prot · GR09109 · 2004-05-05 00:00:00 — Strävan måste vara att svenska bestämmelser på djurskyddsområdet ska vara vägledande för arbetet inom EU. Jag vill slutligen yrka bifall till reservation 8, som tar upp just detta perspektiv. 172 (): Inför valet gjorde Förbundet en undersökning som visade att av svenskarna tycker att det har betydelse för dem vilken inställning politiker och partier har till djurfrågor. Ungefär visade en gallupundersökning att två tredjedelar ansåg att djurfrågan är mycket viktig eller viktig när de väljer mellan partierna. De som värnade mest om djuren var pensionärerna. av dem tyckte att frågan är mycket viktig eller viktig i valet. Industri efter industri lägger ned verksamhet eller flyttar från utan att vi som politiker eller hela partier sätter i gång några speciellt omfattande räddningsaktioner. Jag funderar lite stillsamt: Tänk om fackklubbarna fick samma stöd som pälsdjursbranschen får av vissa politiker. Varför kan inte just denna lilla grupp människor få hjälp till annan sysselsättning? Varför kan de inte befrias från att avliva 1,2 miljoner minkar, ett okänt antal chinchillor och kaniner i de svenska pälsfarmarna för pälsens skull? Det är inte etiskt försvarbart att föda upp djur enbart för pälsproduktion. Därför vill jag redan nu yrka bifall till reservation 21 om uppfödning av pälsdjur. En annan industri som har blivit granskad är kycklingindustrin. Enligt undersökningar från har drygt hälften av de svenska kycklingarna någon form av benskada. Det finns ca 120 kycklingföretag i , och det är ett fåtal avelsbolag som levererar hondjur för kycklingproduktion till hela världen. Till är det två avelsjättar som exporterar runt 60 000 avelshonor. Största inköpare är , som köper in 40 000 hönor. Dessa föder i sin tur fram 1,2 miljoner hönor, som sedan värper de kycklingar som levereras till någon av de 120 svenska kycklinganläggningarna. Ruvningsmaskinerna är som stora skåp, som vart och ett rymmer ungefär 50 000 ägg, och efter exakt kläcks äggen . De nyfödda kycklingarna packas i lådor för transport till uppfödningsanläggningarna. Efter 37 intensiva uppfödningsdygn, med endast mörk nattsömn , packas de nu tunga kycklingarna i lådor för transport till något av landets kycklingslakterier. Det är en storskalig, intensiv och troligen plågsam tillvaro för den lilla kycklingen. I en uppfödningshall tillåts ungefär 27 000 kycklingar, och detta innebär ca 22 kycklingar per kvadratmeter. I anser vi att den utformning som slaktkycklingsproduktionen har inte är förenlig med djurskyddslagen. Vi anser att det är angeläget att en översyn av uppfödningsformen görs . Beläggningsgraden måste minska, och benhälsa och beteendestörningar måste åtgärdas. Miljöberikning måste införas där det blir krav på ströbädd och sittpinne även för matfågel. Jag tror att djur och människor har samma intresse av ett gott liv utifrån sina förutsättningar. Men det är klart att ett gott grisliv inte är detsamma som ett gott människoliv. Olika individer och olika arter har olika behov och intressen. Etisk jämlikhet går ut på att just få sina intressen och behov beaktade. framställning angående djurskyddstillsyn är en viktig del av detta betänkande som vi pratar om . bedömning är att djurskyddsarbetet har förstärkts och förbättrats . De lokala tillsynsresurserna har förstärkts, och antalet inspektioner har ökat något. Trots detta kvarstår brister i hur djurskyddstillsynen fungerar. Man säger att en bättre planerad och frekvent tillsyn är ett viktig medel för att förbättra arbetet med djurskyddet. Revisionen upptäckte också brister i utformningen av stöd och uppföljning av djurskyddet på regional och lokal nivå. Det finns dessutom stora variationer mellan landets kommuner vad gäller tillsynsfrekvens. Detta ger i sin tur stora kvalitetsskillnader mellan landets kommuner, och det innebär, som sagts , att landets djurägare inte behandlas lika. För vår nya djurskyddsmyndighet är uppgifterna många. Den måste försöka hjälpa till att skapa