prot · GS0937 · 2004-11-25 00:00:00 — Det gör att vi inte riktigt har samma känsla som många av dem som har upplevt detta i närtid. Det blir något annat. Vi upplever sådana känslor kanske en och annan gång när man till exempel vinner brons i fotboll. Då kan det bli den här typen av känslor. Jag tycker att det är en rimlig lösning att man nu firar nationaldagen som helgdag . Vi ställer oss bakom utskottets förslag i betänkandet. 157 () replik: Jag förstår att inte förstår den miljöpartistiska ståndpunkten det brukar han inte göra, höll jag på att säga. Kanske är det jag som också i andra debatter uttrycker mig otydligt. Vårt EU-motstånd och vår kritik mot EU baseras i något helt annat än inskränkt nationalism. Det handlar också, precis som den här debatten, om att vi ser ett världsmedborgarskap och en värld som är så mycket större än och så mycket större än EU som vi har principen att makt ska vara så nära människor som möjligt. Så jag får det nog att gå väl ihop att ena dagen , till och med propagera mot EU och att EU får mer makt och säga nej till att nationaldag blir . Jag är inte nationalist. Jag är världsmedborgare och EU-motståndare. 158 () replik: Jag förstår då att EU-samarbetet inte handlar om ökad internationalisering enligt definition. Men jag undrar lite över en sak. I er reservation skriver ni att nationaldagen i en del sammanhang används positivt för att välkomna nya invånare i vårt land och motverka främlingsrädsla, och att detta arbete skulle försvåras gjordes arbetsfri. Det var en väldigt intressant konklusion. Jag skulle gärna se att utvecklar detta. På vilket sätt är då detta att man gör dagen till helg ett hinder för att välkomna nya invånare? Underlättar det inte egentligen aktiviteter för att välkomna nya invånare i vårt land? 159 () replik: EU har väl inte alltid varit ett inslag i internationaliseringen. Det är väl minst lika ofta som EU har ställt sig mot den övriga världen, till exempel när det gäller EU:s tullmurar mot den fattiga världen och EU:s fruktansvärda flyktingpolitik som stänger människor ute. Man får ibland bilden av att EU är det verkligt nationalistiska projektet på vår kontinent där den övriga världen ska hållas borta. Men jag ska svara på fråga. Vi försöker överge att nationaldagen har en bakgrund av inskränkt nationalism och i stället använda den positivt och välkomna nya medborgare i kommuner eller i landet och ordna manifestationer mot rasism. Viktigt i detta arbete har varit de initiativ som har tagits av skolor och arbetsplatser. Det som ni nu gör är att bestämma att man inte ska gå till skolan eller arbetsplatsen just . Och det arbete som har gjorts blir därmed omintetgjort. Vi kommer att göra annat arbete. Men jag vägrar att ta något ansvar för reformen, som sade. Jag tycker att detta är en dålig reform, och jag är rädd för att den kommer att utnyttjas av de främlingsfientliga krafterna. 160 () replik: Vi kanske inte ska ha en EU-debatt här, men det finns ingen saklig grund för det som påstår i det sammanhanget om EU. EU är en bit av en ökad internationalisering. Det utesluter inte att man har ett samarbete även i ett vidare perspektiv. Det har varken eller förstått . var i början inne på att han skulle vara populist. Men jag förstår att mp bara betyder moderat populist. 161 (): Det här är en diskussion som rundas av. Det är klart att det inte är lätt att komma sist när det mesta redan har sagts. Jag kommer därför att fatta mig relativt kort. har en historia i vårt land. Den har dock varit nationaldag och har utvecklats . Det var naturligtvis också då en diskussion. Om man skulle införa en nationaldag, skulle det då bli som ägnades åt inskränkt nationalism, eller var det som skulle kunna samla människor? Jag tycker att på ett bra sätt har åskådliggjort hur man har kunnat utveckla den nya nationaldagen för att jobba för att skapa en gemensam identitet, då vi verkligen samlar alla som bor i detta land till gemensamma aktiviteter . Sedan har vi många