prot · GS0929 · 2004-11-15 00:00:00 — Där finns det många undersökningar att ta del av. Men, som sagt, propositionslistan för det här är tom. Jag hoppas att statsrådet kan säga någonting om ifall det finns något i pipeline. Visserligen står jag här som representant för lista, men jag kan garantera att vi alltid har ett riksperspektiv, och jag kommer ursprungligen från . 42 (): Jag förstår om statsrådet känner sig illa berörd när jag erinrar om de egna förtroendemännens svek mot den förda bostadspolitiken, som avslöjades . Men jag får också lyckönska Socialdemokraterna till att bostadsfrågorna inte har varit de enda som väljarna har tagit ställning till. Hade det bara varit bostadspolitiken som hade legat till grund hade nog inte valframgångarna varit så stora, snarare tvärtom. Då hade det kanske gått åt skogen för den socialdemokratiska regeringen . Men jag vill i alla fall lämna några råd . Man ska inte stoppa byggandet genom beslut på det sätt som skedde i i . Man sänkte hyrorna så mycket att det inte var någon byggare som vågade bygga. Man ska inte till varje pris stoppa bostadsrätter av ideologiska eller andra skäl. Det måste till kommunikationer till nya bostadsområden, och det måste bli bättre kommunikationer i tätorter så att det går att komma från jobbet till hemmet. Vi måste ha ett hyressättningssystem som belönar byggande. I annat fall blir det inte något tillskott av vare sig hyresrättslägenheter eller andra lägenhetsformer. Mina borgerliga vänner här och andra har här visat på det behovet, och jag vill instämma i de synpunkterna. Det är viktigt att bostadspolitiken sköts på ett bra sätt. 43 Samhällsbyggnadsminister (): Nej, , jag blev inte speciellt illa berörd av vad du tog upp, inte mer illa berörd än vad jag brukar bli när jag hör om moderat politik, som jag tycker är en allmänt dålig politik. Vi har ju en debatt här, och jag blir inte illa berörd över någonting, annat än åsikter som jag tycker är allmänt knepiga, och sådana får ha om man vill. I den senaste debattomgången gjordes det en omfattande genomgång av de problem som finns när det gäller bostadspolitiken. Som framför allt var inne på visar det på den stora betydelse som bostadspolitiska inslag har för en stor del av samhället och även för andra politikområden. Jag ska inte ge mig på konststycket att försöka svara på allting, men mycket av det som har tagits upp finns det redan pågående utredningar om, översyner av eller utvärderingar om. Sedan kan jag föra till annat vartefter jag kommer in i frågeställningarna eller ser på vilket sätt man kan få planering, byggande och energi att växa samman till en större helhet. Det återkommer jag till i olika sammanhang under veckorna, månaderna och åren framöver. Jag vill bara tacka för en för mig spännande start i rollen som bostadsminister. Jag ser fram emot fortsatta både konstruktiva och också ilskna debatter där vi inte alltid kommer att tycka lika. Men det hör till den här kammarens roll. Tack så mycket! 44 (): Även jag vill tacka för en spännande debatt. Jag vill också tacka dem som har deltagit. Jag tror att bostadsministern har fått mycket med sig. Mat i magen, ett arbete och tak över huvud är de grundläggande behoven som vi borde ägna stor uppmärksamhet åt och ge goda förutsättningar för. Detta gäller hela landet, vare sig man bor i storstadsområden eller på landsbygden. Varje län i vårt land har både landsbygd och städer. Frågorna är alltså väl bekanta för oss. Återigen: Hjärtligt tack för debatten . Jag tror säkert att vi återkommer. Jag vill bara instämma i den fråga som hade: När får vi propositioner att behandla i ? Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:96 om situationen för de fria grupperna 45 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa konstnärernas pensioner framför allt gällande de fria grupperna, dansare och sångare samt på vilket sätt jag avser att arbeta för att anslaget till de fria grupperna ska omfattas av pris- och löneuppräkning. I interpellationen tar också upp frågan om pensionsvillkoren för de anställda på teater-, dans- och musikinstitutionerna. Regeringen har , i samråd med och , aviserat ett antal nya pensionslösningar för de statligt stödda scenkonstinstitutionerna. Förslagen har fått ett mycket positivt mottagande av berörda parter. I budgetpropositionen föreslog regeringen bland annat en satsning för att möjliggöra en kompletterande ålderspension för de grupper inom institutionerna som har en lägre pensionsålder än den gängse, till exempel dansare och sångare. Regeringen kommer också att låta göra en översyn av den så kallade PISA-förordningen som reglerar pensionsvillkoren för personalen vid institutionerna. I översynen kommer frågan om karriärväxling för de grupper som har en låg pensionsålder att prövas. Vad gäller de fria grupperna delar jag uppfattning att de såväl konstnärligt som kulturpolitiskt är en värdefull del av svenskt kulturliv. Mot den bakgrunden har regeringen medvetet arbetat för att förbättra teater- och dansgruppernas situation, genom att kraftigt förstärka de statliga stöden på området. I höstens budgetproposition har regeringen även aviserat att stödformerna för de fria grupperna ska ses över, i syfte att förbättra utformningen av stöden. För de fria teater- och dansgruppernas pensioner gäller dock andra förutsättningar än för personalen vid de statligt stödda institutionerna. Ett avtal har träffats mellan och Svensk Scenkonst, Teatercentrum och , som innebär att en grupp frilansande konstnärer numera omfattas av kompletterande avtalspensioner av annat slag än den så kallade PISA-förordningen och det statliga pensionsavtalet PA03. Enligt uppgifter från tillämpar de fria teatergrupperna i mycket stor utsträckning det nya kollektivavtalet. Regeringen har också understrukit vikten av att i dialog med de fria grupperna analyserar möjligheterna till förbättringar av villkor som avtalsenliga löner, pensionsåtaganden med mera. När det gäller det rådande omräkningssystemet finns det anledning att påpeka att pris- och löneomräkningen bara är en av de faktorer som styr de statliga anslagens utveckling. Som nämnts i det föregående har dock regeringen, bland annat med hänsyn tagen till att bidraget inte pris- och löneomräknas, vid ett antal tillfällen tillskjutit betydande reformmedel till de fria grupperna. Det är givetvis också viktigt att fortsätta verka för att anpassa regelverken på alla politikområden så att rimlig hänsyn tas till konstnärsgruppernas speciella förhållanden. Som ett led i arbetet att förbättra konstnärers ekonomiska och sociala situation har regeringen i årets budgetproposition föreslagit att får ett vidgat uppdrag inom sitt verksamhetsområde. Avsikten är att öka kunskapen om de generella trygghetssystemens utformning och tillämpning samt möjliggöra en stöd- och rådgivningsfunktion för konstnärer i frågor som rör trygghetssystemen. 46 (): Jag får tacka för svaret. får jag passa på att hälsa välkommen att debattera kulturfrågor och i sin nya roll som kulturminister. Jag vill också ta tillfället i akt att uttrycka min förhoppning om att få se kulturministern i kammaren när vi ska diskutera kulturfrågor framöver. Så till min interpellation, herr talman, angående de fria gruppernas situation. Att musiker, skådespelare, bildkonstnärer och dansare ger oss möjligheter att se verkligheten ur nya perspektiv är vi många som tycker och vill stryka under. Med sitt skapande berikar de våra liv. Med sin konst skänker de mervärde i samhället. Jag och menar att det offentliga har ett ansvar för att skapa förutsättningar så att verksamma konstnärer ska kunna arbeta under drägliga livsvillkor. För detta krävs förändringar av såväl inkomstskatter som villkor för företagande, men också anpassningar av samhällets trygghetssystem, så att dessa tar rimlig hänsyn till konstnärernas speciella arbetsvillkor och livssituation. Eftersom de brinner för sitt arbete, förväntar sig samhället ofta att dessa verksamma