prot · GS099 · 2004-09-28 00:00:00 — På alla dessa punkter har utbildningsministern inte förmått prestera ett enda klart svar. Han har heller fortfarande inte gett ett enda klart svar på vad regeringen tänker göra för att lösa de problem som har presenterat. Det enda svaret är mer av samma gamla vanliga, misslyckade, retorik. 7 Utbildningsminister (): Varje gång vi debatterar, , slutar det med att du, efter att jag ivrigt uppmanat dig att berätta vad ni ska göra, radar upp en röra av åtgärder som ska genomföras. Allting förmodas kosta en hel del pengar. Och varje gång jag går tillbaka till dokumenten, till urkunderna, och tittar på vad vi har i budgetförslag ser jag att det aldrig finns någonting där som svarar upp mot detta. säger att det ska komma om . Jag tvivlar djupt på detta. Ta det säger om skolan. Hur ska det gå till när ni år , nu för fjärde året, säger nej till riktade statliga pengar till skolan? Hur ska allt detta goda inträffa med bättre löner, bättre villkor, bättre kompetensutveckling och mindre klasser när ni ständigt säger nej till riktade pengar till skolan? Jag har inte fått svar på det under de debatter vi har haft i kammaren. Jag fick det inte heller . Hur tänker ni er att nya grupper ska komma till högskolan när ni säger nej till hela arbetet med den öppna högskolan? Det skärps nu ute på varje högskola och universitet med engagerat arbete ute i delar av städer och regioner där vi inte har traditionen att gå vidare till högskolan. Där ser vi nu en minskad social snedrekrytering i rad. Till det arbetet och de resurserna har sagt nej. Hur ska det gå till när det enda nya som kom fram var en idé om etnisk kvotering? Det beror möjligen på att då inte behöver ställa upp med någon budgetinsats. Det är en intressant diskussion att ta och det var en nyhet. Den är jag beredd att gå vidare med i öppen debatt. Men jag tror inte att det är lösningen när det gäller att stärka läraryrkets framtid och att stärka attraktionskraften i lärarutbildningarna. Där har jag visat att vi är på rätt väg. Det finns mycket kvar att göra, men har i denna debatt inte kunnat bidra med några nya idéer. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:1 om unga som spelar på kredit 8 Finansminister (): har ställt en fråga till folkhälso- och socialtjänstministern. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Interpellanten har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att stoppa kreditgivningen i spelbutiker. Enligt lotterilagen är det inte tillåtet för den som anordnar ett lotteri att lämna kredit för insatser i lotteriet. Detsamma gäller för den som är ombud för den som anordnar lotteriet. AB har informerat mig om att vid misstanke om kreditspel skickas ett brev till ombudet och att en distriktsansvarig från AB besöker ombudet för en diskussion. Om det finns bevis för att det förekommer kreditspel sägs avtalet upp med omedelbar verkan. AB brukar också arbeta med utbildning och information om förbudet att ta emot spel på kredit. Åtgärderna ska leda till att spel på kredit inte ska förekomma . Även Trav och Galopp vidtar liknande åtgärder. Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över regleringen på spelområdet. I utredningsuppdraget ingår även att beakta förslagens inverkan på folkhälsan och de sociala skyddshänsyn som ska tas. Jag finner därför inga skäl att vidta några förändringar innan utredningen har slutfört sitt arbete. 