andra dagar med olika perspektiv. Det är första maj, , miljödagen, kyrkornas olika dagar. Det är många perspektiv som vi har i andra sammanhang. Men alldeles oavsett vad vi har för bakgrund har alla vi som bor i en möjlighet att tillsammans fira . Det tycker jag är positivt. Det är en lång vånda som har beskrivits sedan 19911992 då de ekonomiska aspekterna skulle utredas och när man kom tillbaka och sade att det var som skulle tas bort som helgdag. Det är den dagen pekades ut. Det är alltså ingen nypåkommen dag som skulle kunna ersätta eller skapa utrymme ekonomiskt för en arbetsfri nationaldag. Det har alltså gått rätt , och vi har goda exempel. Nationaldagen har inte tagits över av mörka krafter. Det är snarare beträffande andra dagar som vi måste ut på gator och torg för att diskutera och möta de krafter som försöker ta över på odemokratiska grunder. Det har vi all anledning att uppmärksamma. Men den här dagen är som sagt var viktig med andra utgångspunkter. Låt oss använda den för att stärka vår gemensamma identitet och inse att globaliseringen är en del av vår vardag och att vi är en del av globaliseringen. Och vi har på det sättet möjlighet till gemensamma tag. Jag håller med om det som sade när det gäller respekt för , LO:s och Svenskt Näringslivs synpunkter, men jag konstaterar också att frågan inte är ny. Den har funnits på dagordningen, och det har varit tydligt vad som ska komma. Jag är också övertygad om att det här är en sak som man kommer att kunna bära utan någon tung känsla. Låt oss alla som bor i det här landet oavsett varifrån vi kommer, vilka vi är eller var vi befinner oss i terrängen i stället göra till en festdag för gemensam framtid. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Ändringar i riksdagsförvaltningens instruktion Föredrogs betänkande 2004/05:KU5 Ändringar i riksdagsförvaltningens instruktion (framst. 2003/04:RS1). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 14 § Förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län och Föredrogs betänkande 2004/05:KU7 Förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län och (prop. 2004/05:8). 162 (): får jag vara först, och det kan vara roligt som omväxling. Beträffande detta betänkande som handlar om förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län och har jag en avvikande mening som jag yrkar bifall till när det gäller punkt 1. Från vår horisont ser vi ett byggt underifrån, ett med olika nivåer där makt delas i stället för att samlas på ett och samma ställe. Från vår utgångspunkt var det därför positivt när man formerade sig i olika försöksverksamheter för att komma fram. Man jobbade intensivt i för att bilda Skånelandstinget, den samlade regionen. Det var en kraftsamling som vi också har sett har haft en stor betydelse för utvecklingen i den regionen, för tillväxt och för framtidshopp. Det har en stor betydelse vilka förutsättningar vi ger i vårt ramverk för hur vi kan utveckla vår gemensamma vardag. Här finns alltså goda exempel och en god grund att stå på för just en regionalisering av vårt land att flytta makt, att dela makt och att göra det tydligare. Det var också på den grunden som man gjorde en utredning, den så kallade , som utvärderade försöksverksamheten och kom fram till att det här fungerade. Den föreslog i och för sig en förlängd försöksverksamhet för den gångna mandatperioden. Men regeringen ville då inte ha någon fortsatt försöksverksamhet. Regeringen ville då ha en utveckling mot kommunala samverkansorgan och föreslog att den här kammaren skulle rösta ned en fortsatt verksamhet i och i , en verksamhet som utredningen visat fungerade väl, trots att den var bara i sin inledning. Vi vet ju alla att det tar ett tag för en organisation att sätta sig och finna sina former. Den här kammaren var klok då och sade nej till den modell som regeringen valde när det gäller och . Från kammarens sida sade man att försöksverksamheten skulle förlängas till och med utgången av . har det