminister ska sitta framför en Sverigekarta och med nålar peka ut var anstalter ska byggas eller läggas ned. För det första skulle det ge ett sämre resultat, och för det andra vore det märkligt ur demokratisk synvinkel. Detta är ett arbete för , men visst finns det ett politiskt ansvar. Vi har också angivit att det är viktigt att det kommer till flera platser, och det är inte något som har kommit nu utan det har påbörjats och . Men om man på vissa ställen har ett häkte eller ett fängelse med kanske 3040 platser och ser att man har möjlighet att göra det betydligt större eller till och med kan lägga ned det och bygga något som blir billigare och effektivare, med kanske 80 eller 100 platser, är det klart att det är någonting positivt. Men, som sagt, jag tänker inte lägga mig i de olika konkreta förslag som nu kommer fram till. Det skulle kanske till och med vara konstitutionellt felaktigt. Däremot följer jag naturligtvis frågan, och vi kommer att fortsätta att se till att man får de resurser som behövs för att bygga flera platser. Vi kommer dock inte släppa på kraven att kriminalvården måste fortsätta sitt effektiviseringsarbete. Det är nämligen på väg att ge väldigt bra resultat och en modernare och bättre kriminalvård. Vi kommer också att fortsätta vårt arbete för att få en bättre och modernare kriminalvårdslag. Vi kommer sammanfattningsvis att få en bättre kriminalvård . 29 (): Jag ska ge statsrådet rätt i så måtto att det inte är statsrådets uppgift att peka ut var det ska byggas. Då kommer en KU-anmälan att föreligga, om inte annat så från delar av mitt parti. Det kan jag garantera. Däremot är det ju faktiskt så att det är regeringen som genom sina riktlinjer leder . Riktlinjerna innebär att anstaltsstrukturen ska bestå av färre men större enheter. Det har vissa konsekvenser bland annat i . Den signal som man skickar är att huvudsakligen inte bygga i befintliga anläggningar utan lägga ned befintliga anläggningar. Så har det tolkats av , och där tycker jag att det ligger ett problem. Det är därför som jag i interpellationen just har tagit upp det förhållandet att regeringen genom justitieministern ska ändra riktlinjerna för . Båda är vi överens om att det behövs fler platser, och båda vill vi se en utökning av platsantalet. Båda vill vi också se en effektivisering av befintlig verksamhet. Det finns en del att göra, och det är jag överens med justitieministern om, men om riktlinjerna får den effekt som vi nu ser, finns det väl anledning även för justitieministern att vara beredd att ompröva vad regeringen på hans förslag har tagit beslut om. 30 Justitieminister (): Det som har varit ett av problemen är att det har funnits alltför många små häkten och anstalter, vilket har gjort verksamheten ineffektiv och försvårat drivandet av en effektiv och rationell kriminalvård. Även på en anstalt med kanske 3040 fångar behövs olika former av administrativa chefer, personalchefer och så vidare på samma sätt som det behövs på en anstalt med kanske 100 fångar. Det räcker att titta hur det ser ut på de mindre och på de större anstalterna för att finna vilka effektivitetsvinster man kan göra. Det är mycket lättare att driva en modern kriminalvård med den individualisering som bör vara ledstjärnan . Vi tänker alltså inte ändra riktlinjerna om att man ska arbeta för att hitta en mer effektiv lösning med färre men större enheter, för vi är övertygade om att detta kommer att leda till en bättre kriminalvård . Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2003/04:424 om tingsrätterna i län 31 Justitieminister (): har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att frågan om den framtida tingsrättsorganisationen ska få en allsidig belysning. Frågan har ställts mot bakgrund av utredning om den framtida tingsrättsorganisationen i län. framhåller i interpellationen att tingsrätterna betjänar människorna i deras upptagningsområde. Jag vill betona att tingsrättsorganisationen även i fortsättningen kommer att göra detta. Domstolsväsendets främsta uppgift är att tillhandahålla samhället kvalificerad rättskipning. Samhällsutvecklingen medför dock att kraven på domstolarna ökar bland annat genom att många av de mål som domstolarna handlägger blir alltmer komplicerade och omfattande. För att domstolarna även ska kunna betjäna medborgarna på bästa sätt är det nödvändigt att se över domstolarnas organisation och arbetsformer. Regeringen bedriver ett omfattande arbete med att reformera domstolsväsendet. Arbetet kan delas upp i fyra huvudområden renodling av verksamheten, förändringar av den inre organisationen, förändringar av den yttre organisationen och förbättringar av det processuella regelverket. Översynen av tingsrättsorganisationen bedrivs, med stöd, stegvis region för region. Det innebär att varje region utreds utifrån sina speciella förutsättningar, som en helhetssyn kan anläggas utifrån de principiella utgångspunkterna för reformarbetet. Dessutom kan erfarenheter från tidigare genomförda sammanläggningar tas till vara. har presenterat en utredning som avser tingsrättsorganisationen i län. Under det remissförfarande som pågår ges berörda tingsrätter och kommuner tillfälle att framföra sina synpunkter på utredningen och hur tingsrätterna bör vara organiserade. Även rättsväsendets övriga myndigheter och nämndemannaföreningarna ges samma möjlighet. När remissbehandlingen är avslutad kommer att redovisa utredningen, remissyttrandena och verkets organisationsförslag till . Efter beredning av frågan inom kommer regeringen att anmäla sitt ställningstagande till . Genom det beskrivna förfarandet säkerställs att frågor om förändringar i tingsrättsorganisationen får en allsidig belysning där alla berörda ges möjlighet att framföra sina åsikter. 