9 (): Tack för svaret! Min fråga var vilka åtgärder regeringen anser kan behövas för att stoppa kreditgivningen till ungdomar i spelbutiker. Min tro när jag skrev interpellationen var att lagstiftningen och därmed sammanhängande möjligheter till ingripande från samhällets sida kanske inte är tillräckliga. Egentligen ställde jag därför min fråga till justitieministern. Men på flyttade man den till folkhälsoministern, och det kan jag ha viss förståelse för. Men att sedan få svar från finansministern som om detta i första hand var en ekonomisk fråga gjorde mig lite förvånad. Jag vill inte tro att det är så regeringen ser på minderåriga ungdomars spelande, utan det är väl fråga om en arbetsfördelning som jag inte förstår. Jag utgår nämligen från att har läst min fråga. Bakgrunden till frågan i min interpellation är de vittnesbörd som ungdomar lämnat i en artikelserie i en av mitt hemläns dagstidningar om att det skulle vara ganska lätt för minderåriga att spela på kredit. Ungdomar vittnar om att man i vissa butiker där man gjort sig känd som storspelare bara det är anmärkningsvärt får låna till nya insatser. Att ge kredit är förbjudet, likaså att tillåta minderåriga att spela. Men frestelsen finns ändå för vissa butiksägare att visa på hög omsättning och därmed lyckas locka nya spelkunder. Lagbrottet i sig är allvarligt. Men lika allvarligt är det spelberoende som många unga dras in i. Risken att hamna i spelberoende ökar med ökade möjligheter att finansiera sitt spelande. Det finns exempel på unga människor som redan har skulder upp över öronen. Spelandet och inte minst skuldsättningen blir ofta också vägen in i en alltmer grov kriminell verksamhet allt för att dels kunna finansiera sitt spelande, dels klara de skulder som uppstått. Stöld, rån och narkotikahandel är en vanlig del av den kriminalitet som följer i spåren av spelandet. En av ungdomarna i artikelserien , beskriver hur han som 17-åring började spela på . har han fått vård och behandling för sitt spelberoende. Men har han spelat bort miljoner. I svaret beskriver finansministern hur regelverket ser ut vid misstanke om kreditgivning och att utbildning och information fortlöpande pågår. Det är bra att det finns ett regelverk. Men min fråga föranleds av att det här, trots dessa regler, tycks kunna förekomma. Därför undrar jag om regeringen anser att det behövs en skärpning av lagstiftningen eller sanktionerna. Finansministern hänvisar till en tillsatt utredning. Då blir min fråga: Är det den utredning som presenterades med som särskild utredare? Om så är fallet verkar den utredningen inte ha som viktigaste uppdrag att skydda minderåriga. Snarare nämns folkhälsa och sociala skyddshänsyn i en bisats. Ett av huvudmålen med utredningen är, såvitt jag kan se, att stärka de inhemska spelbolagens konkurrenskraft. Jag skulle gärna vilja att finansministern beskrev den här utredningens påverkan på den fråga som vi nu diskuterar, nämligen vad som behöver göras för att förhindra att minderåriga tillåts spela på kredit. 10 (): Ungdomar vill ha spänning i livet. De lockas av de snabba resultat som många spel ger. Genom missriktad vänlighet eller för egen ekonomisk kan enskilda butiksägare bevilja spel på kredit. Jag förstår att det är svårt att kontrollera detta. Men funderar jag på om finansministern vet hur pass övervakade butikerna är. Finns det lokala kontrollanter? Eller kommer då och då personer ut från på och gör oanmälda besök, och hur kan de i så fall täcka in Spelsverige? Samhället måste ta ett större ansvar för att ungdomar inte dras in i osunt spelande. Jag vill vidga perspektivet något genom att nämna några siffror. Jag antar att finansministern känner till siffrorna. Men jag ser att det finns ungdomar här på läktaren. Kanske har de inte hört om de här siffrorna. Man beräknar att mer än 130 000 svenskar har problem med sitt spelande. Av dessa har 30 000 så svåra problem att de kan anses vara spelberoende. Övriga kan sägas befinna sig i riskzonen för att utveckla ett spelberoende. Bland dem finns många från det uppväxande släktet. levererade 3,7 miljarder i överskott till statskassan. Staten satsar 14 miljoner på vård av spelmissbrukare. Men 700 miljoner satsas på spelreklam. Jag undrar om finansministern tycker att staten tar sitt ansvar för spelberoende och för forskning om detta. I finansministerns svar till interpellanten finner jag att en utredning ska se över regleringen på spelmarknaden och också ta sociala hänsyn. Jag är ny i jag sitter i och har förstått att utredningar måste få ha sin tid. Men tiden rinner i väg. I väntan på utredningen kunde väl finansministern ge mer än en droppe i havet till satsning på vård, information och forskning om spelberoendet. 