samordning och samarbete mellan alla berörda aktörer. Precis som tror jag att den nya har en potential att förbättra stödet och uppföljningen av tillsynen i landet. Men vi kan inte begära att en central myndighet löser alla problem, utan det måste till ökade resursinsatser på olika nivåer. Djurskyddsinspektörerna möter ofta svåra situationer i sitta arbete. av inspektörerna säger detta. Aggressiva djurägare, djurägare med sociala problem och omhändertagande av svårt vanvårdade djur är delar av inspektörernas vardag. Bakom djurskyddsproblemen kan finnas andra problem, som till exempel personliga problem hos de ansvariga djurägarna. Som tur är är detta inte så vanligt, men det finns fall av djurvanvård och det vet vi alla. I utskottet har majoriteten tillstyrkt många av förslag och rekommendationer. Utskottet förutsätter också att regeringen återkommer med förslag som underlättar kommunernas samarbete om djurskyddstillsyn. Vi säger också i utskottet att det är viktigt att regeringen uppmärksammar behovet av en förbättrad styrning och en väl fungerande uppföljning av djurskyddsarbetet. I är vi med på åtta reservationer. Jag står givetvis bakom alla våra reservationer, men för att underlätta kammarens arbete yrkar jag bifall bara till reservation 21, som rör uppföljning av pälsdjur. Vi anser att minkfarmning bör förbjudas. behov kan inte tillfredsställas i de trånga ståltrådsburarna. Regeringen har också tillsammans med och kommit överens om avveckling av detta. Det här kravet finns med i det som vi kallar 121-punktsprogrammet. 173 () replik: Jag var inne i mitt anförande på att det finns människor som har svårt att dra gränsen mellan djur och människor. Men att jag skulle få ett så urtydligt exempel så i talarstolen var mig inte väntat. Det är alldeles uppenbart att fullständigt saknar förmågan att dra gräns mellan människa och djur fullständigt. Han blandar hej vilt. Det skapar grogrund för många andra människor när en ledamot av riksdag är så fullständigt förblindad och saknar förmåga att se skillnaden mellan djur och människor. Det som bekymrar mig är att detta vänsterparti har ett så starkt inflytande på det stora mäktiga socialdemokratiska partiet. Det brukar vara så att den man umgås med den blir man lik. Alltså torde det kunna smitta över även i den här gruppen. Jag vill ställa en fråga till : Anser att människovärdet är högre än djurvärdet? Sedan var det en jämförelse mellan facket och pälsdjuren. Jag var inte riktigt med på hur han fick ihop det, måste jag erkänna. Även här var han ute och svängde. Jag vill klargöra klockrent i denna kammare att om det innebär att regeringen tänker utforma någon form av näringsförbud mot de fackliga organisationerna det kanske är någonting som känner till ska jag också stå upp för deras möjlighet att få finnas kvar. Där råder ingen tvekan. Det vore klädsamt att tala om vad som egentligen menades med jämförelsen mellan pälsdjur och fackföreningar. 174 () replik: får säkert finnas kvar. Det är bra för debattens skull. Vi har haft en hel del debatter, och jag. Det är klart att vi skiljer oss åt när det gäller djuretik. Jag tror inte att är en person som skulle ha gått med i Djurens rätt. Det tror jag inte. Han delar inte de värderingar som Djurens rätt och andra djurskyddsföreningar har i det här samhället. Det är bland annat det som skiljer mig och åt. Jag hoppas att har respekt också för min syn för hur vi bör behandla djur i vårt samhälle. Det innebär inte att jag säger att djur och människor är lika, för vi är väldigt olika. De beteenden och de naturliga förutsättningar som djuren har bör vi däremot försöka anamma och se till att de också kan få. Det är bland annat därför som jag försöker arbeta för att vi ska få igenom ett minkförbud. Jag tycker inte att det är etiskt värdigt vårt samhälle att spärra in de små minkarna i stålburar. När det gäller fackföreningsrörelsen ville jag på ett enkelt sätt förklara att vi har alla blivit utsatta för lobbyism. Det här är en fråga som har synliggjorts. Det har skrivits väldigt mycket om det. Jag menade att det inte alltid behövs så stora ansträngningar för att rädda industrier eller sjukhus eller andra saker i vårt samhälle. Där kanske vi borde anstränga oss lika mycket som att försöka att bevara pälsfarmningen. 