tillsatts en ny utredning, , som ska titta på ansvarsfördelningen mellan olika nivåer och naturligtvis också fundera på den regionala nivån och dess utformning. Det finns kanske de som hoppas att den regionala nivån helt ska avvecklas. Vi tillhör inte den grupperingen. Vi vill i stället utveckla den. Och vi ser att den har en framtid och en uppgift att fylla i en struktur som ger människor makt och möjligheter på olika nivåer att lösa sina gemensamma angelägenheter. Därför tycker vi att det finns skäl att ge både tilläggsuppdrag till att utreda och forma med den utgångspunkten och titta på en fortsatt regionalisering av . Men vi tycker också att det finns skäl att slå fast att detta med och har kommit för att stanna alldeles oavsett om kommer fram till att några uppgifter ska omfördelas. Vi har de facto kommuner, landsting, och oavsett att det finns en ansvarskommitté. Varför ska vi också i fortsättningen ha försöksverksamhet med just och ? Varför ska vi då inte ha försöksverksamhet med alla andra landsting och kommuner? Det vore ju det bästa, för då hade vi skapat försöksverksamhet i hela vår struktur, och då skulle ha helt fria händer. Vi tycker alltså inte att hänvisning till är ett så tungt skäl att det finns anledning att lägga den här frågan på is ytterligare en omgång. Vi vill vara tydliga mot väljarna i och inför nästa val. Man ska kunna föra en diskussion om regionernas framtid, och man ska kunna välja de partier som bäst stämmer överens med den vision som man har om sin egen region. Vi vill ge dessa förutsättningar. Därför yrkar vi avslag på propositionen. Vi vill att den verksamhet som finns i och ska permanentas. Vi är övertygade om att det är de bästa förutsättningarna för att utveckla dessa regioner och en maktdelad demokrati byggd på federalismens principer. Jag yrkar bifall reservation nr 1. 163 (): Frågan om hur samhällsstrukturen ska se ut och vad som kan och bör förändras har diskuterat väldigt . Bara sedan jag kom med i , efter valet , är det här som denna fråga tas upp. Det är naturligt att partierna under den här processen har positionerat sig i olika ståndpunkter i en rad sakfrågor. Det är inget konstigt med det. Jag har den största respekt för dessa positioneringar. Men det här handlar om att se på om förutsättningarna som debatten har pågått har förändrats. Ja, det har de. Förutsättningarna är inte statiska. Det har alltså hänt en hel del under den här resans gång var inne på det. Som alla känner till har tillsatts. Det är en parlamentarisk kommitté där alla partier finns representerade. Egentligen behöver jag inte beskriva vad har för uppgift, men det finns ändå en poäng i att lyfta fram något av det som beskrivs i direktiven. ska analysera och bedöma om struktur och uppgiftsfördelningen inom staten och mellan staten och landstingen och kommunerna behöver förändras. Man ska även på motsvarande sätt titta på hälso- och sjukvården. Det står också tydligt att man ska lägga fram förslag om man finner det motiverat. Såvitt jag kan begripa fångar detta in de olika uppfattningar som partierna har gett uttryck för. Även om uppfattningarna inte är möjliga att förena fångas de in och ges möjlighet att bli behandlade inom ramen för . Värt att notera är kommitténs tidsram. Den ska vara klar . Men det är inte bara som är intressant i det här sammanhanget. Det har också tillsatts en författningsutredning som har ett ansvar på angränsade områden. Om det kommer upp frågor i som rör grundlagsfrågor är det meningen att man ska flytta över dessa frågor till . På det sättet hänger dessa utredningar ihop. För finns det ett annat slutdatum, det vill säga . Jag kan inte se att det som vi nu hanterar handlar om vilka sakliga förändringar i samhällsstrukturen som är lämpliga eller önskvärda. I stället handlar det om att se det som vi nu diskuterar som en del i en process syftande till att få fram ett allsidigt belyst underlag för att vi ska kunna ta ställning. Det förslaget ska bygga på de