11 Finansminister (): Skälet till att det är jag som svarar på interpellationen är att jag i regeringen är ansvarig för lagstiftning om lotterier och spelfrågor den kunskapen trodde jag att interpellanten hade skaffat sig. Så är det alltså. Jag kan också berätta att regeringen i rad har föreslagit just förstärkningar till forskning och utbildning och även till vård på spelmissbruksområdet. Det är naturligtvis viktigt att vi fortsätter att stödja även den verksamheten. Vi hoppas också att vi kan få en bra utvärdering av hur de här insatserna kan användas på bästa möjliga sätt. I det här fallet är det nog inte lagstiftningen som är det primära för diskussionen, utan det handlar om tillämpningen. Lagstiftningen är väldigt tydlig. Det är en åldersgräns som det handlar om. Precis som interpellanten sade i sitt inlägg är det naturligtvis enskilda butiksägare som ser mellan fingrarna eller som av olika skäl släpper igenom minderåriga kring spelandet. får till sig låt säga tio anmälda fall , eller något sådant, där det ska vidtas åtgärder. Men problemet för dem är att man inte alltid vill uppge vilken butik det handlar om. Det är klart att det är bra om vi alla kan bidra till förbättrad information och opinionsbildning kring det här området för att på så vis få fler att våga tala om var det förekommer spel för minderåriga och att , polisen och andra kan vidta de åtgärder som behöver vidtas. Lotteriinspektionen, polisen och andra myndigheter har naturligtvis att ta ansvar på området. Men det gäller också att få uppmärksamhet på detta, och det är bra om ungdomarna själva kan bidra till att vi sanerar när det gäller de enskilda butiksägare som ser mellan fingrarna eller som inte följer lagstiftningen här. 12 (): Jag instämmer i den diskussion som varit att det naturligtvis gäller tillämpningen, inte lagstiftningen. Men när man ser att saker och ting händer, sådant som i och för sig inte är tillåtet, kan två reflexioner göras. Det är det jag gör i min interpellation. Den ena är: Behöver lagstiftningen skärpas? Den andra är: Är det sanktionsmöjligheterna som inte är tillräckliga? Utifrån det har jag ställt frågan. Finansministern hänvisar igen till utredningen, men jag bad i mitt förra inlägg om att få lite mer beskrivet om det var den utredning som jag trodde att det var, nämligen den som presenterades med som utredare, och om lite mer kött på benen kring direktiven till den. Jag har läst pressmeddelandet, och där tycker jag att det ges en kommentar till den fråga vi diskuterar som en liten bisats. Alldeles på slutet står det att utredaren ska ta hänsyn till hur förslagen inverkar på folkhälsan samt vilka sociala skyddshänsyn som regeringen behöver ta. Sociala skyddshänsyn kan väl hänföras till det vi diskuterar . Uppdraget ska redovisas , alltså om . Jag skulle vilja ha svar på: Är det den utredningen, och vilken tyngd har frågorna kring folkhälsan och de sociala skyddshänsynen för att det ska vara tillämpligt att referera till den utredningen som svar på min interpellation? 13 (): Utredningar om regleringar på spelmarknaden och förhållandevis små summor till spelberoendeproblematiken kan inte trösta de föräldrar vars son i de tidiga tonåren greps av spelbegär och som, genom att han i sin stad kunde besöka olika spelbutiker, spelade bort stora summor. fick han kredit av en vänlig butiksägare. Mamma och pappa fick gång på gång ställa upp med pengar, för de var oroliga för att han skulle hamna i ett missbruk som luktar och som syns mer än spelmissbruk. De hade önskat mera stöttning från samhällets sida. hade ingen lösning, polisen hade inte tid att lyssna, skolan brydde sig inte, utan han fick fritt växa till i ålder och spelberoende. Därför vill jag än en gång uppmana finansministern att skynda på den utredningen och se till att det kommer mera pengar till forskning om och vård av spelberoende. 