prot · GS0915 · 2004-10-15 00:00:00 — Eller gäller det väletablerade medelålders människor? 216 () replik: utgår från att vi kan skapa en sådan politik i den här kammaren att fler kan få arbete. Vi kan inte utgå från att bara för att man är barnfamilj lever man på bidrag. Man ska faktiskt kunna leva på sin ekonomi. Det är bra att regeringspartiets företrädare i det här fallet också erkänner att marginalerna är väldig små för barnfamiljer. Om vi ska jobba för att människor ska få möjlighet att köpa svensk mat måste vi som sitter i jordbruksutskottet och är intresserade av de här frågorna agera för likvärdiga konkurrensvillkor. 217 (): Låt mig få börja med att uttrycka utskottets glädje över att miljöministern finns med i debatten även . Det är värdefullt, tycker vi. liberalerna anser att det går att möta hoten mot haven och den speciellt utsatta . Det är och har varit vårt budskap i såväl riksdag som , och i motioner och rapporter har vi följt upp med konkreta åtgärdsförslag. Det går att agera nu både nationellt och internationellt. Och det är bråttom. Trots att en majoritet både i och utanför är för en mer aktiv havsmiljöpolitik har alltför lite hänt . och hela sammanträder IMO, , och på dagordningen står en förändring av PSSA-systemet, alltså möjligheterna att skydda havsområden som särskilt känsliga och förse dem med effektiva skyddsåtgärder. PSSA-revisionen har varit minst sagt skakig, och utgången av denna veckas kan bli avgörande för vilka åtgärder som blir möjliga inom PSSA . Att få klassad som ett PSSA-område, försett med effektiva skyddsåtgärder för att förhindra bland annat katastrofala oljeutsläpp vid en olycka i den täta trafiken av tankfartyg, har för liberalerna varit en prioriterad fråga. har vi försökt få ett tydligt besked från regeringen om att man inte tänker lägga ribban lågt när skyddsåtgärder ska bestämmas utan tillfredsställande resultat. Vi har fått undvikande svar om att detta är upp till myndigheter att ta fram. Frågan om , världens kanske mest utsatta havsområde, och hur vi ska avvärja hoten mot det är av sådan vikt att ett tydligt uttalat politiskt ledarskap är avgörande. Mot bakgrund av vad jag sagt om vad som just nu pågår i och för den framtida utvecklingen av lagstiftningen på havsmiljöområdet är det också mycket viktigt att få klara besked, och det hoppas jag att jag får av miljöministern . Vid klassningen av som särskilt känsligt havsområde bör ytterligare effektiva skyddsåtgärder prövas på fyra områden: minimikrav på skeppskonstruktion, kvalitet på besättning, lagligt ansvar och reglering, till exempel lotskrav, från strandstaterna. Som ansvarigt för PSSA-ansökan och en stat med lång kust, stora havsområden och stort kunnande på sjöfartsområdet har ett mycket stort ansvar i arbetet med att förändra utformningen och tillämpningen av de lagar som fortfarande gör haven till allas rätt men ingens ansvar. Den trettonde parlamentariska , som både och jag bevistade, formulerade i slutdokumentet en uppmaning, som undertecknades av alla stater, till regeringarna runt att stödja införandet av ytterligare effektiva skyddsåtgärder för . Detta borde vara ett stöd i arbetet för regeringen och ministern i fortsättningen. Nationellt finns mycket vi kan och, enligt liberalerna och många andra, måste göra för att ta vårt ansvar för havets miljö- och naturresurser. Uppfattningen i vårt förslag om en marin strategi delas av många. Senast var det som i sin granskning av miljöpolitik var mycket tydligt i sin kritik på den punkten och uppmanade regeringen av införa en nationell havsmiljöstrategi och mer uppmärksamma den biologiska mångfalden i havet. Att nå fram till internationella beslut och till exempel skapa den nya förvaltningsmodell för som förordar är något som tar tid. Därför måste agera nu för att förbättra situationen i och vidta de åtgärder som vi nationellt kan besluta om, och det är en hel del. Miljö- och naturresurssituationen i haven är akut och snabba åtgärder är nödvändiga. Varken eller kan vänta . Många av havsmiljökommissionens åtgärder borde redan nu ha kunnat sättas i verket. Förslag från både oss och närings- och intresseorganisationer med anknytning till haven har tagits fram. Bland fiskare, forskare och intresseorganisationer har ett närmande skett, och intressanta diskussioner förs på ett sätt som inte var möjligt . Kust- och skärgårdsbefolkningen väntar på att få ta del av verkliga försök med lokal och regional förvaltning som både utvecklar hållbara fiskbestånd och det kustnära fisket. Vi har en svensk rederinäring som tar havsmiljöfrågan på allvar och ligger i framkant i miljötänkandet. Läget just nu för att ta krafttag för havsmiljön är alltså sällsynt gott. liberalerna har därför varit mycket oroat över att ingen särskild proposition om havsmiljöfrågorna är aviserad. Som jag inledningsvis nämnde och just nu har utvecklat är det ju inte så att regeringen saknar stöd för en långt mer aktiv havsmiljöpolitik. Vår uppmaning till och förhoppning på miljöminister är att hon nu lyfter fram de aktuella akuta havsmiljöfrågorna och presenterar en marin strategi i form av en proposition kompletterad med konkreta förslag till beslut, mål och tidsplaner. Förväntningarna på regeringen i den här frågan är stora, inte enbart från liberalerna. 218 () replik: Som jag sade i mitt anförande är frågan om havet en mycket komplicerad fråga. Jag hoppas att inte gör detta till en fråga bara för sjöfarten utan tittar på den komplexitet som finns runtomkring. Jag kan ta ett exempel som gäller jordbrukspolitiken och de utsläpp som jordbruken gör. är en storbov i detta sammanhang. De baltiska länderna har haft mycket mindre utsläpp eftersom de inte har haft några pengar för att gödsla sina åkrar. Frågan är vad som händer nu när de får en bättre ekonomi. Kan vi då försöka arbeta tillsammans från och hjälpa länder på andra sidan om för att de inte ska komma i samma situation som vi är i? 219 () replik: Detta är en viktig del i samarbetet i EU och i den nationella strategi som vi bedriver. Mitt anförande består till stor del av kritik. Men vi har också noterat hur regeringen har lyft fram havsmiljöfrågan i EU-samarbetet och på flera håll, till exempel när det gäller utsläpp från fartyg på havet och när det gäller skärpning av straffrättsliga regler, verkligen har tagit tag i denna fråga på EU-nivå. Och detta går att lösa. 220 () replik: Då är min avslutande fråga till om han kan tänka sig att arbeta i andra allianser än den som ni har beslutat om . När jag har jämfört era miljöbudgetar, ser jag att det finns vissa partier som man kanske skulle kunna bilda tvärpolitiska grupper med eftersom den samlade alliansen med de fyra borgerliga partierna innebär en havererad miljöpolitik. 221 () replik: Där tror jag att har fel. Det var faktiskt allianspartierna som drev fram det ställningstagande som antog när det gäller att driva på regeringen i PSSA-frågan. Men naturligtvis måste samarbete till i den här frågan. Jag noterar också att i en motion tillsammans med oss har ställt betydligt högre krav än vad man har fått utdelning för tidigare hos regeringen. 222 (): Klimatförändringen är ett större hot än terrorismen. Så skrevs det i en Pentagonrapport . Det beskriver också att vi kan komma att drabbas av mer oväder, översvämningar, skogsbränder, sjukdomar och skadeinsekter. Ja, listan med skräckscenarier kan göras lång. Den ökade mängden växthusgaser är ett resultat av människans påverkan på naturen. Det är en effekt av beslut som har fattats och de ekonomiska drivkrafter som finns i vårt välutvecklade samhälle. Efter sensommarens oväder i är det förhoppningsvis ingen som tvivlar på att klimatförändringen är här och att den är en verklighet som pågår. Men är växthuseffekten bara av ondo? Varmare somrar låter ju skönt, eller hur? Jag satt på älgpass uppe i i och tittade ut över de svenska och norska fjällen. Det snöade lite för att sedan klarna upp, och solen sken lite grann. Då tänkte jag på klimatförändringarna. Tänk om det skulle bli tvåsex grader