prot · GR09109 · 2004-05-05 00:00:00 — Det är knappast organisationen som skapat nuvarande skillnader i ohälsotal mellan storstäder och skogslän. Från vill vi att avslår förslaget. Det finns ett antal motiv för detta. Ett skäl är det uppdrag som ålagts socialförsäkringsadministrationen och som förväntas vara genomfört 2008. Vi delar inte utskottsmajoritetens uppfattning att en omorganisation av den här omfattningen leder till bättre förutsättningar att fullgöra de uppdrag som riksdag och regering ålagt administrationen. Det finns hur mycket erfarenhet som helst som visar att stora omorganisationer tar kraft och energi från huvuduppgiften. Detta påtalas i ett av Genomförandegruppens projekt. Det påtalas också i delbetänkandet till den så kallade . Jag citerar från den utredningen: En så stor förändring som det innebär att göra hela socialförsäkringsadministrationen till en myndighet tar mycket kraft. kan produktionen förväntas sjunka. Det krävs en stor insats från en kompetent ledning för att både genomföra en så stor förändring och hålla produktionen på en rimlig nivå. Jag menar att det inte räcker att hålla produktionen på en rimlig nivå. Kravet på försäkringskassorna och är högsta växel. Det är ju dessutom inte bara omorganisationen som kommer att ta kraft. En redan ansträngd situation kommer, om regeringens planer kring så kallade drivkrafter för minskad sjukfrånvaro genomförs, att ställa ytterligare krav på kassapersonal och ledning. Enligt den departementspromemoria som är ute på remiss beräknas arbetet med de föreslagna förändringarna motsvara 110 årsarbeten inom försäkringsadministrationen. Ett annat skäl för avslagsyrkande är den organisationsmodell man väljer på det regionala och lokala planet. Det är en avlövad styrelse, eller försäkringsdelegation som det nya namnet är, och den är alltför mycket inspirerad av vad som gäller för AMS och länsarbetsnämnderna. Ett av projekten inom ramen för genomförandearbetet behandlar visserligen förtroendemannarollen. Det projektets uppdrag är ambitiöst. Jag blir dock lite förvånad när jag ser att bara fyra av de sju riksdagspartierna är representerade i den grupp av förtroendevalda som projektet knutit till sig. Kanske hade också övriga tre kunnat bidra till en utveckling av den nya förtroendemannarollen. Vår uppfattning är att eftersom denna delegation inte kommer att ha inflytande över vare sig verksamhetsplan, verksamhetsmål, internbudget eller principer för medelsfördelning så kommer beslutsbefogenheterna också över den finansiella samordningen att vara kraftigt beskurna. Utrymmet att sätta av resurser för främjande av lokala initiativ kan förväntas beslutas i . En utvecklad finansiell samordning är ett av de viktigaste instrumenten för att uppnå lägre sjukförsäkringskostnader, snabbare återgång i arbete och färre förtidspensioneringar. Det hade därför varit mer av handlingskraft och givit mer effektfulla resultat om regeringen och utskottsmajoriteten infört finansiell samordning värd namnet i stället för en produktionshämmande omorganisation. Ytterligare skäl för att inte genomföra den här omorganisationen är de förändringar som kommer att behöva ske vid en genomgripande socialförsäkringsreform. Sådana förslag har vi från lagt fram för den här kammaren ett antal gånger. Genom ett uttalande av statsministern kan man väl förvänta sig att en utredning kommer inom en förhoppningsvis inte alltför lång framtid. De problem som då kommer att tas upp kommer att påverka även organisationsfrågorna. i den nuvarande formen, med eller utan namnbyte och med sammanslagning av de regionala försäkringskassorna, kan väl knappast bli bestående efter en reform. Den kan i stället väntas på ett eller annat sätt medföra en ny myndighetsorganisation. Också den pågående kan komma att lägga förslag om den regionala nivån. Kostnadsutvecklingen i sjukförsäkringen har skapat ett läge där denna övergång till en traditionell och centraliserad ämbetsverksmodell kan framställas som en kraftåtgärd för