prot · GR0999 · 2004-04-21 00:00:00 — Jag tror också att det med en liberal skolpolitik är möjligt att återupprätta en värdig kunskapsskola i . 126 (): attitydundersökning om skolan kom , och det finns positiva tendenser i den. Fler elever än tidigare är till exempel nöjda med undervisningen och trivs med sina lärare. visar resultaten att mobbningen visserligen minskat något men att den fortfarande ligger på en förskräckande hög nivå. Nästan var femte lärare har också utsatts för våld, hot eller trakasserier . Hur hade reaktionerna blivit om det hänt på någon annan arbetsplats? När det handlar om skolan tas sådana här uppgifter närmast emot med en axelryckning. Med tanke på att skolan är vår största arbetsplats och att det är i skolan som en stor del av barns och ungdomars värderingar formas är det här skrämmande. En tredjedel av lärarna uppger dessutom att de inte har tillräcklig kunskap för att motverka mobbning. Det är mer än hög tid att införa konflikthantering och kunskap om hur mobbning motarbetas som ett obligatoriskt inslag i lärarutbildningen. Det kommer att fortsätta att verka för. Den senaste läroplanen är , och den tillkom alltså under den borgerliga regeringsperioden. Under andra och tycks det enligt den undersökning som jag refererade till ha skett en mycket långsam förbättring av skolklimatet. Betoningen av arbetet med värdegrunden i skolan var kanske det mest markanta inslaget i Lpo 94, och de flesta skolor arbetar därför nu på ett mer medvetet sätt med värderings- och normfrågor. Men det tar att förändra synsätt som har satt sig i ett system. Socialdemokraterna som stod och i viss mån fortfarande står för den gamla inriktningen av skolan, där ord som normer, fostran och förebilder står allt annat än högt i kurs, måste nu motvilligt acceptera att värdegrundsarbetet faktiskt visar sig ge resultat. Men någon insikt om att värderingar måste ha en förankring i ett djupare etiskt tänkande finns fortfarande inte. Därför fick heller inte läroplanen för förskolan de viktiga skrivningar som finns i Läroplan 94 om värdegrunden och att värdegrunden ska vara förankrad i den kristna tradition och västerländska humanism som hela vårt samhälle vilar på. Det misstaget borde kunna åtgärdas . Det kostar inte ens någonting, men det får betydelse att det tänkande, den respekt för alla människors lika värde, för varje människas unika värde och rätt till integritet får genomsyra hela skolsystemet. För att kunna ta ställning till etiska dilemman men också kunna jämföra med och förstå andra kulturer och religioner är det viktigt att alla elever får goda baskunskaper i det svenska kulturarvet, där kristendomen har utgjort och fortfarande utgör en viktig kärna. Jag yrkar bifall till reservation 3 under punkt 2 i UbU11. Undersökningar visar att elever som skolkar från skolan oftare än andra elever finns med i olika kriminella sammanhang. Vad som är hönan och vad som är ägget kan naturligtvis diskuteras, men detta visar ändå att skolans ansvar för att förhindra skolk är en avgörande faktor för att minska risken att eleverna hamnar i brottsstatistiken. I infördes under det borgerliga styret 19982002 en uppgift om skolk på betyget. Det var ett sätt att tydligt markera att det får konsekvenser att utebli från skolan utan orsak. Fick man en sådan uppgift på betyget i åttan är det mycket troligt att det blev en stark att försöka se till att man inte skulle få motsvarande uppgift på slutbetyget i nian. Socialdemokraterna ska nu avskaffa det här systemet. Man kan fråga sig vem de tror att de hjälper med det. Inte är det eleverna i alla fall. finns det inte heller någon skyldighet för skolorna att informera föräldrarna om barnet skolkar. Det borde vara en självklar rätt för föräldrar att få den informationen. Hur ska de annars kunna reagera och