varmare. Då skulle denna bedårande utsikt se helt annorlunda ut. Förutsättningarna för flora och fauna skulle ändras helt och hållet. Visserligen förekommer det redan naturliga klimatsvängningar, men det är konstaterat av en enig expertis att vi genom vårt agerande påverkar klimatet och att jordens medeltemperatur ökar och att ökningen kommer att accelerera. togs Kyotoprotokollet fram som tar sikte på att vi ska minska utsläppen av växthusgaser. ska vi i de industrialiserade länderna ha minskat våra sammantagna utsläpp med i genomsnitt jämfört med utsläpp. Efter att nu har aviserat att man kommer att ratificera protokollet kan arbetet ta riktig fart. Visserligen har motsatt sig en ratificering av protokollet, men vi är väl många i den här kammaren som hoppas på en seger i presidentvalet för så att vår enda supermakt också kan ställa sig bakom detta viktiga protokoll. Vad gör vi då för att få ned utsläppen? Jag tar här upp några saker. Miljöministern kompletterar säkert delar av detta i sitt inlägg. Vi vill främja energieffektivitet och öka användningen av förnybara energikällor. Vi vill att bilarna blir bränslesnålare för att vara omställda till alternativa bränslen. Detta är ett av de mest prioriterade områdena. Oljan är en ändlig resurs. Den kommer inom en överskådlig framtid att ta slut. Vi ser ju nu att priset stiger. Därmed blir också alternativen attraktiva. Detta kan också ge jordbrukssektorn möjligheter att öka produktionen av alternativa bränslen och energikällor. påbörjas en försöksperiod med handel med utsläppsrätter. Handeln kommer att ske inom den energiintensiva sektorn. Inför nästa handelsperiod, åren 20082012, är det av stor vikt att även andra sektorer kommer med i handeln. Då tänker jag först och främst på transportsektorn. Transporterna på vägar är den sektor där utsläppen ökar mest. Vi har alla ett gemensamt ansvar att förändra detta. Informationsinsatserna, som mycket var inne på, måste öka. Vi måste få en delaktighet och ta upp, diskutera, med medborgarna hur alla kan vara med i arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. är ett av få länder som är på väg att uppfylla sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet detta enligt en som härförleden presenterades. Men det här räcker inte. Alla måste uppfylla sina åtaganden. Det mål som sattes upp i Kyoto är bara ett mål för att minska ökningen av utsläppen. Vi måste redan nu börja jobba med att sätta upp ännu högre mål. Enligt experter måste vi också fram få ned utsläppen till hälften och även därefter fortsatt få ned utsläppen. Enligt är de politiska mål som finns alldeles för lågt satta. Man efterlyser ambitiösare tag för att inte riskera förödande miljökatastrofer och mänskliga tragedier. Man vill till och med att vi ska anpassa våra samhällen för att skydda oss mot kommande miljökatastrofer. Våra utsläpp kommer att påverka samhället och naturen under århundraden framåt och orsaka höga kostnader. Vi måste få en överenskommelse så att utvecklingsländerna inte gör om våra misstag utan använder sig av metoder som inte ökar utsläppen. Jag tänker bland annat på och som inte är med i denna första överenskommelse i Kyoto. Jag har i tidningen läst hur mycket man i nu ökar sina utsläpp. Jag vet att regeringen i alla olika organ som finns jobbar för att få till stånd diskussioner, och beslut, om hur vi går vidare också när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. 223 () replik: Min fråga till blir trots allt den om . Det är väldigt svårt att bedriva den upplysningsverksamhet som vi behöver kring klimatpolitiken. Att säga att avvecklingen av fossila bränslen är det viktigaste som man stänger fungerande kärnkraftverk är ett dilemma. Hur förklarar du det dilemmat för våra gemensamma skånska väljare? 