prot · GR09109 · 2004-05-05 00:00:00 — Är det då dags för ännu en omorganisation, och ska den också gå väldigt snabbt och effektivt som i det pågående projektet? Hur skulle det kännas? Då blev det ju en ännu större oro för våra 16 000 anställda inom kassavärlden. 144 () replik: Tack, , för svaret, och tack för att du åtminstone gav mig hopp om att insåg behovet av att kunna genomföra omorganisationen. Men sedan kom detta men, att man ska invänta utredningen. Jag vill ändå notera jag hoppas att kommer ihåg detta att när vi gjorde den största förändringen vi har haft i socialförsäkringarna, det nya pensionssystemet, ledde det inte till några större dramatiska förändringar för del. Det var inte så att vi gjorde kraftiga omorganiseringar där, trots att det var en mycket stor omstöpning. Framför allt är det väl så att en förändring av socialförsäkringssystemen bör ta tid. Den bör vara föremål för långa ideologiska och principiella överväganden. Ur min synpunkt tror jag att det ska mycket till innan man gör några långtgående avsteg från de grundläggande principer som gäller för dagens socialförsäkringar. Detta sagt om tidsplaner, men tack ändå för försöket att svara. Jag vill ändå i sammanhanget ställa frågan tillbaka, eftersom budgetförslagen kommer vilken dag som helst. föreslår också att man ska sänka sjukersättningen, sjukpenningen, förändra SGI-beräkningen och införa ytterligare någon karensdag, om jag tolkar förslagen rätt. Det där är förvisso kraftfulla förslag för att få ned kostnaderna i sjukförsäkringen. Det är alldeles rätt. Men det leder inte på något sätt till att människor blir friskare. Det leder inte på något sätt till att människor får större möjlighet att komma tillbaka i arbetslivet. Varför är det fel att ha ekonomiska drivkrafter för företag när man så glatt vill ha ekonomiska drivkrafter för enskilda människor? 145 () replik: Den information jag har, och jag tror att den är ganska väl överensstämmande med vårt förslag, är att vi inte har för avsikt att sänka sjukersättningen. Däremot erkänner jag att vi har talat om en karensdag. Det är väl svar på den frågan. Jag vet inte vilken kontakt har med folk från , men jag möter anställda ganska så ofta i mitt uppdrag i kassastyrelsen. Och jag är nog inte ensam här i kammaren om att ha hört de oroliga känslorna komma till uttryck. Jag skulle dock vilja fråga: Känner sig inte över huvud taget orolig över att förändringar kan ta kraft och suga musten ur våra anställda som just nu är inne i ett oerhört ansträngt läge i arbetssituationen? Jag känner en stark oro för att man ska tappa fart, även om man kommer att driva igenom den omorganisation som jag i och för sig tycker har sin plats det är dock tiden. Men det har vi diskuterat redan. Men situationen för de anställda, är det inget som oroar över huvud taget? 146 () replik: Det som oroar mig mest är om vi skulle genomföra en omorganisation , om vi skulle sega på det och ha utdragna förhandlingar och diskussioner om vilken framtida organisationsmodell man ska ha. Det skulle oroa mig, för det skulle skapa ett kaos i försäkringsadministrationen. Jag har därför tagit till mig de önskemål som har funnits från personalföreträdare som har hävdat vikten av att göra en snabb omorganisation. Jag tror också att det är viktigt att vi får en snabb förändring som förtydligar ledningsansvaret i den nya organisationen, som förtydligar förtroendemannarollen i den nya organisationen och som ökar organisationens effektivitet, förmåga och möjlighet att möta de behov som medborgarna och företagen har i det här landet när det gäller försäkringsadministration. Jag tror att vi är på mycket god väg med detta. Och jag är alldeles övertygad om att vi kommer att ha en vassare och bättre organisation framöver som är fullt decentraliserad, med goda lokala och länsvisa förutsättningar för en bra socialförsäkring. 