tillsammans med skolan och sitt barn komma till rätta med problemen? Jag yrkar bifall till reservation 5 under punkt 2 i UbU12. Den är gemensam för , . I reservationen kräver vi att varje skola ska ha en utarbetad plan och klara regler för hur rapporteringen till föräldrarna ska gå till. Det ska bli intressant att höra Socialdemokraterna, förklara hur de motiverar att det inte behövs. Det säger sig självt att ju fler barn som går i en skola eller klass, desto större blir anonymiteten. I har man i vissa problemområden delat upp stora mastodontskolor så att varje våningsplan får utgöra en egen skolenhet. Jag har själv varit och tittat på det här. Det har gett väldigt goda resultat just därför att eleverna då känner sig sedda, får mer uppmärksamhet av skolledning och lärare som befinner sig bokstavligt talat på samma plan. Det här vore värt att pröva också i storstadsområden i . Vid planeringen av nya skolor är det viktigt att se till att de inte blir för stora. Mindre skolor är ett viktigt verktyg för att skapa en trygg fysisk skolmiljö. Vi kristdemokrater anser också att arbetet i skolan ska organiseras så att ingen lärare ska ha huvudansvar för mer än 15 elever. Undervisningsgruppen ska naturligtvis kunna vara större eller mindre beroende på vad man arbetar med och hur många i lärarnas arbetslag som finns med, men när det gäller personliga föräldrakontakter, mentorskap, individuella utbildningsplaner och liknande ska målet vara ett maxantal av 15 elever per lärare. Det skulle garanterat leda till bättre resultat på både kort och lång sikt och också till större trivsel och arbetsro i skolan. Jag yrkar bifall till reservation 11 under punkt 7 i UbU12. I viktiga bok universitet inför 2000-talet: en utbildningsforskares perspektiv citeras forskningsresultat från två forskare vid . De har gjort jämförande studier av framgångsrika och mindre framgångsrika skolor genom att följa elever under två och kommit fram till att avgörande faktorer för framgång är föräldraengagemang, rektors ledarskap och lärarprofessionalism, det vill säga den laganda som präglar skolan. Det centrala för en god laganda på basplanet är upplevelsen av att ha inflytande och att kunna göra något utan detaljinblandning uppifrån det är alltså forskningsresultat som visar detta. De båda forskarna har kommit fram till att i ett utpräglat hierarkiskt system med en massa formella regler och direktiv uppifrån är försök till pedagogiska reformer dömda att misslyckas från början. Det centrala för en lyckad pedagogik på basplanet är den självständighet som den enskilda skolan åtnjuter. Den bestämmer graden av hälsa i skolans arbetsorganisation och är också en viktig förutsättning för föräldrarnas engagemang och villighet att samarbeta och göra insatser. I framgångsrika skolor drar föräldrar och lärare åt samma håll. Studien visar också att det sätt på vilket den enskilda skolan styrs i hög grad påverkar vad den kan åstadkomma med sina elever. Det här är mycket viktig och intressant forskning. Huséns slutsatser blir dessa: Det är den enskilda skolan och inte främst den kommunala byråkratin som måste ges större manöverutrymme. Vi kristdemokrater delar den uppfattningen. Därför anser vi att inte bara fristående skolor utan också kommunala skolor måste få större frihet att besluta om sina egna angelägenheter. Därför bör varje skola ha en styrelse som får till huvuduppgift att arbeta för skolans bästa. Alla styrelser behöver inte ha likadan sammansättning. Försöken med föräldramajoritet har till exempel slagit olika väl ut på olika håll. Det viktiga är att styrelsen består av människor som brinner och har visioner för hur just den enskilda skolan kan utvecklas och bli kommunens bästa arbetsplats för alla som vistas där. Med ett sådant system skulle det uppstå dynamik och skapas en