224 () replik: Det ska jag gärna förklara för . Först och främst kommer inte avvecklingen av som någon överraskning, för det beslutades . Frågan var bara när; vi visste att detta var inom räckhåll. Den del som stått för när det gäller att producera energi har vi nu ersatt med alternativa energikällor, vilket gör att vi kan fortsätta med den avvecklingen. kan vi fortsätta med avvecklingen av de fossila bränslena genom att ta fram alternativ detta i stället för att, som gör, ta bort de pengar som går till att utveckla de här möjligheterna. 225 () replik: Jag vill påpeka att fortfarande utgör fossila bränslen av den energi som vi använder. Att då säga att det nu är läge att ta bort kärnkraften därför att problemet lösts med alternativ är väl inte riktigt rättvisande. Dessutom vet vi i vad ersättningen blir, nämligen dansk kolkraft. har verkligen inte precis uppnått sitt Kyotomål. De ska avveckla av sin koldioxid. Hur hjälper vi dem genom den politik som vi just nu för? 226 () replik: Om avvecklingen av kärnkraften i tror jag att det råder en ganska bred enighet, sett , för det här är ju ingenting som kommer att göras i ett kortare perspektiv. Vi måste ha en planerad avveckling av en energikälla som inte tillfredsställer kraven i vare sig miljöhänseende eller andra hänseenden säkerhet och så vidare sett på lång sikt. Jag ställer mig helt och hållet bakom stängningen av och menar att vi kommer att lösa det här. När det gäller alternativa bränslen är vi på god väg. Därmed minskar vi också koldioxidutsläppen. 227 () replik: Tack, , för ett bra anförande om de viktiga utmaningar som vi står inför i klimatfrågorna. Det är, som sagt, en stor utmaning att minska utsläppen . var också inne på betydelsen av alternativa bränslen. När det gäller låginblandning av etanol baserad på biomassa vill jag fråga om är ense med oss kristdemokrater om att kraftfullt måste verka i EU för att de bestämmelser som hindrar oss att öka inblandningen och ha lägre skatt måste väck så att vi kan blanda in mer och därmed ta stora steg i riktning mot att uppfylla de krav och målsättningar som EU satt upp om en minskning , tror jag. 228 () replik: Det är naturligtvis en av de inriktningar som vi måste jobba med. Vi måste jobba på att få bort de fossila bränslena, som ju är det stora alternativet . Som jag sade tidigare i debatten här till är detta en framtida inriktning som vi måste ha. Ju fler vi är som vill jobba med den inriktningen, desto bättre är det naturligtvis. 229 () replik: Det var ett bra inriktningssvar. Men ska de regleringar på EU-nivå väck som hindrar oss att blanda in mer biomassabaserad etanol med bibehållen skattereduktion, eller en ännu större skattereduktion? 230 () replik: Som jag sade tidigare tycker jag att det är viktigt att vi ser över alla alternativa bränslen. Det är också viktigt att vi då inte låser fast oss, som vi tidigare gjort, vid en sorts bränsle. Naturligtvis måste vi se till effekterna, men är frågan hur vi kan få till en prisbild som gör att alternativa bränslen är bättre att använda än annat som är lite sämre för miljön. 231 () replik: Jag skulle nästan kunna upprepa fråga, men jag ska inte göra det. Jag har dock en fråga som gäller låginblandning. Precis som sade finns det för låginblandning av etanol EU-regler som hindrar oss. När det gäller ett annat drivmedel som vi använder, nämligen dieseln, finns det andra möjligheter att blanda in till exempel RME. Där har vi egna, svenska, regler som hindrar hur mycket vi får blanda in. Vi kan ha en inblandning på och på så sätt minska koldioxidutsläppen. Är beredd att verka för att vi kan öka vår låginblandning av RME exempelvis i diesel? 232 () replik: Vi kommer att sätta oss ned och se över detta. Jag tycker att det här är en viktig del. Som jag sade tidigare är den vinkling som har i sin motion väldigt intressant att studera. Jag tycker att vi ska ta med alla goda förslag som finns och titta på dem så att vi, som jag tidigare här sade till , får en bra inriktning på hela bilden och så att alternativa bränslen och låga utsläpp blir det som prioriteras. 