147 (): Även vi moderater anser att det är ett stort problem att reglerna i socialförsäkringarna tillämpas så olika i likadana ärenden. Tillämpningen skiljer sig till och med systematiskt mellan olika delar av landet. Det sjukskrivs mycket mer och på vissa håll till och med vid tydliga diagnoser. Sjukskrivningstiderna kan vara en eller till och längre vid samma sjukdomsdiagnos. Arbetsförmågan och sjukskrivningen bedöms ännu mer olika när det handlar om otydliga diagnoser eller så kallade symtomdiagnoser. Det här gäller faktiskt inte bara sjukskrivningarna utan också andra bidrag, till exempel handläggningen av vårdbidrag, där vi lärde oss i går att hanteringstiderna kan skilja med uppåt beroende på var ärendet handläggs. En uppstramning av reglerna inom bland annat sjukförsäkringen har vi efterfrågat . Och en mer likformig tillämpning är helt nödvändig enligt vår uppfattning, inte minst för att pressa tillbaka sjukfrånvaron. Regeringen har lagt fram ett principförslag för att få en sammanhållen organisation för för att åstadkomma större rättssäkerhet och likformighet. Vi anser att det finns ett antal principiella skäl för en sådan omorganisation och att dessa skäl faktiskt väger tyngre, även om vi hade ansett att det var bättre att börja med att strama upp reglerna och därefter se över organisationen. Problemet i sjukförsäkringens och socialförsäkringens administration är kanske inte i första hand ett organisatoriskt problem hos kassorna. Ansvaret vilar faktiskt också tungt på regeringen som inte har stramat upp reglerna och gjort dem tydliga. Lagen om allmän försäkring och uttolkningen av den har lett till alldeles för stort utrymme för olika tolkningar. Denna otydlighet bidrar sannolikt till både onödiga och för långa sjukskrivningar, till sjukskrivningar som allt oftare slutar i förtidspensionering. Ett exempel på otydligheten är att det i vägledningen för sjukskrivning fortfarande anges att allt som inte är normalt är sjukt. Regeringen har således inte gett försäkringskassorna nödvändiga redskap och inte heller tillräckliga resurser för att strama upp sjukskrivningarna. Försäkringskassornas arbetssituation har varit sådan att tiden bara räckt till för utbetalningar och knappt ens det. Rehabiliteringsåtgärder har det i stort sett inte funnits utrymme för alls. Vi vill hålla med om den risk som många pekar på att det innebär att i dagens ansträngda arbetsläge genomföra en omorganisation av försäkringskassorna. Vi vill också säga att det väl är något anmärkningsvärt att regeringen tydligen redan påbörjat en omorganisation innan ens fattat beslut om den. Regeringsförslaget innehåller endast ett principbeslut, och det krävs en rad följdförändringar. Men vi förutsätter att det inte stannar vid detta utan att också regelverket ses över. Med en sammanhållen organisation ges möjligheter att följa upp fusk och missbruk på ett bättre sätt om det ges ett tydligt uppdrag. Möjligheten att kartlägga och samla erfarenheter om överutnyttjande av socialförsäkringarna kommer sannolikt att förbättras och underlättas med en sammanhållen organisation. Den sammanhållna statliga organisationen ger ett mer tydligt ansvar för regeringen. Regeringen tar också på sig ett stort ansvar att se till att organisationen kan utvecklas och att de bästa arbetssätten kan spridas, till exempel att de av regeringen förordade avstämningsmötena nu faktiskt kommer till stånd . Varför inte ta exemplet ? Det exemplet har tagits upp tidigare i debatten. Regeringen måste ge det har vi fått besked om tidiga samverkansuppdrag både med andra offentliga instanser men också med arbetsgivare. Vid en undersökning har det visat sig att så många som av tillfrågade företag var mycket missnöjda med kontakterna med och upplevde att de fick alldeles för lite stöd i arbetet med att förkorta sjukskrivningstider och ge rehabilitering. Här har regeringen ett stort uppdrag att fullfölja utvecklingen av arbetet. En bidragande orsak till många sjukfall och förlängda sjukskrivningar är faktiskt att det är så svårt att byta arbete. Här har regeringen också en