laganda som kan sätta en särprägel på varenda skola. vill jag säga några ord om möjligheten att lägga ut undervisning på entreprenad. Det kan vara ännu en variant att ge de kommunala skolorna större inflytande över sin verksamhet. I ett sådant system, till skillnad från vad som gäller för de fristående skolorna, står kommunen kvar som huvudman och upphandlar och följer upp verksamheten, men det är till exempel en grupp lärare och övrig personal som tar över och driver verksamheten utifrån sina egna idéer. Det borde också vara möjligt att låta näringslivet ta över viss undervisning på entreprenad även i . I det slutna skolsystem som vi har haft i väcker sådana här förslag uppseende och motstånd, framför allt från konservativa socialdemokrater och vänsterpartister. Samma motstånd fanns när de första fristående förskolorna kom, det minns jag mycket väl, eftersom det var just i min hemkommun, , som Pysslingen kom till och väckte ett enormt motstånd. Men finns det dessbättre en majoritet för en reservation som går ut på att tillåta utbildning på entreprenad generellt, både i och gymnasieskolan. Och om alla röstar rätt vid voteringen, som lär äga rum , kan det här alltså komma att bli verklighet inom en inte alltför avlägsen framtid, och det ser vi kristdemokrater fram emot. Jag yrkar bifall till reservation 25 under punkt 15 i UbU12. 127 (): Jag står naturligtvis bakom samtliga reservationer men väljer, som man brukar säga, för tids vinnande att yrka bifall till reservation 4 under punkt 2 i UbU11 samt reservation 68 under punkt 52 i UbU12. Jämfört med övriga barnomsorgsformer är skolbarnomsorgen för tio- till tolvåringar dåligt utbyggd. Det är bara av barnen som är inskrivna på fritidshem, och rapporter visar att andelen som har tillgång till öppen fritidsverksamhet är ännu lägre. Över hälften av barnen får klara sig själva efter skolan. Det är ganska tydligt att skolbarnomsorgen för tio- till tolvåringar är lågt prioriterad i kommunerna både vad gäller utbyggnad och innehåll. Jag tycker att det är viktigt att kommunerna är medvetna om sitt ansvar också för den här åldersgruppen. Skolbarnomsorgen för tio- till tolvåringar ingår i det samlade utbildningssystemet. Den ska enligt skollagen komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. Skolbarnomsorg och skola ska tillsammans utgöra en helhet som bidrar till barnens allsidiga utveckling och lärande. Ur ett likvärdighetsperspektiv är det viktigt att uppmärksamma skillnaden i nyttjande av barnomsorg. Det kan röra sig om föräldrarnas utbildning, födelseland, civiltillstånd och även bostadsort. Klart är att de största skillnaderna finns inom skolbarnomsorgen, där till exempel barn till högutbildade betydligt oftare har skolbarnomsorg än barn vars föräldrar har kortare utbildning. De reformer vi har beslutat om vad gäller förskoleverksamhet och skolbarnomsorg, till exempel maxtaxa, betyder att en del av de problem som funnits har åtgärdats. Men det är ganska tydligt att gruppen barn i åldern fortfarande saknar den självklara rättigheten att ha en väl fungerande fritidsverksamhet. Den öppna fritidsverksamheten, som finns i av kommunerna, om jag har sett rätt, kan enligt min bedömning inte ersätta den verksamhet som bedrivs inom fritidshemmens ram. Det är alltså ur flera perspektiv olyckligt att barn i åldern inte omfattas av rätten till fritidshem, och därför menar vi från att det egentligen i skollagen klart borde framgå att eleverna i den åldersgruppen också har rätt till en fritidshemsplats. Det finns en förhållandevis stor efterfrågan på skolbarnomsorg för barn till arbetslösa och föräldralediga. Av det här skälet, kombinerat med den roll som skolbarnomsorgen spelar för barnets hela utveckling, bör alla barn mellan sex och på samma sätt som inom förskoleverksamheten ges möjlighet