att ta itu med sjukförsäkringens kris. Men vad som sker är att försäkringskassorna får rollen att vara syndabockar för en kris i sjukförsäkringen vars orsaker ligger på andra håll än i kassorna och deras regionala uppbyggnad. De fördelar som kan vinnas vad gäller administration och mer likformig beslutspraxis bör kunna uppnås . Avgörande är inte organisationsformen utan de politiska beslut som påverkar sjukskrivningsprocessen, rehabiliteringen och möjligheterna till finansiell samordning. Ingen organisationsmodell kan fungera väl med den i huvudsak passiva sjukförsäkringspolitik som regeringen har fört . Den förändring av kassorna som föreslås gör hindren högre för de andra lösningar som kan bli resultatet av en övergripande socialförsäkringsreform och möjligen också av . bör därför avslå propositionen, och regeringen bör ta det som en uppmaning att ägna sin tid åt mer verkningsfulla åtgärder mot krisen i sjukförsäkringen. 127 (): Detta är häpnadsväckande! Vi har att ta ställning till ett omfattande projekt ett förändringsarbete, som man skulle kunna kalla för ett bygge, där första spadtaget är taget och grunden redan är lagd. Gjutformarna tycks vara bortplockade och bottenplattan, alltså grunden, visar tydliga konturer av hur byggnationen av den nya kommer att se ut. Det är inte utan att man häpnar. Förvåningen är påtaglig över hur snabbt regeringen har reagerat i detta ärende. För oss i oppositionen har uppgiften ofta varit att fråga regeringen när man tänker komma med förslag eller påbörja utredningar. Men , helt plötsligt, har regeringen lagt fram förslag och dessutom satt i gång med genomförandet innan det formella beslutet är fattat. Om detta hade överförts på ett husbygge skulle man kalla det för ett svartbygge. , , beslutar vi om att godkänna och påbörja projektet som är i full gång och dessutom ska det vara inflyttningsklart . Ritningarna är inte helt klara, chef över verksamheten är inte tillsatt. Men tacksamt nog, ingen tvekan råder om vad syftet med projektet ska vara. Vi ska få en ny och effektiv myndighet som ska heta . Regeringen har på gång på gång insett betydelsen av och dessutom påtalat behovet av att minska sjukskrivningstalen. Vår dåvarande partiledare ifrågasatte om det eventuellt skulle kunna förekomma ett viss missbruk eller överutnyttjande av förmånerna inom socialförsäkringsadministrationen. Vi fick betala ett ganska högt pris för detta. Vi blev ifrågasatta av många. Men är budskapet kristallklart: Halvera ohälsotalen! Det är lovvärt och välkommet. Det är under denna intensiva kamp mot alltför höga siffror för sjukskrivningarna i , det är under våra försäkringskassors tunga arbetsbörda som denna förändring nu ska genomföras. Tiden är, enligt vår uppfattning, helt enkelt olämplig. Vi tycker att tiden för detta omfattande förändringsarbete är fel vald. Det är med stor sannolikhet så att för 15 000 och 1 000 anställda känns bygget som något förhastat. Förslaget om en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration är bra på så sätt att vi får ett gemensamt förhållningssätt till försäkringsfallen. Dessutom blir det enklare att få fram ett helhetsperspektiv. Men frågan kommer osökt: Är det denna förändring som ska lösa frågan om halvering av ohälsotalen? Jag vill också fråga : Kommer denna förändring i sig att minska ohälsotalen? Om inte, på vilket sätt avser regeringen framöver att driva frågan så att uppsatta mål om halverad ohälsa nås till 2008? Innan jag försvarar mina reservationer vill jag uttrycka min önskan om att komma till rätta med våra höga ohälsotal. Det är helt nödvändigt att på alla sätt arbeta vidare med att lösa frågan om ohälsan. Socialförsäkringens administration är i behov av en förändring. Det är olyckligt, som vi konstaterar , att efter lika operationer blir rehabiliterings- och sjukskrivningstider inte lika i olika delar av landet. Detta är en angelägen uppgift som jag tror den nya säkerligen kommer att lyckas väl med. Med tanke på tyngden av som myndighet, borde