32 (): Tack, justitieministern för möjligheten att diskutera tingsrätterna i län så här direkt med ministern innan regeringen har tagit ställning till utredning! Anledningen till att jag vill ha den här diskussionen är att vi i län levde i den förhoppningen att översynen av tingsrätterna i län var avklarad förra gången, eftersom det inte var så länge sedan som man gjorde en motsvarande översyn. har vi endast tre tingsrätter och ett tingsställe i vårt län, och vi tycker att det innebär en bra fördelning över länet. Vi har en tingsrätt i , som betjänar den södra delen av länet, en i i mitten av länet och en i i norr, Tierps tingsrätt, samt ett tingsställe i . Jag väljer ordet betjäna när jag pratar om våra tingsrätter, för jag anser att det ordet så rätt beskriver vad det handlar om: att ha en tingsrätt bra placerad ute bland människorna i länen. De betjänar verkligen de människor som finns i upptagningsområdet. Min förhoppning är att och regeringen kommer fram till samma slutsats som förra gången när man gjorde en översyn i vårt län. De tingsrätter som finns i , och fyller mycket väl sin uppgift, och de ska finnas kvar. Men dessvärre är oron stor hos befolkningen att inte kommer att se helheten i samhället vid sin bedömning eftersom vi tycker oss se en klar centraliseringsiver även för den här verksamheten och även hos regeringen. Varför gör man över huvud taget den här utredningen nu igen? Det känns som om en sammanslagning av tingsrätter smyger sig på oss. Det känns som att man aldrig får ro i samhället, med ständigt nya påhopp. Ja, förlåt ministern, men det är faktiskt så som det känns i läns små och medelstora kommuner. Den här känslan finns i alla partier, och jag vet att det socialdemokratiska kommunalrådet i och det centerpartistiska kommunalrådet i vill ha en träff med ministern, om de inte redan har haft det. Men jag själv är än så länge optimistisk, för det finns allmänna uttalanden från bland annat som talar för att samtliga tingsrätter i län blir kvar. Man har sagt att utgångspunkten för översynen är att tillgängligheten för domstolsväsendet ska vara god, att framtidens domstolsväsende ska vara attraktivt som arbetsplats samt att den geografiska samordningen med polis, åklagare och kriminalvård ska vara bra och helst förbättras. Lägger man därtill det som även justitieministern berör i sitt svar, att varje region ska ses utifrån sina förutsättningar, att en helhetssyn ska tillämpas samt att man ska ta till vara de synpunkter som kommer in från berörda kommuner och övriga myndigheter men även från nämndemannaföreningarna, blir jag stärkt i min uppfattning att tingsrätterna ska vara kvar. I stället för att föreslå en nedläggning av de berörda tingsrätterna borde man naturligtvis se över dem. Det har jag ingenting emot. Man borde fördela uppgifterna mellan dem på ett bra sätt, kanske bättre än . Det är lättare för en domare att resa än för en hel befolkning att resa in till . Det är trots allt ett ganska stort län vi har om man ser till resandet. har till exempel nära samarbete med . Det talar för samarbete mellan länen i den frågan. När justitieministern i sitt svar säger att en allsidig belysning är garanterad genom remissförfarandet vill jag ställa en följdfråga till ministern: ministern att ta till sig de synpunkter som kommer in och inte bara ta till sig utan verkligen låta dem ligga till grund när regeringen gör sin bedömning av tingsrätterna i län? 33 Justitieminister (): Det kommer att gå till på samma sätt som . Det är svårt att få någon konkret diskussion . Vi har inte hela underlaget för att fatta beslut än från regeringens sida. Man gör självklart en samlad bedömning. Det är två saker jag vill understryka. För det första är det förslag. Det har visat sig att regeringen har kommit till en annan slutsats just därför att man har fått alla synpunkterna som kanske inte fanns med från början för . Det är på det sättet man arbetar. Sedan görs en helhetssyn och en bedömning av det samlade materialet. Det är det ena. Det kommer att gå till på samma sätt som . Det andra är att varje förändring som har gjorts har haft stöd av . Det är för mig oerhört viktigt. Det är demokratiskt viktigt när förändringarna äger rum. Så kommer vi att göra även när det gäller län om det skulle bli någon förändring där. 34 (): Det låter ändå som att ministern tar demokratin på allvar och verkligen lyssnar in. Det är just därför jag vill ha den här diskussionen innan regeringen har tagit ställning. Man kan knappast komma efteråt eftersom det bara ska presenteras för . Det som vi inte har berört här är det förebyggande arbete som rättsväsendet har i vårt samhälle. Det måste vara det allra viktigaste att se till att vi får så få brott som möjligt och inte att vi ska straffa de brott som vi tror ska bli begångna. Genom att det bokstavligt talat finns en tingsrätt placerad i en kommun har man automatiskt ett förebyggande arbete där. Det är viktigt med nämndemän som bor och verkar i tingsrättsorterna i de kommuner där man tjänstgör. Det är viktigt med domare, åklagare, tingsnotarier samt övrig personal som rör sig ute i samhället. Det är viktigt med advokater som har sin arbetsplats i kommunerna. Man har automatiskt både person- och lokalkännedom. Det har visat sig vara väldigt bra. Den centraliseringsiver som varit jag kan inte låta bli att beröra det och som dessvärre fortfarande pågår i vårt land gör att stora delar av vårt land berörs av frågan om en fullgod service. Till denna fullgoda service hör ett rättsväsende.