till plats även om föräldern är arbetslös eller föräldraledig. Vi menar att det bör utredas på vilket sätt den rättighet som gavs till förskoleverksamhet för barn till arbetslösa och föräldralediga även kan omfatta barn i åldern . Vi lyfter, liksom tidigare, fram frågan om skolans värdegrund. Det var intressant att från tog upp den. Vi har väl diskuterat den frågan. Naturligtvis tar det, som sade, att förändra värderingar, men jag tycker ändå att vi ska komma ihåg att vi under vår förra skolminister ledning satte i gång ett ganska omfattande värdegrundsarbete, som jag faktiskt också tror att vi börjar se en del resultat av. Vi uppmärksammar, precis som , de skillnader som finns i förskolans läroplan jämfört med de övriga läroplanerna. Men vi skiljer oss åt. Jag menar att skrivningarna om tradition och västerländsk humanism utgör steg från den anda som i övrigt präglar läroplanernas värdegrund. De andra värden som hävdas är relativt lätta att ställa upp på för alla demokrater från höger till vänster, oavsett kulturell eller religiös hemvist. De andra värdena är konkreta och lätta för lärare och elever att diskutera i anslutning till vardagliga diskussioner och aktuella samhällsdebatter. Det betyder inte att de här värdena är oomtvistade eller att tolkningar av innebörden inte kan skilja sig åt. Men värdegrundens övriga formulering är ändå klart mer konkret och tydlig än den om tradition och västerländsk humanism. Den utgör ingen provokation på något sätt. menar att det är dags att samordna de tre läroplanernas skrivningar om värdegrunden. När vi från talar om samordning menar vi att skrivningarna i förskolans läroplan ska vara vägledande. Det är svårt att se rationella skäl till att inte ersätta skrivningen om tradition och västerländsk humanism. Avslutningsvis vill jag uppehålla mig vid den gemensamma reservationen i utbildningsutskottets betänkande nr 12 från de borgerliga partierna och som rör frågan om entreprenad inom grundskola och gymnasieskola. Som jag förstår har reservationen lyfts fram och vi ska väl rösta om den här . Reservationen har, som mycket riktigt har påpekats, klart reella möjligheter att få kammarens stöd. Från ser vi naturligtvis med oro på en utveckling där skolverksamhet blir föremål för olika former av upphandling. och beskriver enligt min mening det hela ganska bra i sitt öppna brev till ledamöterna i utbildningsutskott. Man säger i inledningen: Den som erbjuder den billigaste skolan, den kan få rätten att ordna undervisningen för våra barn och elever. I likhet med gamla tiders fattigauktioner då den som bjöd lägst för barnen fick dem kan dagens skola drabbas av krafter som sätter pris före kvalitet och omsorg om eleverna. Jag tror att alla här är överens om lärarnas stora betydelse för att vi har en bra skola. Det har också sagts här tidigare från talarstolen. Därför brukar vi både besöka och lyssna till de lärarfackliga organisationerna och ta till oss en del av deras synpunkter, dock inte alla och inte alla gånger. Min fråga till dem som säger att utbildning på entreprenad bör tillåtas generellt både i och gymnasieskolan är hur de ser på de synpunkter som de båda lärarfackliga organisationerna gemensamt framför i det öppna brevet som talande nog har rubriken förslag hotar skolan. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2003/04:UbU11 läroplan och ämnen samt utbildningsutskottets betänkande 2003/04:UbU12 Allmänna skolfrågor (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU18 Skyddsjakt på rovdjur m.m. Punkt 5 (Skyddsjakt på initiativ av enskild utan tillstånd) 1. utskottet 2. res. 3 (m, kd, c) Votering: 198 för utskottet 89 för res. 3 2 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 37 fp, 25 v, 16 mp För res. 3: 42 m, 1 fp, 26 kd, 20 c Avstod: 2 m Frånvarande: 24 s, 11 m, 10 fp, 7 kd, 5 v, 2 c, 1 mp Punkt 6 (Beslut om jakt på lodjur) 1. utskottet 2. res. 4 (m, kd, c) Votering: 199 för utskottet 92 för res. 4 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 37 fp, 25 v, 16 mp För res. 4: 46 m, 1 fp, 26 kd, 19 c Frånvarande: 23 s, 9 m, 10 fp, 7 kd, 5 v, 3 c, 1 mp Punkt 9 (Samspelet människa och rovdjur m.m.) 1. utskottet 2. res. 6 (v) Votering: 253 för utskottet 25 för res. 6 14 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 46 m, 38 fp, 26 kd, 20 c, 2 mp För res. 6: 25 v Avstod: 14 mp Frånvarande: 23 s, 9 m, 10 fp, 7 kd, 5 v, 2 c, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU20 Skuldsatta barn Kammaren biföll utskottets förslag. LU21 En ny prisinformationslag m.m. Punkt 2 (Bemyndigandet) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 244 för utskottet 46 för res. 1 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 37 fp, 25 kd, 25 v, 20 c, 16 mp För res. 1: 46 m Frånvarande: 23 s, 9 m, 11 fp, 8 kd, 5 v, 2 c, 1 mp Punkt 6 (Harmonisering på EU-nivå) 1. utskottet 2. res. 4 (fp) Votering: 253 för utskottet 38 för res. 4 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 45 m, 26 kd, 25 v, 20 c, 16 mp För res. 4: 38 fp Frånvarande: 23 s, 10 m, 10 fp, 7 kd, 5 v, 2 c, 1 mp Punkt 7 (Marknadsföring av öl) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 249 för utskottet 37 för res. 5 2 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 18 s, 46 m, 38 fp, 25 kd, 20 c, 2 mp För res. 5: 25 v, 12 mp Avstod: 2 mp Frånvarande: 26 s, 9 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 2 c, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU14 Redogörelse för verksamheten inom Kammaren biföll utskottets förslag. FöU6 Styrningen av det militära försvaret Punkt 2 (Mål, kostnader, anslag och resultat) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 1 (m, fp, kd) Votering: 182 för utskottet 108 för res. 1 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 25 v, 20 c, 16 mp För res. 1: 46 m, 36 fp, 26 kd Frånvarande: 23 s, 9 m, 12 fp, 7 kd, 5 v, 2 c, 1 mp Punkt 5 (Redovisning av grundläggande uppgifter i budgetpropositionen) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 227 för utskottet 25 för res. 4 40 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 46 m, 26 kd, 20 c, 14 mp För res. 4: 25 v Avstod: 38 fp, 2 mp Frånvarande: 23 s, 9 m, 10 fp, 7 kd, 5 v, 2 c, 1 mp Punkt 6 (Redovisning av de fredsfrämjande truppinsatserna) 1. utskottet 2. res. 5 (m) 3. res. 6 (fp) 4. res. 7 (kd) Förberedande votering 1: 38 för res. 6 26 för res. 7 228 avstod 57 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 45 för res. 5 38 för res. 6 209 avstod 57 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 182 för utskottet 46 för res. 5 64 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 25 v, 20 c, 16 mp För res. 5: 46 m Avstod: 38 fp, 26 kd Frånvarande: 23 s, 9 m, 10 fp, 7 kd, 5 v, 2 c, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU7 Skogsbrandbevakning (Ansvaret för skogsbrandbevakning) 1. utskottet 2. res. (m, fp, kd) Votering: 182 för utskottet 110 för res. 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 25 v, 20 c, 16 mp För res. : 46 m, 38 fp, 26 kd Frånvarande: 23 s, 9 m, 10 fp, 7 kd, 5 v, 2 c, 1 mp FöU8 Sjö- och kustövervakningsfrågor Punkt 2 (Ansvaret för vrak) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 246 för utskottet 46 för res. 1 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 38 fp, 26 kd, 25 v, 20 c, 16 mp För res. 1: 46 m Frånvarande: 23 s, 9 m, 10 fp, 7 kd, 5 v, 2 c, 1 mp Punkt 5 (Fiskekontroll) 1. utskottet 2. res. 3 (kd) Votering: 265 för utskottet 27 för res. 3 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 45 m, 38 fp, 25 v, 20 c, 16 mp För res. 3: 1 m, 26 kd Frånvarande: 23 s, 9 m, 10 fp, 7 kd, 5 v, 2 c, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § (forts. från 12 §) läroplan och ämnen samt Allmänna skolfrågor (forts. UbU11 och UbU12) 128 () replik: Det går fort att riva ned ett normsystem, men det tar väldigt att bygga upp det igen. I har vi byggt vårt normsystem, antingen gillar det eller inte, på i huvudsak det tänkande som finns inom den kristna etiken och den västerländska humanismen. Det har blivit en integrerad del av vårt tänkande i . Somliga har kallat det för arbetarmoral eller något annat. Beteckningen kanske inte är det allra viktigaste, men detta har funnits där som en gemensam värdegrund i hela vårt samhället. Om man nu vill ta bort den så måste man ersätta den med någonting annat, för etik överlever inte i ett lufttomt rum. Så enkelt är det, och det är de flesta överens om. Frågan är då: Vad vill ersätta den kristna etiken och den västerländska humanismen med när han nu vill ta bort det här från våra läroplaner? 129 () replik: Att förändra värderingar tar tid. Det tror jag att vi är överens om. I nuvarande läroplan står det så här: I överensstämmelse med den etik som förvaltas av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Man skulle kunna tänka sig följande skrivning: Detta sker genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Vi har alltså ett konkret förslag. En fråga är ju: På vilket sätt har den skrivning som finns i förskolans läroplan försvårat förskolans arbete med den värdegrund som jag tror att vi faktiskt tycker att det är viktigt att man jobbar med? Eftersom jag har kvar vill jag säga att jag ändå tycker att det är viktigt att få höra kommentar till den fråga som jag ställde i mitt anförande. Det gäller att de borgerliga partierna har gått ihop med i fråga om entreprenader i skolan. Kan jag bara få en kommentar till lärarförbundens gemensamma sågning av förslaget? Något annat än en sågning är det inte. Jag skulle vilja höra en kommentar till det. 130 () replik: Jag återkommer gärna till det, men jag tror inte att jag hinner det i den här repliken. Jag tänker nämligen hålla fast vid diskussionen om etikens koppling till ett genomtänkt etiskt system. Vi måste i komma fram till att det är en nödvändighet. Ta solidaritet, generositet! Vad är det för någonting? Det hänger i luften om du inte talar om varför och varifrån det kommer. Varför ska du vara solidarisk med den svage till exempel? Du kan väl vara solidarisk med den som är på samma nivå som du själv eller med någon annan, vem som helst. Sådant här går inte att bara tala om i ord, som du var inne på i ditt första anförande, utan det krävs faktiskt ett djupt tänkande, att man kopplar det till någonting, att man får tid att reflektera. Det här behövs i lärarutbildningen. Det behövs i fortbildning och så vidare. Det går helt enkelt inte att rycka loss. Om vi tar bort det här kommer det att leva kvar ett tag. Det gör det fortfarande. Därför har det inte varit så stora bekymmer. Det har inte heller varit några bekymmer i förskolan, därför att det här tänkesättet finns kvar. Men det kommer inte att finnas kvar om vi tar bort det ur skolan och ur all annan verksamhet som vi har i vårt land, som faktiskt gärna vill. Min fråga till är fortfarande: Vad ska vi ersätta det med om vi inte har kvar de här skrivningarna? Jag vill ha svar på det. 131 () replik: Jag försökte ge ett svar. Jag ska försöka igen. Till skillnad från ska jag försöka ge svar. Jag ställde en konkret fråga och noterar ganska tydligt att väljer att inte svara på frågan om entreprenader. Man nonchalerar i det här fallet de fackliga organisationernas synpunkter. Man vill över huvud taget inte kommentera dem. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. Jag anser att man kan gestalta och förmedla de värdena utan att hänvisa till tradition och västerländsk humanism.