det vara tryggare att vänta in utlovade utredningar innan man gör dessa stora förändringar. , och har i en gemensam reservation påtalat att det hade varit logiskt att invänta resultatet av denna utredning före byggandet av . Vi har inte råd att få ett nytt lutande torn i vår värld. Det lutande tornet i är ett exempel på dålig grund. Hela socialförsäkringsadministrationen måste byggas på en solid och säker grund. Därför hade det varit logiskt att vänta in utredningen. Jag har redan nämnt om fusk och missbruk i mitt anförande. uppfattning är säkert väl känd i kammaren. Jag skulle vilja lyfta fram de betydande insatser som hemma har gjort för att komma till rätta med vissa delar av missbruk och fusk. Verksamheten har varit meningsfylld och givit bra resultat. Därför skulle det vara av intresse att få svar på frågan varför inte majoriteten kan ställa sig bakom de motioner som behandlar just fusk och missbruk. Hur tänker regeringen med i spetsen att komma till rätta med dessa frågor? Avser regeringen att komma med någon ytterligare medicin för att återställa det sjuka tillståndet i vårt land? har vi styrelser i som leder arbetet med god förankring i respektive region och landsting. Med tanke på arbetet med rehabilitering och närhet till våra försäkrade tror jag att det hade varit av stor vikt med en regional förankring. Detta är även en demokratifråga. Nuvarande beslutsmässiga styrelser kommer att ersättas av försäkringsdelegationer med betydligt mindre uppgifter att besluta om. För att förankring och demokrati ska komma på en rimlig nivå får de nya försäkringsdelegationerna helt enkelt inte vara alltför små. Vi har nämnt detta och också föregående talare nämnde nivån femelva ledamöter. Vi kristdemokrater tycker att det är ett minimum med fem personer. Försäkringsdelegationerna kommer att fatta beslut om tillsättandet av socialförsäkringsnämnder och avlägga rapporter om hur verksamheten bedrivs. Dessa rapporter ska överlämnas direkt till regeringen, vilket är en innovation. Det är inte styrelsen i försäkringskassa som ska erhålla rapporten utan regeringen direkt. Dessutom ska försäkringsdelegationen besluta om de 5-procentiga medel som ska användas inom respektive region för bland annat rehabilitering. Avslutningsvis: förändring är bra, men tiden är illa vald. Tempot på bygget och den tidiga, näst intill omedelbara, starten av grundarbetet känns för många av de anställda inom försäkringskassevärlden som forcerande. Det skapar oro och kan hämma det viktiga arbete man står mitt uppe i, nämligen att medverka till att minska ohälsotalen i . Jag vill yrka bifall till reservation 2 under punkt 1, men jag står självklart bakom samtliga kristdemokratiska reservationer. 128 (): har det funnits en omfattande och, enligt vår uppfattning, berättigad kritik mot försäkringskassorna för att likartade ärenden bedöms väldigt olika av olika kassor. Självfallet ska och det tror jag att alla är överens om de lokala förutsättningarna på olika sätt vägas in i bedömningen av enskilda ärenden. Det är nog få som kan försvara de ganska disparata bedömningar som ibland görs. Det verkar vara uppenbart att den bedömningen delas av samtliga i den här kammaren. Reservanterna till dagens betänkande har egentligen inte någon annan uppfattning i grundfrågan om huruvida det behövs en förändring eller inte, utan de lyfter fram andra politiska frågor som det vore mycket angeläget och intressant att diskutera. Men när det gäller den förändring som vi nu har på vårt bord påpekar man i första hand att det är fel tidpunkt för att genomföra den. Det är ändå en inte särskilt omfattande kritik. Vi har också riktat kritik mot att det har funnits problem med att man tidigare inte har kunnat föra en gemensam personalpolitik. Man har inte kunnat föra en gemensam IT-politik. Det har varit svårt att sprida goda exempel mellan olika försäkringskassor. Det är därför som det här förslaget ligger på bord. står förstås i allt väsentligt bakom propositionen och dagens betänkande. Vi