konstnärer ska acceptera att göra en stor del av sitt arbete på ideell basis. Pensionsreformen, herr talman, som genomfördes har också inneburit problem för konstnärerna. Särskilt hårt drabbas dansare och sångare, dels de som är anställda vid de fasta institutionerna men i ännu högre grad de fria grupperna. Enligt pensionsreformen ska samtliga yrkesaktiva år ligga till grund för den framtida pensionen. För sångare och dansare, som oftast pensioneras innebär det en kraftigt försämrad pension. Detta är en för oss här i välkänd problematik som har uppstått. Sedan pensionsreformen genomfördes har vi i kulturutskottet i krävt att regeringen ska återkomma med en lösning på frågan om konstnärernas pensioner. Regeringen i sin tur har inför varje budgetbehandling utlovat en lösning, men ingenting har hänt. har regeringen , efter det att höstens budgetproposition presenterades, presenterat några förslag när det gäller konstnärernas pensioner. Men för de fria grupperna är frågan fortfarande olöst, därav min interpellation . Ett exempel är att de fria grupperna inte har råd att betala ut kompletterande avtalspensioner, som de enligt avtal ska göra. På denna min fråga till ministern svarar kulturministern att man har löst frågan genom ett avtal. Ja, det kände vi till. Tekniskt har man löst det, men man måste också ha en möjlighet att genomföra ett avtal. Det måste finnas ett innehåll, och det måste finnas medel. Sedan lämnar ministern frågan vidare till . Han hänvisar till att har ett uppdrag att tillsammans med fria grupper analysera möjligheten och ha en dialog. Det svaret är ganska förvånande, eftersom väldigt tydligt i sitt underlag till årets budget sade att det är två prioriterade områden som behöver resurser, varav det ena är pensionspremierna till institutionerna den har fått en lösning och vad jag kan förstå kommer också en sådan framöver att presenteras med pengar och det andra är att pengar behövs till de fria grupperna. Min fråga kvarstår till ministern : På vilket sätt tänker han se till att lösa situationen för de fria grupperna när det gäller möjligheten att leva upp till det avtal som tekniskt är löst det känner jag till men hur blir det med fortsättningen? Jag återkommer till frågan om pris- och löneomräkningen i nästa inlägg. 47 (): Även jag vill naturligtvis hälsa varmt välkommen till denna första av många, hoppas jag, kulturdebatter som vi ska ha fram till åtminstone 2006. Jag tycker att det är väldigt bra att har tagit upp den här frågan. Den är brännande på många sätt. Det är uppenbart att vi alla delar synen och värderingarna i fråga om de fria grupperna, att de är viktiga för den kulturella verksamheten och utvecklingen i det avseendet i . Men sedan kommer vi till vilka konsekvenser vi drar av den gemensamma synen och värderingarna. Kulturministern ägnar egentligen en tredjdedel av svaret åt en annan fråga, nämligen institutionernas pensionsproblem. Det kan ju vara en modell, om det är lite svårt att svara på de ställda frågorna om de fria grupperna. säger ändå att stödformerna ska ses över, dessutom i syfte att förbättra utformningen av stöden. Det är ju lovvärt. Men en fråga inställer sig : Vilken tidsplan har ministern för översynen, och när kommer förslag till ? hänvisar också, som tog upp, till ett avtal mellan och Svensk Scenkonst, Teatercentrum och . Det är utmärkt och nödvändigt att ett sådant avtal har träffats, men avtalet medför rimligen ökade kostnader för de fria grupperna. Jag undrar vilka konsekvenser som du dragit av det. Som jag kan se det, med tanke på anslaget 2005 till de fria grupperna, har det inte dragits några konsekvenser alls, såvitt du inte menar att antalet fria grupper ska reduceras eller något liknande för att de övriga ska klara de åtaganden som avtalet ändå innebär. Och varför inte en PLO, pris- och löneomräkning, till det här anslaget, åtminstone den dryga procent som ges till institutioner, som visserligen nästan aldrig täcker de verkliga pris- och löneförändringarna? Slutligen nämnde du också och dess uppdrag. När du ändå tog upp den frågan hade det varit klädsamt om du också hade beskrivit hur det ska finansieras, nämligen genom att ta pengarna, enligt budgetförslaget , från ersättningarna till konstnärerna. Uppdraget att vidga ansvar ska alltså ske genom minskning av de direkta ersättningarna till konstnärerna. Från sida tycker vi att det här uppdraget är bra, men vi vill finansiera uppdraget med ett ökat anslag och inte med att trycka undan ersättningar till konstnärerna. 