233 () replik: Jag uppmanar och regeringen att i det fortsatta arbetet verkligen studera noggrant möjligheten att blanda in RME i diesel, för det är vår bedömning att om man skulle göra det så skulle miljönyttan vara oerhört stor, bra mycket större än den dieselskattehöjning man nu väljer att göra. 234 () replik: Jag kan bara säga att jag tar frågan med mig nu när vi ska se över det här. Jag hoppas på att vi kan komma överens och ha en bred enighet i kammaren om den här frågan när den väl kommer på bord. 235 (): Vårt samhälle gynnar snabbhet och smarthet snarare än långsiktigt tänkande och reflektion. Specialiseringen har i vårt samhälle gått så långt att vi tappat en väsentlig del av vår förmåga att se helheten. Vi måste våga börja se nya lösningar för att framtida generationer ska få tillgång till rena jordar, friskt vatten och hälsosam luft. Att utveckla en marknad för ekotjänster där varje verksamhets ekologiska fotavtryck balanseras i områden som hanterar eller absorberar dessa fotavtryck är en utmaning liksom att se hela livscykeln från utvinning av råvaran via själva produktionen och användningen ända fram till omhändertagandet eller återvinningen. Detta system IPP, integrerad produktpolicy bör kunna genomföras. Vårt jordbruk står inför radikala förändringar. Bondekåren har gått igenom flera reformer och har vant sig vid att förhålla sig till olika förutsättningar. Den reform som vi nu genomför är troligen ändå den mest genomgripande och blir ett stålbad. Av nuvarande 70 000 lantbruksföretag finns det bedömare som beräknar att 50 000 av dem kommer att diversifiera sin verksamhet. Det är då ytterst angeläget att får en sammanhållande landsbygdspolitik för att möta ny verksamhet och slå vakt om en tillväxt även utanför storstäderna. Jag vill nämna tre områden där en förändring krävs för att en hållbar tillväxt ska kunna komma till stånd. Detta är angeläget inte minst för landsbygden. För det första: För att minska det fossila koldioxidanvändandet och utnyttja biopotentialen det har ju varit ett aktuellt tema här måste det bli en högre ambition vad gäller att öka bioinslaget i drivmedlen. Som enda parti yrkar på att man, i samband med dieselskattesänkningen för arbetsmaskinerna inom den areella näringen, ska kräva en inblandning av exempelvis RME. Det är fullt möjligt. Det krävs sedan kriterieändringar för att öka inblandningsprocenten, vilket också måste åtgärdas. Dessutom är vi noga med att framhålla ett certifieringssystem för att se till hela miljönyttan. För det andra: Det behövs en förändring vad gäller både attityder och regelverk gentemot mindre verksamheter. Det är en förutsättning för att en levande landsbygd ska kunna finnas och utvecklas. Det är exempelvis ohållbart att småslakterier tvingas betala i godkännandeavgift, känna en osäkerhet inför hur veterinäravgifterna kommer att bli eller uppleva en frustration över hur avfallet ska kunna hanteras på ett vettigt sätt. För det tredje: Tro, tilltro eller misstro till den enskilda människans förmåga speglar vår syn på människan. Det handlar om huruvida vi har en tilltro till den enskilde entreprenörens förmåga. Det handlar om huruvida vi har en tilltro och en respekt gentemot de brukare som i generationer skött både skog och mark på ett så värdefullt sätt att de blivit skyddsvärda. Här gäller det att vi, när vi beslutar om avsättningar, kan hantera saker på ett flexiblare och smidigare sätt. Civilrättsliga avtal och överenskommelser är så värdefulla att de bör användas mer. När reservatsbildningar beslutas ska skötselplaner följa med. Jag började med tankar om hållbara samhällslösningar och fortsatte med tre problemområden där regeringen behöver justera och i vissa fall ändra sin politik, och jag vill avsluta med tre uppmaningar till regeringen. För det första: Driv på i WTO-förhandlingarna så att inte de framsteg man kunnat skönja går i stå. Det var positivt att under gårdagen lyssna på och hur vi där framhöll dessa frågor. Jag önskar att regeringen i alla internationella sammanhang och möten ska ta upp dessa frågor. Vi kan inte längre acceptera att millenniemålet inte ser ut att kunna uppfyllas eller att västvärlden fortsätter att gynna de sina på tredje världens bekostnad. För det andra: Förenkla regelverken och tillse att avgiftssystemen inte slår ut eller omöjliggör för småskalig verksamhet och utökad biodrivmedelsanvändning. Vi kan inte längre acceptera att goda företagsideér begravs på grund av regelverk och avgiftssystem. För det tredje: Satsa på forskningsinsatser vad gäller det framtida jord- och skogsbruket. Det är nödvändigt för att kunna möta morgondagens efterfrågan på hälsosam föda, biodrivmedel och förädlade produkter. I detta anförande instämde (). 