14 Finansminister (): I slutet av mitt interpellationssvar har jag upplyst om att det har tillsatts en utredning på spelområdet som ska se över lagstiftningen utifrån en rad andra aspekter. Jag har också informerat om att utredningen självklart ska titta på de sociala skyddshänsynen. Men de båda debattanterna här behöver inte i första hand tro att just den här frågan, 18-årsgränsen, ska avgöras i det utredningssammanhanget. Vi har en tydlig lagstiftning . Det är inte det som är problemet. Vi har en mycket tydlig lagstiftning som säger att den som är inte har rätt att spela. Jag tycker att det är något konstigt när det beskrivs här av att det var en vänlig butiksägare. Jag skulle snarare säga att det är en ovänlig butiksägare som i det här fallet bryter mot lagstiftningen och förser en minderårig med krediter. Butiksägaren bryter mot lagen både därför att spelaren är minderårig och därför att det inte är tillåtet att ge krediter. Det behövs ingen ny lagstiftning för det; det är fråga om ett lagbrott som den här butiksägaren i så fall har begått. Det är det som ska beivras. Det är en sak för de vanliga polisiära myndigheterna att ta sig an. Ställ inte några förhoppningar, skjut inte problemen framför er och förvänta att de ska rätas i den utredningen. Utredningen har stora och viktiga uppgifter på hela spelområdet. Just i den här frågan är det alldeles glasklart: Vi har ett förbud för minderåriga att spela, och vi har en 18-årsgräns. Det är fråga om tillämpningen av lagstiftningen. Det vore bra om alla kunde bidra det tror jag att de båda debattanterna också kan göra till att skapa mer upplysning om lagen och se till att butiksägare som bryter mot lagstiftningen på vanligt sätt anmäls för polisen och att man informeras om brotten så att det kan hända någonting i vårt rättssamhälle på det området. Vi behöver inte avvakta någon utredning för att tillämpa dagens lagstiftning. 15 (): Det var svaret, att vi inte behöver invänta någon utredning, även om det fanns en hänvisning till utredningen i svaret. Men det kanske var en allmän information, och det kan jag tacka för. Finansministern säger att vi har en glasklar lagstiftning. Men som regering och ansvarig måste man ändå fundera över det här. Om vi har, som man säger, en glasklar lagstiftning och det ändå sker så allvarliga brott mot den lagstiftningen, finns det väl någonstans en önskan från samhällets sida och ansvariga politiker om att sätta stopp för det. Om samhället inte kan göra det med rättsväsendet, som det ser ut , måste man ställa sig frågan: Finns det någonting att göra i lagstiftningen? Men vad jag förstår är det inte regeringens linje, utan ni är nöjda och hänvisar till rättsväsendet. Då kan vi bara beklaga att rättsväsendet inte heller har särskilt mycket resurser att ingripa . 16 Finansminister (): Rättsväsendet har fått växande resurser. Det är inte där skon klämmer. Jag berättade om att när får information om att enskilda butiksägare har överträtt reglerna och lagstiftningen vill man i många fall från anmälarsidan inte uppge vilken butiksägare det är. Det är där jag tycker att vi gemensamt ska skapa en diskussion så att vi får fler att anmäla den som bryter mot lagen så att de spelbutiker och butikschefer som inte håller sig till lagstiftningen blir kända för polisen. Det är oerhört viktigt om vi kan bidra till den opinionsbildningen. Det kan vi alla som jobbar i olika områdesorganisationer medverka till. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2004/05:3 om EU-stöd 17 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag gjort bedömningen att svenskt jordbruk har en bättre ekonomisk situation än jordbruket i övriga EU-länder eftersom de svenska bönderna förväntas kunna vara regeringens budgetregulator. Som jag sagt vid tidigare tillfälle följer i jämförelse med andra EU-länder de fastlagda utbetalningstillfällena väl och har ännu aldrig sanktionerats för någon sen stödutbetalning. Jag har så sent som svarat på ett antal frågor av i princip samma innebörd som den som ställer. Regeringen aviserade i årets ekonomiska vårproposition ett antal beslut om utgiftsbegränsande åtgärder i syfte att inte överskrida det av fastställda budgettaket . De av regeringen och samarbetspartierna föreslagna riktlinjerna för budgetpolitiken tillstyrktes av . Jag kan konstatera att vare sig i motioner eller i utskottsarbetet presenterades några konkreta alternativ till de av regeringen aviserade åtgärderna under . Regeringen har ett ansvar för att de av fastlagda riktlinjerna för budgetpolitiken följs inom ramen för de av anvisade ekonomiska ramarna. Regeringen tar detta ansvar. Det faktum att regeringen är framgångsrik i sitt arbete med budgetpolitiken leder bland annat till stabilitet på räntemarknaden, vilket är av största vikt för svenskt näringsliv och då också för svenskt jordbruk. Jag vill emellertid understryka att regeringen och vidtagit olika åtgärder för att förbättra jordbruksföretagens situation. Regeringen har föreslagit ytterligare åtgärder för att förbättra företagens konkurrenskraft. 18 (): Tack för svaret, jordbruksministern, även om det var magert för att inte säga mycket magert, om jag nu tillåts att ha en uppfattning i den frågan. Att frågan är högaktuell kan illustreras av att det var en demonstration i om just det här. Inledningsvis tänkte jag bara något om jordbrukets betydelse för . Jordbruket anses stå för av BNP om man räknar in förädlingsindustrin och underleverantörer, men då räknar jag inte in deltidsjordbruken. Jordbruket sysselsätter av arbetskraften i . Men i nationalräkenskaperna tillerkänner man jordbruket av BNP respektive av arbetskraften. Jag tycker att det är viktigt att framhålla detta i det här sammanhanget. Fordonsindustrin importerar ungefär hälften av sina beståndsdelar medan livsmedelsindustrin endast importerar ungefär en fjärdedel. sammanställde en rapport som jag vet att också jordbruksministern har använt i sin argumentation för att det fordras åtgärder. Så sent som för en månad sedan slog den rosa näringslivstidningen upp stort om problemen på jordbrukssidan. Det vittnar ändå om en viss erkänsla av att jordbruket har betydelse för . har produktpriset minskat medan insatsmedlen har ökat . Detta gör ett glapp på . Det har alltså skett en dramatisk försämring för svenskt jordbruk. enträgen påverkan på regeringen har man äntligen åtminstone ställt i utsikt att det ska införas en dieselskattesänkning, även om den inte är tillräcklig för att komma ned till genomsnittsnivån i . När det gäller avgifter för handelsgödsel och växtskyddsmedel kommer man inte att vidta några åtgärder, utan den enskilde lantbrukaren får fortfarande betala dessa avgifter om de senare återförs med hjälp av olika tekniska instrument. Att då säga att ryggsäcken är bortlyft är alltså helt felaktigt, vilket jordbruksministern gjorde i medierna. Andra länder tycker att det är mycket märkligt att pengarna inte betalas ut snabbare än vad som är fallet. Där försöker man att göra det så snabbt som möjligt. Dessutom plockar man hem pengarna från EU mycket snabbare, enligt uppgift. Där har man insett det trängda läget för jordbruket och betalar därför ut pengarna tidigare. Det gäller inte minst 11-öringen för mjölken. De svenska lantbrukarna ska dessutom betala skatt för denna inkomst , trots att regeringen väljer att tvångslåna dessa pengar från jordbruket och betala ut dem till denna hårt arbetande yrkesgrupp först . Det är intressant att notera att medan hela utgiftsområde 3 svarar för av statsbudgeten svarar man för av den sammanlagda förändringen under utgiftstaket när det gäller laboreringarna. Det är ca 6 miljarder som berör själva jordbruket vid den här överflyttningen. Eftersom svaret var synnerligen tunt måste jag upprepa min fråga: Varför utsätter ni socialdemokrater en utvald och hårt arbetande yrkeskår, som svarar för av BNP, för en diskriminerande särbehandling? 