mycket stor uppgift framför sig. kan rättssäkerheten ofta uppfattas som satt ur spel när beslut och domar i olika delar av landet ibland tycks gå stick i stäv med varandra. En mer likformig tillämpning och uppstramning av regelverket innebär att den enskilde också kan ges bättre möjligheter att förstå reglerna och hur besluten ser ut. Vi moderater anser att det är en grundläggande princip att ansvar och finansiering ska följas åt. Därför anser vi, herr talman, att både sjukförsäkringen och a-kassan bör handhas och administreras av staten så länge staten står för finansieringen och bestämmer regler och ersättning. Vi föreslår också en nationell hälsoförsäkring för sjukvården. Sjukförsäkringen bör då vara parallellt organiserad för den snabba medicinska rehabiliteringen. Samma sak gäller för samverkan med arbetsmarknadsmyndigheterna för att finna arbete för alla de sjukskrivna som är arbetslösa eller inte kan gå tillbaka till sitt gamla arbete. En sammanhållen organisation och ett sammanhållet ansvar underlättar den reformering av sjukförsäkringen som vi moderater ser som nödvändig för att pressa tillbaka sjukfrånvaron. Rätt hanterat kan detta förslag som vi tar ställning till nu vara ett första steg i en sådan process. 148 () replik: Först och främst är det glädjande att inser vikten av att man gör en omorganisation, även om det i någon mening märks att man har lite andra föreställningar om hur denna organisation ska arbeta framöver. Det är väl för att de grundläggande politiska skillnaderna ändock består, även om vi har samma uppfattning i sakfrågan om att skapa en ny organisation. ansvar är att samordna rehabiliteringsarbetet, inte nödvändigtvis alltid utföra det. Det är inte minst arbetsgivarna som har skyldigheten att faktiskt ge sina anställda möjligheten och rätten till rehabilitering. Eftersom flera andra talare i debatten har berört hur de själva vill komma till rätta med ohälsan det gjorde även vill jag ändå passa på och fråga: Kommer en sänkning av sjukersättningen till och därefter, en sänkning av ersättningen i förtidspensionen till eller införandet av efter varandra att innebära att människor blir friskare? Som jag ser det är detta dramatiska försämringar för människor som drabbas av ohälsa. Jag blir förvånad över hur kan föreslå så pass skarpa åtgärder. Det minskar givetvis kostnaderna, men det sker till priset av att sjuka människor blir ordentligt fattigare. Ser inte och en risk i att det här urgröper tilltron till försäkringen och tryggheten, framför allt försämrar möjligheterna för människor som har drabbats av ohälsa att faktiskt komma tillbaka i arbetslivet? 149 () replik: Det ärende som vi resonerar om är faktiskt en omorganisation av sjukförsäkringen. Jag har i mitt anförande berört att vi tycker att det är utomordentligt viktigt, och vi efterfrågar en rejäl uppstramning av regler. Därtill tror vi, och vi ser att vetenskapliga undersökningar visar, att också ersättningsnivåerna är viktiga. Det viktiga i det här ärendet är att vi talar om en uppstramning av reglerna och en mer likformig tillämpning. Detta är väl inte en budgetdebatt. Det är väl just hanteringen av sjukförsäkringen och socialförsäkringarna vi debatterar . Jag kanske skulle våga mig på att ställa en motfråga. Jag har blivit förvånad när jag har läst i betänkandet att den här omorganisationen inte skulle leda till någon förändring av praxis. Där skulle jag vilja fråga om det är inte är så att man gör en omorganisation med ambitionen att det ska bli en bättre praxis. Den ska minsann bli så bra som på det bästa stället och inte hamna på något slags genomsnitt. Där skulle jag gärna vilja ha en kommentar. Vill Socialdemokraterna faktiskt minska sjukskrivningarna och se till att vi får en praxis som gör att sjukfrånvaron minskar i vårt land? 150 () replik: Vi vill verkligen minska sjukskrivningarna. Vi vill öka människors möjligheter att komma tillbaka i arbetslivet. Vi vill öka deras rätt till rehabilitering. Det