175 () replik: Låt mig inledningsvis, för att det inte ska råda den minsta tvekan, säga att jag har jobbat som djurskötare på en lantbruksskola. Jag har dessutom ägt ett antal egna livsmedelsproducerande djur, och jag umgås med djur i min bostad när jag är hemma. Jag vill påstå att jag har en viss erfarenhet av detta med djurhållning. Grunden för all djurhållning är att om ett djur ska kunna producera bra måste det trivas, och det kommer an på mig eller den som är djurskötare att skapa dessa förutsättningarna. Annars blir det inget bra utfall. Tillbaka till detta med människovärde och djurvärde. Jag fick inget annat svar på min fråga än att vi är olika. Till och med jag ser skillnaden mellan mig och ett djur, men var det fråga om värdet. Jag skulle gärna vilja att ansträngde sig något för att besvara frågan om människor och djur har samma värde eller inte. Sedan har jag fortfarande ingen som helst förståelse för jämförelsen mellan fackföreningarna och minkarna. Det vi talar om är ett näringsförbud för en helt näring. Mig veterligt har inte någon annan näring i landet tidigare varit föremål för detta. Jag kan lova att om det dyker upp kommer Moderata samlingspartiet att stå upp för att detta inte får ske. Jag tror att jag vågar lova att det gäller även om man skulle vilja förbjuda fackföreningar. Jag anser att fackföreningar behövs. De gör stor nytta, och därför ska vi slå vakt om dem. 176 () replik: Det här är lite mer av påståenden än frågor. Om man tittar filosofiskt på värdebegreppet kan det vara väldigt individuellt vad man har för syn på människor och djur. Jag tycker att var och en måste få ha sin syn. Min uppfattning är att man ska bemöta djur med respekt. Om man har ett djur ska man också försöka att se till att det har ett naturligt beteende. Det är det som vi kämpar för, och det finns också inskrivet i djurskyddslagen. Sedan har jag full respekt för att har varit djurskötare. Jag vet också att du har livsmedelsproducerande djur. Du kan säkert mycket mer om djur än vad jag kan. Men det behöver inte betyda att jag är en sämre människa för det. Jag har kanske andra kunskaper och ett annat etiskt förhållande till djur än . Att arbeta för en förstärkt djurskyddslagstiftning, för att se till att djurskyddsmyndigheter får bra villkor och för att vi kan sprida våra erfarenheter runtom i tycker jag är värdefullt. Jag är glad för att vi nu startar upp den nya , och jag önskar den lycka till. 177 () replik: Jag kan inte låta bli att kommentera den senare debatten här. Om man vill förbjuda uppfödning av pälsdjur bör man i konsekvensens namn också förbjuda pälsanvändning. Tycker man att det är okej avsäger vi ju oss våra möjligheter att påverka lagar, regler, forskning och utveckling på det här området. Vi blir då hänvisade till import. Så till min egentliga fråga som handlar om någonting helt annat. Allting är ju inte bara svart eller vitt. har vi kunnat läsa om de ekologiska äggen och den höga dioxinhalten. Jag undrar vad har för syn på detta. Vi har tagit del av den senaste forskningsrapporten från i där man tar upp det här med att burhönsen är friskare än frigående höns. Även SLU säger att detta stämmer. Det skulle vara intressant att höra kommentarer kring dessa frågor. 178 () replik: Jag har inte läst allt om det här. Jag har faktiskt inte hunnit eftersom jag också har haft andra saker att göra . Men jag tycker att det är väldigt viktigt att det bedrivs forskning också om ekologiska ägg och burhöns. Vi brukar ju ta del av SLU:s forskningsrapporter, och det är viktigt att hela utskottet håller sig uppdaterat. Jag har inte läst så mycket om dioxinhalten. Därför vill jag inte stå här och analysera det. Men vi har ju diskuterat dioxin i lax. Här måste i första hand försiktighetsprincipen tillämpas. 