19 (): Tack, , för att du ställde den här frågan till jordbruksministern så att vi får möjlighet att diskutera den med henne. För ungefär sedan satt vi tillsammans med Socialdemokraterna och de bägge stödpartierna i kontaktgruppen för att bereda beslutet om den svenska tillämpningen av EU:s nya jordbruksreform. Med hjälp av ett minst sagt rikhaltigt analysmaterial från och från olika grenar av jordbruksnäringen lyckades vi baxa Socialdemokraterna till insikt om att den ekonomiska situationen för svenskt jordbruksföretagande är sådan att några ytterligare excesser av omfördelningskaraktär är omöjliga. Vi vet att det är särskilt tufft för kött- och mjölkproducenter och för dem som startat, investerat eller utökat. av dem som är sysselsatta inom jordbruket är egna företagare som kämpar med likviditet, med lån och med räntor. Många av jordbruksföretagarna riskerar att hamna i en utsatt situation till följd av förslaget om att skjuta på utbetalningarna. Jag tycker inte att jordbruksministerns svar till andas den minsta förståelse för eller inlevelse i jordbruksföretagarnas situation och den upprördhet som man visar på många olika sätt. Det svar som jordbruksministern ger blir än mer bisarrt när hon antyder att oppositionen skulle kunna lösa det här problemet genom att komma med förslag med anledning av vårpropositionen. Vårt budgetalternativ har ju fallit. Det är regeringens budget som gäller. Hade vår budget vunnit bifall hade inte denna skamliga situation uppkommit. Vi hade en annan budgeteringsmarginal och hade hållit oss inom utgiftstaken på ett annat sätt. Nej, jordbruksministern, det är nog till att gå hem till departementet och berätta för den som har skrivit svaret att det är regeringens budget som gäller en budget som hade i marginal och som man totalt har misslyckats med att hålla. Det är skamligt att låta jordbruksföretagare få sota för denna vanskötsel och detta misslyckande. På vilket sätt anser jordbruksministern att en fördröjning av utbetalningarna bidrar till att svensk jordbruksnäring kan bibehålla sin konkurrenskraft? 20 (): Jag möter lantbrukare som är arga, och det är fullt förståeligt. Det som jag personligen tycker är svårare är de som ringer och är förtvivlade därför att de inte har tillräcklig likviditet för att betala de löpande fakturorna. De klarar inte att betala löner. De är förtvivlade för att de inte klarar att betala skatten. Det här hänger ihop. När det gäller skatte- och momsinbetalningar har staten tydligt fastställt ett datum för när dessa ska göras. Om företagaren inte klarar att betala blir det straffavgift och indrivning. Jag tycker att detta borde vara ömsesidigt. Staten bör fastställa ett datum för när man ska betala ut EU-stödet som är samhällets ersättning till lantbrukarna. De måste veta vilket datum stödet utbetalas. Det borde råda ett sådant ömsesidigt förhållande. Man kan fråga sig: Vad är det som ligger bakom valet att använda lantbrukets ersättningar som budgetregulator? Det vore intressant om ministern kunde utveckla det resonemanget. Regeringen måste väl ha fört ett resonemang om valet av grupp. Jag har förstått att regeringen har haft ambitionen att betala ut ersättningen under rätt år, det vill säga det verksamhetsår som ersättningen berör. Vilka överväganden ligger bakom valet av just denna grupp som budgetregulator? Min andra fråga till ministern: Vad tycker ministern att jag ska svara dessa lantbrukare, inte de som är arga utan de som är förtvivlade? Har du ett bra tips på svar tar jag gärna emot det. 21 (): har i sin jordbruksmotion pekat på vikten av långsiktiga spelregler för samtliga företagare, inklusive jordbruksföretagare. Vi har också krävt att utbetalningarna av EU-ersättningarna till de svenska jordbrukarna inte får senareläggas, vilket bondekåren har fått uppleva . har regeringen återigen för avsikt att flytta fram utbetalningen av dessa ersättningar från årsslutet . Det innebär att 6 miljarder inte kommer att betalas ut till jordbruket förrän . De sista utbetalningarna görs inte förrän .