gäller också arbetsgivarnas skyldighet att se till att de får denna möjlighet och möjligheter att samordna denna rehabilitering. Det är därför jag valde att gå upp i frågan. När ändå välkomnar en omorganisation men sedan talar om en uppstramning av reglerna, vill jag göra klart från socialdemokratisk sida att vi inte har för avsikt att göra en uppstramning i den meningen anför, det vill säga med en hårdare och striktare tolkning, försämrad ersättning eller minskad möjlighet att ha en dräglig ekonomi även om man drabbas av ohälsa. Här skiljer vi oss. Vi ser inte omorganisationen som ett sätt att skärpa regelverket kring försäkringen. Det är inte ambitionen. Vi ser omorganisationen som ett skäl att se till att medborgare får ökade möjligheter att kunna komma tillbaka i arbetslivet, att företag får en bättre service från när det gäller hjälp med hur rehabiliteringsutredningar och annat ska organiseras. Det är en effektivare organisation vi eftersträvar. Det innebär inte att vi på det sättet bakvägen skärper socialförsäkringen. Där har vi radikalt olika uppfattningar mellan socialdemokratin och . Det hoppas jag tydligt framgår av debatten. 151 () replik: Vi har vid ett antal tillfällen diskuterat frågorna om hur viktigt det är att tidigt få tillbaka de som är sjukskrivna i jobb. Jag hade hoppats, herr talman, att denna omorganisation syftade till att de kalla det gärna uppstramning via rehabilitering och varför inte regeringens förordade avstämningsmöten, som jag tycker är bra men som tyvärr inte har kommit till stånd, skulle komma tillbaka i jobb. Det är det jag hoppas att omorganisationen ska leda till. Där hoppas jag att vi däremot kan vara ense. Jag kommer att tillåta mig att komma tillbaka och höra vad regeringen faktiskt vidtar för åtgärder för att få ned de många sjukskrivningarna. Jag blir lite förvånad när jag för höra att denna omorganisation minsann inte ska minska sjukskrivningarna. 152 (): Dagens betänkande handlar om en ny statlig myndighet för socialförsäkringsadministrationen. Det är ett krångligt och obegripligt sätt att säga att den allmänna ska förstatligas samt att och ska omorganiseras till en gemensam myndighet kallad . Många i landet tror nog redan att är en statlig myndighet men så är det inte i formell mening. Den nya myndigheten är tänkt att åstadkomma en lika behandling av socialförsäkringens regler i hela landet. har bedömningar kunnat variera från län till län och ibland från ett lokalt försäkringskassekontor till ett annat i samma län, enligt uppgifter från . Ingen har tagit ansvar för helheten, utan varje lokalkontor har tagit ansvar för den egna verksamheten. har haft ansvar för att tillämpningen varit lika men inte lyckats speciellt bra. I betänkandet föreslås att den nya ska ha valda politiker i länen, precis som . Dessa politiker ska se till att drivs effektivt och ger god service åt invånarna. Man ska alltså se till att de som söker ska vara nöjda med den hjälp de får utifrån de lagar och förordningar som gäller. Antalet politiker som väljs in ska spegla partiernas lokala mandatfördelning i . Det är viktigt att vi bevakar att de så kallade försäkringsdelegationerna får tillräckligt stort antal politiker så att även små partier blir representerade. På länsnivå ska man också samverka med andra myndigheter. Det kan vara samarbete med kommuner, landsting och länsarbetsnämnd vad gäller rehabilitering, den så kallade finansiella samordningen. Just nu finns en utredare, , som fått i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten. Det är givetvis under förutsättning att nödvändiga beslut fattas av riksdag och regering. ska beskriva ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan styrelsen, myndighetschefen och politikerna. Han ska också lämna förslag till regler för myndigheten. Genomförandet kommer att ske i två steg. Det första steget gäller för att ledningen av den centrala organisationen, före detta , ska fungera . Andra steget handlar om den lokala