48 (): Som den tredje på talarlistan vill naturligtvis också jag hälsa kulturministern välkommen. Jag har naturligtvis som alla andra fått frågan: Hur blir det här nu då? Jag brukar svara: Jag vill vänta och se. Vad jag i alla fall vet är att kulturministern var den förste som lyfte fram hur viktigt det är med den svenska musiken och exporten. Det tycker jag lite för att intresset finns. Sedan är det också så att inom kulturen finns det många näringar. Därför tror jag att den erfarenhet som kulturministern har fått som näringsminister tidigare kan vara berikande, så jag håller tummarna för det. är det de fria grupperna det gäller. De fria teatergrupperna har ofta en väldigt besvärlig ekonomisk situation. De får avsevärt mindre anslag från stat, kommuner och landsting än vad institutionsteatrarna får. De fria teatergrupperna är ju väldigt viktiga ur många aspekter. De växer ofta fram underifrån, vilket är viktigt som vi ser det i , och bidrar till en mångfald i teaterutbudet på olika sätt. Om vi vill att människor med egna idéer och egen kraft ska fortsätta att ta initiativ och skapa teater måste de också ges förutsättningar för detta. Därför måste de få ett utökat anslag som vi ser det. Vi har beaktat det i vår budget. Vi har avsatt 15 miljoner mer än regeringen till den fria scenkonsten plus ytterligare tio miljoner till dansares och sångares pensionsavgångar. Kultursektorn har svårt att överleva utan tillräckligt ekonomiska stöd, och de fria teatergrupperna är särskilt viktiga att värna beroende på att de har stor betydelse för utbudet av de föreställningar som erbjuds. Av statistik för på teater- och dansområdet framgår det att de offentliga anslagen i genomsnitt genererar för varje besökare på institutionsteatrarna. De fria grupperna får bara per besökare. Trots det erbjuder de oändligt mycket arrangemang, och de har speciellt stor betydelse för barn- och ungdomsteatern. Jag tycker att det är glädjande att regeringen har aviserat att man ska se över stödformerna för de fria grupperna. Vi kommer otåligt att invänta den översynen, det lovar jag. Vi hoppas verkligen att ministern påskyndar det för att vi ska slippa tjata så mycket. När det gäller frågan om pris- och löneuppräkningar, som lyfter fram i interpellationen, svarar kulturminister att man har tillskjutit betydande reformmedel till de fria grupperna. Då funderar jag: Vad betyder det då? Betyder det samma sak som en pris- och löneuppräkning för regeringen eller vad betyder det? Vi har ju kunnat höra, som också sade, att anser att de fria grupperna behöver mer uppräkning. Jag är spänd av förväntan på att få höra hur kulturministern ser på frågan om de fria grupperna. 49 Utbildnings- och kulturminister (): Jag börjar med att tacka mina vänner och meddebattörer för de vänliga välkomstorden. Vi får se om förväntningarna eller förhoppningarna kommer att bli infriade . började med att stryka under hur viktiga de fria grupperna är för kulturlivet i . Låt mig börja denna min första debatt som kulturminister med att understryka samma sak. Det gäller inte minst den formulering som använde om att det är viktigt att de finns och att de gör sitt arbete på ett bra sätt genom att hjälpa oss att se verkligheten med nya ögon. Det tycker jag är en bra formulering. Jag tycker att det är en viktig uppgift inte bara för kulturkonsumtionen i allmänhet utan för demokratin och för samhällets utveckling. Diskussionen nu har handlat om svårigheterna