har sett det som angeläget att komma till rätta med de olika bedömningar som görs i olika delar av landet, och vi ser gärna en mer enhetlig myndighet. För vår del vill vi särskilt peka på några av de saker som vi utöver detta har drivit i de diskussioner mellan partierna som resulterat i dagens betänkande. Vi anser att en så omfattande och politiskt viktig verksamhet som socialförsäkringens administration är ska ledas effektivt och skickligt och att politiskt förtroendevalda ska ha inflytande och makt över verksamheten. Därför är vi positiva till att politisk erfarenhet ska finnas med i den nationella styrelsen och att försäkringsdelegationerna fått en tydlig roll i den framtida organisationen. Vi välkomnar att de politiska företrädarna finns kvar i socialförsäkringsnämnderna och att dessa inte heller i övrigt berörs av det förslag som ligger på bord. Det är också värt att notera att utskottet anser att den föreslagna förändringen inte i sig ska innebära vare sig en mer generös eller en striktare bedömning av enskilda ärenden. Jag citerar: Inledningsvis noterar utskottet att den föreslagna organisationsförändringen är avsedd att åstadkomma en rättssäker tillämpning av socialförsäkringens regler men inte att i materiellt avseende förändra försäkringens innehåll. Delvis som svar till , trots att det inte var mitt namn som apostroferades: Självfallet är det inte i det här betänkandet som de avgörande förslagen för att öka hälsan presenteras. Det handlar enligt min uppfattning snarare om insatser för att få fler i arbete, minska arbetstiden, stoppa nedskärningar och bygga ut den offentliga sektorn. Skatteintäkterna kan öka och utgifterna dramatiskt minska om människor inte slits ut på jobbet och om arbetsmarknaden öppnas för de invandrade personer som diskrimineras till arbetslöshet. Det är på dessa områden som vi behöver radikala och framåtsyftande reformer i första hand. har därför föreslagit en mängd sådana åtgärder, och vi driver dessa ibland i samarbete med Socialdemokraterna och . Låt oss komma ihåg att en arbetslös kommunalare kostar nästan lika mycket kortsiktigt som en anställd, och i det långa loppet säkerligen mer. Det är dessutom utan att få tillfälle att göra en insats för välfärden. Förslagen i dagens betänkande om att utreda hur socialförsäkringarna kan privatiseras måste också ses ur det här perspektivet. Det är en händelse som ser ut som en tanke att sjukförsäkringen ska reformeras, påstås det, för att kosta mindre just när kvinnor som mest behöver den efter att ha slitits ut nedskärningar. Det är ändå värt att minnas att vi har de sjuktal som vi har skapat. Genom omfattande nedskärningar av den offentliga sektorn har vi pressat de anställda där hårdare och gjort servicen sämre för dem som faktiskt behövt den. Reservationerna i dagens betänkande från flera borgerliga partier, liksom uttalandena från statsministern som refereras av majoriteten, står i kontrast och motsättning till den generella välfärdens ideologi, där skyddet vid sjukdom, föräldraskap och arbetslöshet är skattefinansierat och omfattar alla. Därför måste dessa förkastas. Om var och en i större utsträckning ska klara sig själv med privata försäkringar, går det ut över solidariteten och sammanhållningen i samhället. Jag säger det igen: kommer inte att delta i några samtal på den politiska grund som de borgerliga föreslår. Vi diskuterar gärna hur socialförsäkringarna kan förbättras och förstärkas och har lagt fram sådana förslag, men inte hur de kan urholkas och försämras. Jag yrkar därför bifall till reservation 4 under punkt 2 och står helt bakom betänkandet i övrigt. 129 () replik: sade i sitt anförande att den kritik som riktas mot förslaget i stort sett är att det är fel tidpunkt för att genomföra det, och det tyckte var en mycket liten kritik. Omorganisationer brukar alltid ta kraft från det som är huvudfrågan, och vi vet att belastningen på försäkringskassorna är stor och kommer att vara det. Då skulle jag vilja fråga vad det är som skiljer den här omorganisationen från alla andra, vad det är som skulle göra att det är rätt att omorganisera nu och att den kritik som riktas mot omorganisationen är en liten kritik. 