erfarenheter som är gjorda. Det ska också göras en samlad bedömning utifrån behov och förutsättningar. Alla partier, oavsett uppfattning i sak, har insett det orimliga i att inte ta hänsyn till pågående utredningsarbete genom att föregripa ett kommande förslag. Det gäller alla partier utom . Att först besluta och sedan utreda kan möjligen betraktas som en innovation för beslutsfattande, men enligt min mening är det inte speciellt efterföljansvärt. Jag kan inte komma fram till annat än att utskottsmajoritetens uppfattning är den enda rimliga. Mot den bakgrunden yrkar jag bifall till förslagen i utskottsbetänkandet och därmed avslag på reservationerna och aktuella motioner. 164 () replik: Det finns ju många exempel på utredningar som har följts av utredningar. Man kan också se många exempel på frågor som inte har varit populära hos dem som har makten, frågor som har gått från utredning till utredning i en enda långdans. Min fråga till är: Vad är det som skiljer och från landets övriga 390 kommuner? Varför måste verksamheten där vara på försök medan övriga kommuner kan ha sin verksamhet permanent trots att de utreds? Vore det inte i så fall logiskt att majoriteten föreslog att all verksamhet i landsting och kommuner skulle betraktas som försöksverksamhet , därför att vi nu ska se över det hela och ska det inte finnas någon struktur som är fast? Allt ska vara försöksverksamhet. Det vore den logiska slutsatsen, om man vill utreda först och besluta sedan. 165 () replik: Som jag ser det har förutsättningarna för den regionala samhällsorganisationen tiden. Det kan man se utifrån tre utgångspunkter. En ökad decentralisering och internationalisering har skapat nya förutsättningar för den regionala nivån. Även EU-medlemskapet har ökat det regionala samarbetet över nationsgränserna. Därmed har kraven på den lokala och regionala nivån förändrats. Det tredje som har påverkat detta är en ökad fokusering på tillväxt och ekonomisk utveckling. Det har skapat nya krav på den regionala nivån. Det finns anledning för mig att inledningsvis säga att jag ser att det finns behov av förändring därför att förutsättningarna har förändrats. Däremot är jag inte säker på att jag uppfattade fråga helt korrekt: Vad är det som skiljer och i det här sammanhanget? Vi kan inte bortse från historien. Det har bedrivits försöksverksamhet i dessa två län. Under den tiden har behovet av en mer total förändring ökat, och därför har man tillsatt dessa två utredningar som jag nämnde. Därför tycker jag fortfarande att det mest logiska är att vi drar nytta av de erfarenheter som är gjorda där. Regeringen har ju också beslutat om att högskolan ska göra en utvärdering av försöken i och . 166 () replik: var tydlig när han beskrev behovet av tillväxt. Om det är vi överens, även om våra metoder skiljer sig åt. är ett av de områden i landet som genom den nya strukturen har visat att man har möjlighet att förändra sin situation, att utveckla sin region och att samverka internationellt över gränser. Det är en god grund att stå på och en god erfarenhet att ta med i det fortsatta arbetet. Men varför ska de inte få fullfölja? Varför inte säga nu att detta är en försöksverksamhet? Det är en utredning som pågår, säger . Men snälla fru talman, hjälp mig att få ett svar! Vad är det egentligen? Om man inte vill ha någon som helst fast mark under fötterna utan att allt ska vara öppet och försöksverksamhet för att man då ska kunna utreda fritt varför föreslår man då inte att hela landet blir försöksverksamhet? Varför är det bara just och ? Gör dem permanenta precis som övriga strukturer, och fundera sedan över hur vi fördelar ansvaret! Det är väl det rimliga. Eller är det så, fru talman, att det pågår en diskussion inom majoriteten här i kammaren om att helt avveckla och ? Är det den öppningen man vill ha? Då tycker jag att det också skulle sägas rakt ut. 167 () replik: Låt mig börja med två konstateranden. Remissinstansernas inställning framgår av