236 () replik: Det var ett väldigt vackert tal. Jag vet att månar väldigt mycket om de människor som bor på landsbygden. Det har ju varit en ganska radikal förändring för bönderna , men det är också problemet när vi har en näring i det här landet som är beroende av prisstöd. När samhällsförändringarna kommer påverkar det naturligtvis i väldigt hög grad den som har stöd. Vi kan titta på andra stödsystem och socialförsäkringar också det är ändå ett beroende. Det är då lite intressant att ställa den här frågan till : Ni vill ändå fortsätta att ändra EU:s jordbrukspolitik ganska radikalt. Hur stämmer det då med synen att man vill jobba väldigt mycket med landsbygdsutvecklingen men säger att vi ska avveckla EU:s jordbrukspolitik? 237 () replik: Jag tror inte att det råder någon som helst tvekan om vår syn på EU:s jordbrukspolitik, som vi radikalt vill förändra. Vi ville, och vi önskar fortfarande, driva en snabbare avreglering. Vi anser att detta gäller företagare, och företagare ska ges möjligheter att själva kunna producera och sälja sina produkter. Det är vår grundinställning. Tredje världen-problematik kommer också in här. Det som gäller företagsamhet handlar om enmans- och fåmansföretag. De regler som finns drabbar landsbygden på ett alldeles särskilt sätt. Det är ju där de flesta enmans- och fåmansföretagen är. För att vi ska ha en levande landsbygd och en tillväxt i hela landet krävs det förändringar i de regelsystemen. Det är först då som vi kan nå dit. 238 () replik: Regeringen har ju ett uppdrag nu att titta på det här med små slakterier, prissättning och sådant, och det är ju väldigt viktigt. Men är beredd att i den här processen släppa de krav som vi har till exempel för livsmedelshygien, som handlar väldigt mycket om vår hälsa? 239 () replik: På inget sätt! Tvärtom har vi varit positiva till den nya djurskyddsmyndigheten och att den inrättades. Vi tycker att de här etiska frågorna och livsmedelsfrågorna är oerhört angelägna, och vi är dessutom kritiska och menar att vi inte är så duktiga i som vi kanske har sagt. Här behövs en rejäl skärpning vad gäller tillsynen. 240 (): Jag får erkänna att jag när jag lämnade och promenerade hem till lägenheten tänkte: Synd att miljö och jordbruk debatteras sist . Jag hade så gärna velat åka hem och ta en skogspromenad och kanske hitta lite svamp men, men. Det är bra att försöka vända allt till det positiva. I stället tänkte jag på att jag då inte haft möjlighet att lyssna till fredspristagare som jag också gjorde . Det var mycket intressant. Hon talade om kvinnornas situation och rättigheter i . Vi har kommit en bit på jämställdhetens väg här i när man jämför med många andra länder. Det har vi gjort även på miljöområdet. Det tänkte jag också på när jag traskade hemåt. När jag passerade Strömmen såg jag alla fiskare. Tänk att kunna fiska mitt i en av huvudstäder. Detta kan man göra för att vi i har jobbat med miljöfrågorna. Det var just här i som den första stora internationella miljökonferensen hölls 1972. När det gäller fisket i har det naturligtvis haft en helt avgörande betydelse att avloppsvattnet har renats. Det som hände var också att en buss passerade. Det luktade ättika. Det är inte konstigt, eftersom bränslet är etanol. Det är mycket viktigt att vi byter ut fossila bränslen till förnyelsebara och satsar på den forskningen. är ett av de världsledande länderna när det gäller forskning om etanol som ett alternativt bränsle.