130 () replik: Frågan vad det är som skiljer den här omorganisationen från alla andra omorganisationer är svårbesvarad. Jag tror att även är medveten om att det ibland finns omorganisationer som är bra och rent av nödvändiga. Säkerligen kan vi hitta sådana exempel i historien. Frågan är väl om det är någon som upplever att det är den här omorganisationen i sig som kommer att innebära krafttag mot ohälsan. Jag tror att få hävdar det. Jag ser heller inga sådana formuleringar i betänkandet. Däremot ser vi fördelar i att kunna skaffa oss effektiva verktyg för att bekämpa ohälsan i och med omorganisationen. Det blir en mer enhetlig personalpolitik. Det blir en IT-struktur i myndigheten som fungerar. En hel del saker kommer på plats som kommer att fungera bättre. Men svaret på frågan är förstås: Det är inte de här sakerna som kommer att göra att ohälsan minskar, men det är inte heller vad vare sig propositionen eller betänkandet utger sig för att presentera. 131 () replik: Det var inte heller det jag frågade om. Men väljer man att svara på något annat kan man ju uppfatta frågan på det viset. Vad jag frågade var vad det är som skiljer den här omorganisationen från alla andra, vad det är som gör att det är rätt att göra den just nu och att den inte skulle orsaka produktionsstörningar som alla andra omorganisationer drabbas av. Man kan läsa utvärderingar från Arbetsmiljöforum, från skyddsombud och från alla möjliga andra organisationer. Jag tror inte att heller kan visa på någon organisation där det inte har inneburit produktionsstörningar. Det står också om det i det delbetänkande som är underlag för betänkandet, den så kallade . Med tanke på de krav som vi alla kommer att ha, och har haft , på tycker jag att det finns anledning att ställa frågan: Vad är det som skiljer den här omorganisationen från den erfarenhet man har av andra omorganisationer? 132 () replik: Det är uppenbart att vi gör olika bedömningar av angelägenheten i detta. Vi ser fördelar med en omorganisation. verkar inte se de uppenbara fördelarna. Där skiljer vi oss åt. Det är klart att det kan finnas en period då man har svårare att bedriva den verksamhet som man bedriver i myndigheten, men problemet är ju att den inte fungerar vare sig effektivt på det sätt som vi skulle vilja eller rättssäkert. Varför vill vi genomföra den här förändringen? Låt mig citera det inledande stycket i reservation: Vi delar regeringens uppfattning när det gäller behovet av bättre effektivitet och mer likformiga bedömningar inom försäkringskassorna. Sjukfrånvaron varierar t.ex. kraftigt mellan olika delar av landet på ett sätt som inte utan vidare låter sig förklaras av socioekonomiska faktorer. Eftersom trygghetssystemens finansiering och förmånsbestämmelserna regleras nationellt är det angeläget att reglerna tillämpas på ett rättvist sätt i hela landet. Just detta är bakgrunden till att vi nu vill skapa en gemensam statlig myndighet för socialförsäkringens administration. 133 (): Jag börjar mitt anförande med att berätta att jag givetvis står bakom de reservationer som jag finns med på, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. I det här betänkandet har vi ett lysande exempel på att när regeringen vill förändra inom en verksamhet så kan det gå fort ja, väldigt fort. Dessutom har förberedelserna till förändringarna inom verksamheten påbörjats redan innan beslut är fattat här i . Här har regeringen verkligen visat prov på handlingskraft. Det är en fråga som inte har dragits i långbänk, i motsats till det ärende som vi behandlade i utskottet i går. Då gällde det en ny instans- och processordning i utlänningsärenden. gäller det en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration. delar regeringens analys när det gäller behovet av bättre effektivitet och mer likformiga bedömningar