för grupperna att betala de pengar som de behöver komma ut med för att klara sina pensionsåtaganden. Om det skulle jag egentligen bara vilja säga två saker. Det ena är att de fria grupperna får ju pengar i klump som de själva har full frihet att spendera på eget sätt. har de pengar som de får, som de disponerar, fördubblats. Jag tycker att det är beklagligt om dessa pengar har spenderats på ett sätt som gör att grupperna inte har råd att fullgöra de skyldigheter de har enligt de avtal de själva har valt att skriva på med sina motparter, de fackliga organisationerna, på det här området. En fördubbling av pengarna borde räcka för att man som arbetsgivare ska göra rätt för sig när man betalar löner och uppfyller andra villkor. Kanske skulle man, kan vi så här i efterhand säga, ha övervägt att ha andra konstruktioner. När man nu sätter av så mycket pengar borde man kanske ha öronmärkt på ett annat sätt. Men jag tycker att det har ett värde att de fria grupperna har en väldigt stor frihet att sköta sin vardag. Själva poängen med de fria grupperna är detta oberoende och den integritet som det ger. Det gör att de ofta slår vakt om förhållandena så att de inte behöver bli institutionaliserade, så att säga. Det andra jag vill säga är att alla vi som deltar i den här debatten representerar partier som har varit med om pensionsreformen. Jag är inte medveten om att varken , eller då, man när gjorde upp om det här och visste om de problem som det här skulle komma att skapa inom kultursektorn, var beredda att vidta åtgärder inom pensionsreformens ram som skulle lindra problemen. Man var inte heller beredd att tillföra resurser som skulle göra det möjligt för människor att leva på ett oförändrat bra sätt efter pensionsreformens genomförande. Reformen var ju väldigt viktig för , men vissa grupper vet vi nu har fått det sämre. Vi har valt att öka bidragen över budgeten till de här grupperna, men det har vi fått göra ensamma. Den partikonstellation som enades om pensionsreformen försvann och var inte på plats när konsekvenserna skulle sopas ihop och när det skulle kompenseras för de här fria teatergrupperna även om naturligtvis var med om budgetarbetet under den första delen av den här perioden och var med och bidrog till den anslagshöjning som grupperna nu har så stor glädje av. 50 (): Jag väljer att kommentera de svar som jag har fått i ett skriftligt svar från kulturministern med anledning av mina två ställda frågor. I ett svar hänvisar kulturministern till den dialog som jag avslutade mitt tidigare anförande med att prata om. Man hade fått ett uppdrag inom att ha en dialog med de fria grupperna. Då skulle man analysera möjligheter till förbättringar av villkor när det gäller avtalsenliga löner och pensionsåtaganden. Jag vill återigen påminna om att har analyserat detta. Det är analyserat. Man har inför årets budgetproposition talat om för regeringen vilka problem man ser, och jag tycker att vi ska diskutera dem. Man har väldigt tydligt sagt att det finns två prioriterade områden inom hela kultursektorn. Det ena är pensionspremiepengarna till institutionerna, och det har regeringen som jag förstår tagit på allvar. Det andra är resurser till de fria grupperna. Det var den andra prioriterade frågan. Det är redan analyserat. Det är min kommentar till svaret som jag har fått på den frågan till kulturministern. En annan huvudanledning till de ständigt återkommande stora problemen för de fria grupperna är den bristande pris- och löneuppräkningen. Av någon anledning omfattas inte anslaget till de fria grupperna av någon sådan uppräkning trots att en stor del av anslaget går till just löner. Det innebär att anslaget urholkas alltmer . Det här är också något som har tvingats konstatera genom att färre grupper får stöd som har fått det. När jag ställer frågan om den bristande pris- och löneuppräkningen till kulturministern i denna interpellation glider han, enligt mitt sätt att se, undan problemet. Det förvånar mig med