organisationen. Personalen på de nuvarande lokala försäkringskassorna har uttryckt att de är nöjda med att det blir en myndighet, då man nu får en enhetlig personalpolitik och då de anställda även har förhoppningar om att den interna utbildningen och kompetensutvecklingen blir bättre. Vi i hoppas att personalens arbetsmiljö och arbetsförhållanden bättre ska uppmärksammas i den nya myndigheten, för att på så sätt förebygga ohälsa bland de egna anställda. Minskad ohälsa bland personal påverkar i sin tur servicen till allmänheten i form av att ärenden inte blir liggande utan åtgärder , som har skett. Jag vill i det sammanhanget påpeka att det i första hand är som är utsatt för omorganisation. Det är alltså inte så mycket som påverkar i sig. Vi i har tillsammans med och Socialdemokraterna samarbetat om dagens betänkande och är nöjda med att det nu inte blir någon förändring av socialförsäkringsnämnderna, som först var tänkt i den utredning som ligger till grund för dagens betänkande. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 153 Statsrådet (): är en av de viktigaste aktörer som vi har i arbetet med ohälsan. Att halvera ohälsotalet är ett mycket viktigt mål för regeringen och den viktigaste frågan . Det är det instrument som vi har, det verktyg som vi har till vårt förfogande. Det är också det viktigaste motiv som vi har för att förändra socialförsäkringsadministrationen. Vi måste skapa bättre förutsättningar för ledning och styrning av försäkringskassorna. I den nya organisationen vill vi alltså uppnå ett tydligt ledningsansvar, en nationell samsyn, likformighet i handläggningen och en gemensam verksamhetsutveckling. Därför har vi föreslagit den här sammanhållna statliga myndigheten. Den nya myndigheten ska ledas av en styrelse med fullt ansvar. Ledamöterna som ska sitta i den nya styrelsen ska ha en hög och bred kompetens och vara ett stöd i ledningsarbetet. Den ska svara för de övergripande princip- och policyfrågorna och ansvara kollektivt inför regeringen för myndighetens verksamhet. Generaldirektören ska ansvara för och leda den löpande verksamheten. Vi kommer också, som redan har påpekats i debatten, att inrätta en ny förtroendemannaorganisation, som på länsnivå ska bevaka att myndighetens verksamhet bedrivs effektivt och med god service. Den här delegationen kommer att utses av regeringen. Den kommer inte att vara bärare av administrationer utan kommer att ges ett tydligare politiskt uppdrag. Det är viktigt, tycker vi, att det finns ett inflytande och en medverkan av förtroendevalda på lokal och regional nivå inom socialförsäkringen. Men det här ska inte sammanblandas med att verksamheten ska styras av förtroendevalda. Förtroendemannarollen ska inte tyngas av beslutsfattande kring administrativa frågor. Vad vi vill är att rollen för de förtroendevalda verkligen blir en fråga om att representera medborgarna. Genom den här nya försäkringsdelegationen får de förtroendevalda ett oerhört viktigt uppdrag att genom uppföljning och utvärdering granska verksamheten utifrån vad som är bäst för allmänheten. Den här modellen tycker jag är väldigt viktig. Den innebär någonting helt nytt, någonting som vi inte har sett tidigare och, som sade, en innovation. Det är det faktiskt; det finns ingen myndighet som har en motsvarande roll för de förtroendevalda. Jag delar helt den beskrivning som gjordes av lite närmare kring hur den här delegationen ska komma att fungera. Jag sätter stor tilltro till och stort hopp om att vi kommer att se en nydanande verksamhet inom det här området. När det gäller samverkansfrågorna tycker vi också att det är viktigt att vi har en förtroendemannamedverkan i samband med det. Det här är ju ett lite speciellt område i sina kontaktytor. Det är också skilt från det dagliga administrativa ledningsarbetet och styrningen av myndigheten. Den här uppgiften kommer försäkringsdelegationen att hantera och fatta beslut om. Delegationens ledamöter kommer att utses av regeringen på