inom försäkringskassorna. Som exempel kan nämnas att sjukfrånvaron varierar kraftigt mellan olika delar av landet på ett sätt som inte utan vidare låter sig förklaras av socioekonomiska faktorer. Eftersom finansieringen och förmånsbestämmelserna regleras nationellt, är det angeläget att reglerna tillämpas på ett likartat och rättvist sätt i hela landet. Vi anser därför att beskrivningen av försäkringskassornas problem i valda delar är berättigad. Men det som förvånar är att det finns en övertro på att man med en organisationsförändring kommer att kunna påskynda ett förändringsarbete som redan är på gång. Att i ett läge när arbetet för att bekämpa ohälsan börjar röna någon framgång och detta trots en i övrig helt tandlös regeringspolitik kasta in försäkringskassorna i en omorganisation kommer med all säkerhet att innebära stora risker för energiläckage, särskilt om det finns skäl att genomföra nya och än mer omfattande förändringar inom loppet av . Mot denna bakgrund anser jag att man bör avvakta med större organisationsförändringar till dess att riktningen i en stor socialförsäkringsreform kan skönjas. Enligt uppfattning är det inte i första hand försäkringskassornas organisation som orsakat problemen i till exempel sjukförsäkringen. Ansvaret måste i stället bäras av regeringen, som på samma gång förvägrat försäkringskassorna effektiva verktyg och tillräckliga resurser för att kunna hantera den snabbt växande sjukfrånvaron. Ett nyckelproblem är av allt att döma svårigheterna att få till stånd ett väl fungerande samarbete mellan å ena sidan och det huvudsakligen landstingsdrivna vård- och rehabiliteringsarbetet å den andra. Regeringen och dess stödpartier har genom sin alltför snäva lagstiftning kring finansiell samordning avvisat en lösning på detta problem. Hade det förslag till lagstiftning som vi i och förordade i vår gemensamma motion med anledning av regeringspropositionen om finansiell samordning bifallits av regeringen hade försäkringskassorna och vårdhuvudmännen givits kraftfulla incitament och verktyg till samordning. Då hade bristerna i detta hänseende sannolikt motverkats oavsett organisationsform för kassorna. En centralisering av beslutsfattandet kan medföra ett hinder för genomförandet av finansiell samordning även inom det snäva utrymme som regeringen med stödpartier nu medgivit. Regeringsförslaget har fått en mer decentraliserad utformning än det som förordades i , och det tycker vi är bra. Men vi bedömer ändå att försäkringsdelegationerna får en alltför svag ställning för att göra sig gällande. Den form av decentraliserad myndighetsstruktur med reducerat förtroendemannainflytande som propositionen förordar har knappast demonstrerat sin effektivitet vid förvaltningen av socialförsäkringar. Det närmaste jämförelseobjektet, administrationen för arbetsmarknadspolitiken, har varit föremål för hård kritik för bland annat bristande effektivitet i arbetet med att återföra arbetslösa till arbetsmarknaden. har framhållit behovet av en genomgripande socialförsäkringsreform i syfte att sammanföra arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen till en samlad arbetslivsförsäkring med en gemensam myndighetsstruktur. En sådan fusion skulle göra det möjligt att ta ett bättre helhetsgrepp över försäkringstagarnas situation, där ju orsaken i många fall kan vara flytande mellan arbetslöshet och ohälsa. Regeringen har också genom statsminister utlovat en parlamentarisk utredning av socialförsäkringssystemen. undrar jag när detta förslag blir verklighet. Det är vår avsikt att delta i det arbetet med sikte på omfattande förändringar. Mot bakgrund av detta, herr talman, anser vi i att det är felaktigt att genomföra de föreslagna förändringar som beskrivs i betänkande SfU13 och föreslår därför att avslår förslaget. 134 (): Kära utskottsvänner och andra som eventuellt följer debatten! Jag ska inleda med att yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag och avslag på samtliga reservationer, så är det gjort.