179 () replik: Vi har ju forskare till vår hjälp, och forskningens resultat blir sedan ett av underlagen för de åtgärder som vi vidtar. Forskningen om pälsdjuren, forskningen på dioxinområdet och också forskningen inom djurhållningen hänger ju ihop. Det är viktigt att man är öppen och tar till sig nya forskningsrön. Annars kanske man motar in sig i ett hörn och ser vissa rön som den absoluta sanningen. Jag förmedlar gärna de olika forskningsrönen till så kan han studera dem när tid medges. Det är viktigt att vi analyserar också sådant. 180 () replik: Dessa frågor tas ju inte upp i betänkandet. Däremot är det aktuella frågor, och jag tacksam över att tog upp dem. Jag vet att har en stor kompetens och att hon följer utvecklingen med intresse. Jag tar gärna del av det material som du har i den här frågan, och det är kanske fler i utskottet som vill ta del av det. 181 (): Det finns en mångtusenårig tradition hos människan att hålla husdjur. Det finns olika anledningar till att man vill hålla husdjur. Det kan vara för matproduktion, för sällskap eller för att man ska ha dem som dragdjur. Formerna för djurhållningen har självfallet förändrats under årtusendenas lopp. I en sådan här debatt är det dock viktigt att slå fast principen att människan har rätt att hålla djur som husdjur för den nytta som djuren kan göra. svarar ett oreserverat ja på den frågan. Människan ska ha den rätten. har människan ett ansvar för att behandla djuren väl. Det är ett mänskligt ansvar och en mänsklig skyldighet att ta hand om sina djur på ett vettigt sätt. Vi har kanske en av världens mest utvecklade djurskyddslagar i . Det är för att garantera djuren en bra behandling. För att få nytta av den lagen är det självklart att vi måste ha en djurproduktion i . Man får inte införa konkurrensvillkor som gör att svensk djurhållning flyttar utomlands. En kyckling från eller ett får från har rätt så liten nytta av svensk djurskyddslagstiftning. Om man inte förbättrar konkurrensvillkoren blir konsekvensen att djurhållningen flyttar utomlands. Jag går då över på en fråga som har ett principiellt värde för mig, och den handlar om pälsdjuren och pälsfarmningen. En hel näring har fått förhålla sig till ett politiskt beslut, men det politiska beslutet har inte fattats i denna kammare utan det gäller ett politiskt beslut om näringsförbud som har fattats på en partikongress. Det skulle vara intressant att höra om det är tolkning att förbudet ska genomföras eller om det är någon annan tolkning som gäller. Det är en för mig principiellt oerhört viktig fråga var besluten fattas i det här landet. Precis som har sagts i debatten tidigare när det gäller pälsdjursfarmningen bör vi, om vi beslutar oss för att införa ett näringsförbud, i konsekvensens namn också införa ett förbud mot att bära all annan päls än konstgjord päls. Annars får vi importerade pälsar och har ingen möjlighet att påverka. Det är självklart så att det hänger ihop. Jag är intresserad av att höra hur Socialdemokraterna ser på det sambandet. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 20. 182 (): Jag kan börja med att säga att jag delar uppfattning att vi i har en bra djurskyddslag. Det är en ramlag som i allmänna ord definierar det som man skulle kunna kalla för välfärd för djur, alltså att djurhållningen ska ske så att djuren mår bra och att djuren har möjlighet till för arten naturliga beteenden. Det är naturligtvis självklart att välfärden ser olika ut för olika arter, så det är inget problem, som tycks tro. Tyvärr har inte de förordningar och föreskrifter som vi har infört för att lagens syften ska omsättas i praktiken hunnit i kapp lagstiftningen . Där finns det allvarliga brister, och resultatet av dem är det många som har uppmärksammat. Vi är en rad riksdagsledamöter som under allmänna motionstiden har skrivit och påtalat brister som finns i djurhållningen. Det finns motioner i betänkandet och ett 30-tal yrkanden bara från som gäller djur inom