propositionen. Remissinstanserna tillstyrker förslaget om förlängning av försöksperioden. säger visserligen att man helst skulle vilja se en permanentning, men man accepterar förslaget om förlängning. Jag menar att det bygger på en felanalys att detta skulle skapa osäkerhet. Det är ju inte försöket i sig som är grunden för en osäkerhet. Möjligen skulle man kunna hävda att man upplever en osäkerhet därför att frågan är föremål för utredning. Där har, såvitt jag förstå, egentligen inte invänt och krävt att man skulle avbryta arbete. Den delen hänger inte ihop med själva försöket, utan den hänger ihop med att frågan inte slutligt är avgjord. Låt mig också konstatera att det finns en så kallad maktallians inför valet , vad jag förstår. Men har inte ens lyckats övertyga sina koalitions- eller allianskamrater om det vettiga i att inte avvakta det pågående utredningsarbetet. 168 (): Den regionala indelningen är en kontroversiell fråga. Det framgår redan av de i anslutning till propositionen väckta motionerna. I det här ärendet är det inte fråga om några slutgiltiga beslut angående regionindelningen och dess innehåll. Den frågan finns det, enligt vår mening, anledning att vänta med tills har kommit till sina resultat. Det finns inte någon anledning att föregripa med ett beslut i det här läget. Därtill är frågorna alltför kontroversiella. I har man huvudsakligen en principiell inställning som inte tycks sammanfalla med den som finns i . Jag tror att det där blir ännu mer tydligt om man talar med enskilda medborgare i de olika områdena. Den moderata uppfattningen har alltifrån början varit att regionsamgåendet borde ha skett på frivillighetens grund. Det hade förmodligen lett till en mer konfliktfri regionbildning även i . ligger saken som den gör. Det vi har att ta ställning till i propositionen är frågan om en fram till och med utgången av tidsmässig förlängning av försöksverksamheten i och . Vi ska inte ta ställning till verksamhetens innehåll eller dess geografiska omfattning. Utskottets majoritet har kommit fram till ett i grunden strikt formellt ställningstagande utan att ta ställning till regions- och ansvarsfördelningens innehåll. Man förlänger försökstiden . Jag är väl medveten om att också detta kan väcka starka känslor, men jag ser fördelarna med att man med ett beslut i ett oenigt läge inte försvårar för i dess arbete med att hitta nya lösningar på ansvarsfrågorna. Där kan såväl läns- som landstings- och regionfrågorna komma att beröras. Ett beslut nu skulle alltså ha gjort det besvärligare att hitta sådana lösningar. Därför har resultatet blivit en strikt formell förlängning av försöken utan varje ansats till att ta ställning i sakfrågorna i sammanhanget. Förlängningen innehåller alltså inte något enda inslag av avsiktsförklaring i regionfrågans framtid. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till majoritetens förslag. 169 (): Regioner handlar om hur människor rör sig. rörde sig en genomsnittlig svensk från sängen . var siffran och är den . Rör man sig hamnar man ofta utanför den kommun där man bor, men man är kvar i sin region. I området där människor rör sig händer det mycket. Det är där människor söker arbetsgivare och arbetsgivare söker arbetskraft. Där handlar människor, där har man barnen på dagis och där vill man ha en flygplats och alla möjliga kulturella inrättningar. Vi vet därför att den regionala nivån är mycket viktig för sina invånare. Regioner med eget ansvar måste styras på något sätt. anser att medborgarnas inflytande på den regionala nivån bör stärkas genom direktvalda regionfullmäktige. bör de ersätta landstingen och dessutom ta över betydande delar av länsstyrelsernas och andra länsorgans uppgifter. Ett folkvalt regionalt organ med regionala politiker som beslutar om regionala frågor gör beslutsgången öppnare och det politiska ansvaret tydligare. menar att regionfullmäktige ska ha beskattningsrätt och ansvara för akutsjukvård, regional planering och utveckling, kommunikationer