tanke , inte minst i kulturutskottet, som just den här frågan har fått utrymme att ta. Den har legat högt på kulturutskottets dagordning . Vi är många där, och jag och hör till dem, som känner oro. Vad säger då kulturministern om min fråga om pris- och löneuppräkningen och vad avser han att vidta för åtgärder för att inkludera även de fria teatergrupperna i denna? Han säger att detta bara är en av de faktorer som styr de statliga anslagens utveckling. Det var nästan som att det inte hade någon betydelse. Det är klart att det är oerhört viktigt om man omfattas av de pris- och löneomräkningar som finns . Gör man det har man en trygghet . Det är en trygghetsfråga. Att regeringen avsätter reformmedel är en politisk åtgärd, och det är upp till regeringens goda vilja. Att omfattas av pris- och löneomräkningen innebär att man omfattas av ett trygghetssystem som skapar möjlighet till långsiktighet. Om man inte får någon annan uppräkning , vet man i alla fall att man är en del av pris- och löneomräkningssystemet. Därmed har man den kostnaden täckt. Det innefattar inte de fria grupperna . Den frågan tycker jag återigen att kulturministern med sina sakkunniga som hjälp glider undan. Jag frågar igen: Är ministern beredd att ta initiativ och diskutera den här frågan med finansministern för att den ska få en lösning så vi inte behöver ägna de resterande två och ett halvt åren åt denna fråga? 51 (): Jag har någon kommentar, och jag vill upprepa en fråga. Kulturministern talade indirekt eller direkt om för de fria grupperna att har de skrivit på ett avtal får de banne mig också ta konsekvenserna av avtalet. Det var ungefär så som slutsatsen var. Och det gör man ju också. Det finns en sammanställning från Teatercentrum som togs fram som visar hur situationen är. De svarar att de får minska antalet producenter, korta anställningstiderna, korta spelperioderna och så vidare. Det här är alltså konsekvensen av att man har skrivit på det här avtalet för sina anställda. Jag frågade om kulturministern tyckte att det var bra att det blev så. När det gäller pensionsreformen kan jag glädja kulturministern med att vi i i har avsatt mer pengar i kulturbudget än regeringen till de fria grupperna. är vårt anslagsförslag plus 20 miljoner. Det tror jag skulle räcka en bra bit för klara deras situation. Sedan till en fråga som jag tycker är ganska enkel och som jag vill upprepa. Den gäller stödformerna till de fria grupperna. Vilken tidsplan har ministern för översynen, och när kommer ett nytt förslag till ? De andra frågorna jag hade har till en del upprepats av och till en del kom det också ett svar. 52 (): Jag vill också med några ord kommentera det kulturministern har varit inne på. Det var en sak som jag hajade till lite grann inför. Ministern pratade om att man hade fördubblat anslaget, att det ändå inte räckte och att man kanske skulle öronmärka pengarna. När jag hörde det hajade jag till. Jag tycker att det är alltför mycket som är öronmärkt av dagens regering. Jag sade inledningsvis att jag vill att beslut ska födas underifrån. Öronmärks pengar uppifrån känns det som om det är helt fel väg att vandra. Vi insåg att det fanns en del negativa effekter av pensionsreformen. Jag tackar för elogen och erkännande för att vi i var med och försökte rätta till det. hoppas vi och tror att det blir bra även för de fria grupperna, dansare, sångare och alla de som har haft problem. Jag ser fram emot att detta löser sig. Jag vill också upprepa frågan om hur snabbt ministern tror att vi har översynen av stödreformerna klar. Det känns lite varmt under fötterna, och det behöver eldas på ännu lite mer så att resultaten kommer fram. 53 Utbildnings- och kulturminister (): Det är så många som deltar i debatten att min tid inte räckte till att svara på frågan om tidtabellen för den här översynen i mitt första inlägg. Vi jobbar med den frågan med sikte på att ha översynen färdig . Till vill jag först uttrycka min förvåning över sättet att föra debatt.