kött-, mjölk- och äggproduktionen. Det gäller till exempel frågor om nötkreaturen, där man konstaterar att det fortfarande finns kor som står uppbundna under mycket långa tider i ladugårdarna. Det finns fortfarande tjurar, kor och kalvar som inte har tillgång till fritt bete , och det finns kalvar som inte har möjlighet att få dia. När det gäller grisar finns det flera motioner som påpekar att grisar på vissa ställen fortfarande hålls i trånga utrymmen och över huvud taget inte får vistas utomhus. Det finns problem med kastrering av griskultingar, kastrering som sker utan bedövning. Man kräver därför att det tas fram åtgärder som gör att kastrering kan ske utan lidande för djuren. Många har talat om svårigheterna när det gäller höns. Vi har från fyra motioner om hönsens situation. De gamla burarna finns faktiskt fortfarande kvar, alltså direkt olämpliga burar. Det är förhållanden för fåglarna som inte stämmer med deras behov av ett naturligt beteende. Det är inte bara tillgång till sittpinne och sandbad som gäller, utan det handlar naturligtvis också om möjligheten till det naturliga flockbeteendet. Situationen för slaktkycklingarna är ett stort problem. Man har tagit fram raser av höns där tillväxten hos kycklingarna är mycket snabb, så snabb att kycklingarna får ledförändringar och belastningsskador som medför lidande . Det här är alltihop sådant som man i motioner begär att få åtgärdat på olika sätt. Många motioner handlar om andra djur, till exempel djur som används inom cirkus och djur som finns i djurparker. Intresset för de här frågorna har varit stort, och oron har varit stor i över att det inte sker tillräckligt mycket, tillräckligt snabbt för att vi ska vara nöjda med resultatet. Orsakerna till de här missförhållandena framgår faktiskt till en del i granskning av bland annat djurtillsynen. har visat att det finns tillsynsbrister i myndigheternas djurskyddsarbete. Det gäller brister i kunskaper hos tjänstemän och hos djurhållare, och det gäller brister i samverkan mellan olika myndigheter. Man föreslår från sida en rad åtgärder, och utskottet har enigt ställt sig bakom förslagen. Det tycker naturligtvis vi från är bra. granskning kom i precis rätt ögonblick, när vi tar ett stort steg framåt i djurskyddsarbetet i och med att , den nya myndigheten, ska börja arbeta och med just de frågor som tar upp. Där är tillsynen en viktig bit. Jag skulle vilja säga några ord om just den förändring i tillsynen som är på väg. Tillsynen av djurskyddslagens efterlevnad har fokuserats på att man ska hitta brister av olika slag. Det ligger i gränsområdet till en tillsyn som egentligen handlar om att hindra djurplågeri snarare än att se till att välfärden för djuren är tillräckligt hög. Veterinärerna arbetar på det sättet att de inspekterar om det finns sjuka djur, skadade djur, döda djur, om det är dålig hygien i stallarna eller om djur visar stereotypa beteenden och så vidare alltihop som ett tecken på att det kan föreligga djurplågeri i sammanhanget. Det är det som man har fokuserat på. Det är riktigt att man gör det i första hand. Däremot kvarstår breddningen av tillsynsuppdraget till att också gälla hela djurskyddslagen, alltså att djuren mår väl och kan ha sitt naturliga beteende så långt det nu går. Vi har en motion kring den frågan, och jag skulle vilja ta upp ett exempel som gäller förprövningen. Det är alltså den prövning som görs när man ska granska om en gård är lämplig för en viss djurhållning. har det ofta handlat om byggnadstekniska kontroller, om lokalerna är tillräckligt stora, om ventilationen fungerar, om hygienförhållandena är tillräckligt bra, och så vidare. Vi vill från sida att man får utvidgningen att gälla även förprövningen, inte bara tillsynen av hur man handskas med de djur som finns på platsen, så att det finns en veterinär som deltar i förprövningen och också kan titta på gården i sin helhet ur ett djurskyddsperspektiv. Det inkluderar då också sådana saker som att se till att det finns möjligheter att uppfylla