och vissa frågor när det gäller utbildning, kultur och miljö. fattade beslut om försöksverksamhet med regionalt självstyre. Befogenheter främst när det gäller planering och regional utveckling fördes över till tre län: , och . tillkom även det nybildade . I och flyttades uppgifterna från till ett direktvalt organ som kom att kallas just regionfullmäktige. I län övertog ett indirekt valt regionförbund med länets kommuner och landsting befogenheter och på skedde överföringen till kommunen, som också är landsting. Beslutet var ett tydligt fall framåt i en fråga som stötts och blötts . Det lovade, för oss i , gott . Men vi blev hemskt besvikna när regeringen presenterade en proposition. Då återföll nämligen Socialdemokraterna i ett centralistiskt betraktelsesätt på politiken och samhällsutvecklingen. Eller man återföll kanske inte, utan man markerade kanske mer att man ständigt har det här centralistiska och konservativa betraktelsesättet. Vi hade en mycket livlig debatt här i kammaren om de här frågorna. Vi som var med då minns det mycket tydligt. När behandlade frågan blev beslutet att försöksverksamheten fick fortsätta. har stött den försöksverksamhet som pågår med regionalt självstyre. Vi menar att det , såsom försöksverksamheten visar, finns goda skäl att ge signaler att utvecklingen bör fortsätta i riktning mot ett permanent system med direktvalda regionala organ. Vi menar emellertid, som också framgår av vårt särskilda yttrande, att de analyser och bedömningar som görs inom den parlamentariska och de utvärderingar som görs till stöd för kommitténs arbete i denna del kommer att vara av stor betydelse för utformningen av ett framtida system för regionaliseringen. Därför anser vi det vara befogat att förlänga den pågående försöksverksamheten såsom regeringen föreslår. Vi törs nog räkna med att den här långa försöksverksamheten leder till att regionaliseringen permanentas. Det kommer att bli väldigt svårt att rycka upp den här försöksverksamheten . Därför ser jag ingen anledning att nu lägga fram något yrkande för del. Jag har inte sett att har begärt replik, men jag vill ändå svara på hennes fråga varför man då vill fortsätta med försöksverksamheten i och . Låt oss komma ihåg att det här två regionerna är förhållandevis nybildade. De andra länen och landstingen har vi haft . Man kan kritisera det, men de får väl ändå anses stabila. har bildats av en sammanslagning av två län, nämligen och . Jag har förstått att det har varit väldigt uppskattat. Vi har fått mycket tydliga signaler om det. Det var egentligen inte det som debatten 2001 handlade om, utan det var . Det har varit, och är fortfarande, väldigt omstritt huruvida det är en bra regionbildning. Vi i står bakom regionen , men den är långt ifrån okontroversiell. Även om från och jag från är helt överens om att vi ska permanenta den här verksamheten, tycker jag ändå att vi får respektera att det finns tveksamheter kring den här regionbildningen och verksamheten. Vi vill vänta och tycker att det ska bli spännande att följa förslag och se vad kan komma fram till. Vi i är helt övertygade om regionaliseringen har kommit för att stanna och kommer att utvecklas. 170 () replik: Jag hade inte tänkt begära replik, men när nästan besviket lyfte upp frågan kändes det som ett motiv. Min fråga till är: Var inte ni i beredda att , 2001, besluta att ge försöksverksamheten en permanent kostym? 171 () replik: Vi i har varit införstådda med att vi ska ha detta. Vi såg en vidareutveckling av landstingen och länsstyrelserna till en typ av regioner. I det läge som var 2001 upplevde vi ett väldigt starkt motstånd från regeringen. Därför tyckte vi att det var ett steg framåt. Det var ett steg framåt när man fattade beslut om regionalt självstyre. Vi ställde upp på det då, men vi hade inte tänkt oss att det skulle bli motstånd 2001. Det vill jag säga. 172 () replik: Det innebär, om jag förstår rätt, att 2001 var berett att ge en permanent kostym till regionerna.