förslag av de politiska partierna. Man kommer också att få kansliresurser till sitt förfogande. När det gäller socialförsäkringsnämnderna kommer det, som sagts tidigare, inte att ske någon förändring. De kommer att fungera på samma sätt som . Jag är övertygad om att den nya organisationen ger bättre möjligheter att få fram gemensamma förhållningssätt och en enhetligare tillämpning. Genom utveckling av handläggningsmetoderna och gemensamma och förbättrade utbildningsinsatser kommer vi att få möjligheter till en högre och jämnare kompetens. Det kommer i sin tur naturligtvis också att påverka det resultat vi får se av myndighetens arbete. Inte minst personalorganisationerna har pekat på behovet av att en kraftsamling sker på utvecklingen av den gemensamma personalpolitiken. Jag ser det som en mycket viktig fråga i det framtida arbetet. Jag vill bara säga några ord om namnet på den nya myndigheten. Vi har valt att behålla namnet . För många kanske det kan te sig lite egendomligt att vi behåller ett gammalt namn. Jag tycker tvärtom. Jag tycker att det är ett väl inarbetat och välkänt varumärke, som vi alla vet vad det är. Att byta tror vi hade skapat förvirring. Allmänheten kommer, precis som , att möta en lokal organisation som även i fortsättningen huvudsakligen handlägger socialförsäkringsärenden och samordnar rehabiliteringsinsatser. Slutligen vill jag bara säga några ord om processen. Från det att utredningen kom har vi haft ett mycket bra samarbete, framför allt med och , i framtagandet av denna proposition. Men vi har också haft ett nära och bra samarbete med , de förtroendevalda ute och personalorganisationerna. Vi har lyssnat och tagit till oss de synpunkter som har kommit fram. Jag känner mig mycket nöjd med det slutliga resultat vi nu har framför oss. 154 () replik: Jag ska faktiskt börja med att hålla med statsrådet om att det är bra att man behåller det gamla namnet. Det tycker jag verkligen, därför att det hade inte varit någon som helst nytta med att införa det här. Sedan har jag en del frågor. ställde några på slutet som jag får ta upp här, även om det inte precis ingår i frågorna till statsrådet. Men jag börjar med frågorna , så kan jag ta det i nästa omgång. Att få tillbaka människor i arbete måste vara det absolut viktigaste. Jag tror inte att alla människor blir friskare bara genom att man slår samman detta till en myndighet. Vi har ju sett i alla andra sådana här förändringar som är gjorda att det blir ett energiläckage, som jag sade i mitt anförande, där i stället fler människor blir sjuka som jobbar i den här verksamheten. Det finns en oro. Man känner en otrygghet i vad som händer med arbetet, och man undrar vad detta ska innebära. Man har tidigare haft lagar och regler att följa, och jag tror inte alls att det är detta som gör det. Tror verkligen att just det att man bara slår samman det till en myndighet gör att vi kommer att få friskare människor i ? Det tror inte jag. Sedan gäller det frågan om att vi ska genomföra detta. Om man ska göra en total översyn av hela trygghetssystemen menar vi att det är viktigt att man gör det först, så att man inte först gör en omorganisation nu och därefter gör en utredning och sedan förändrar igen. Varje förändring brukar innebära att det blir förseningar. Det går liksom på tomgång innan man kommer i gång i den nya verksamheten. Att då göra snabba förändringar tror vi inte på. 155 Statsrådet () replik: Det här är ingen ny fråga. Den har diskuterats under en mängd år. Nästan så länge som jag har varit med i det här huset, höll jag på att säga, har vi diskuterat denna fråga. Den är väl känd, och argumenten har varit desamma . Vi har kunnat följa det här i utskottet genom , och jag tror också att alla har varit helt överens om att den brist på nationell samsyn och den brist på likformighet i handläggningen som har funnits har varit ett problem. Jag tror inte heller, som har sagts tidigare, att människor blir friskare genom att vi omorganiserar.