kravet på tillgång till betesmark när det gäller betesdjur och att det finns skonsamma vägar för att ta djuren ut ur och in i byggnader och ut till transportfordon till exempel när de ska transporteras till slakt utan att det blir stressiga situationer. Vidare ska det finnas möjligheter för djuren till naturligt beteende, till exempel frigång inom lokalerna. Vi föreslår i motionen att den nya får i uppdrag att ta fram rutiner för en sådan bredare förprövning och för att arbetet för djurens välfärd optimeras. Kanske kan vi också få ett välfärdsmått på gården. Det är något som vore spännande att ta fram, så att man inte bara arbetar med en lägsta gräns som anger att gården kan accepteras. Jag vill yrka bifall till den reservation som handlar om just detta. Det är reservation 6 under punkt 6. ställer jag mig väldigt frågande till utläggningar när det gäller välfärden för djur, som jag tycker var lite skrämmande. Jag blev inte alls klar över motiven för att man inte skulle kunna tala om djurs välfärd. Det enda argument jag fick var frågan om konkurrens, att vi genom att ställa de krav som finns i djurskyddslagen skulle minska konkurrensmöjligheten på något sätt. Det var grumligt tänkt och är lite oroande. Jag ska bara kort säga något om minkfarmning. Det är väl just en sådan punkt där man kan pröva tanken om välfärd och djurskyddslagen. Det är helt klart att minkar i de burar som man har på minkfarmen inte har en chans att få leva det liv som djurskyddslagen kräver. Sedan ska jag bara ta upp en sista fråga, fru talman. Det gäller djurtransporterna. Transporterna är ett stort problem. Djurtransporter inom och inom EU känner vi till. Jag skulle bara vilja ta upp en aspekt. Det är en viktig aspekt, för det gäller de transporter som sker från gården till slakt. Det är en stor del av transporterna. Vi har i en motion föreslagit att man ska utvidga möjligheterna och underlätta för slakt vid gården, alltså att slaktaren kommer till gården i stället för att djuren ska till slakteriet. Den handlar också om möjligheterna att få mobila slakterier. Det skulle betyda mycket för att slippa djurtransporterna, men det skulle också ha fördelen att man underlättar för möjligheten att få lokal förädling och livsmedelsproduktion vid gården. Det gynnar alltså det småskaliga lantbruket, och det skulle vara ett viktigt bidrag för en levande landsbygd även . 183 (): Vi behandlar ett betänkande först och främst med anledning av styrelses framställning men också med anledning av motioner som är lagda under allmänna motionstiden. Av tillgången på motioner kan vi alla förstå att frågor om djur och skyddet av dem berör många. De motioner som vi har att behandla vill så gott som samtliga gå längre än vad vi har nått. Djurskyddslagen förbättrades också så sent som . Först gäller det styrelses förslag. Utskottet instämmer i vad som där har anförts och ger regeringen flera tillkännagivanden. Det är ett enigt utskott på den punkten. Vi trycker dessutom på att regeringen återkommer till med besked dels om hur resursbehovet vad gäller djurskyddstillsynen ska tillgodoses, dels om ifall regelverket kring djurskyddet behöver omprövas. Det gäller också, om det finns behov, hur det lokala djurskyddsarbetet ska kunna finansieras. Det är inte rimligt, tycker vi, att något i en kommun kan vara gratis och i en annan kosta . Vi ber också regeringen att återkomma med en redovisning av vilka åtgärder de har vidtagit för att åstadkomma en bättre styrning och en väl fungerande uppföljning av djurskyddsarbetet. är det mycket arbete som pågår, och jag förutsätter att vi kommer att få anledning att återkomma på så gott som samtliga punkter i det här betänkandet. Regeringen bereder ju nu bland annat Ds 2004:11, en departementsskrivelse som handlar om förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn, som berör flera av de reservationer som finns i betänkandet. Man kan säga arbete pågår och att vi från majoriteten i utskottet inte vill föregripa den normala hanteringen.