prot · GR0977 · 2004-03-04 00:00:00 — Låt mig allra sist säga att preliminära ställningstaganden i den här frågan i utskottet faktiskt förelåg innan kungen gjorde sitt uttalande i . Jag ser inget som helst samband med den frågan, och jag ser inte heller att insynsfrågan har något samband Torekovöverenskommelsen. Socialdemokraterna står alltså fast vid den överenskommelse som träffades mellan fyra partier i . kommunisterna var inte deltagare i de överläggningarna. Det är fyra partier som står bakom Torekovöverenskommelsen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 97 () replik: tar upp frågan om samarbetsklimatet i den kommande författningspolitiska utredningen. Jag hoppas att det blir gott ifall jag får förmånen sitta där måhända tillsammans med nämnde . Det är klart att samarbetsklimatet i viss mån påverkas av att en sådan märklig fråga som majoritetsval lyfts i ett läge där de flesta europeiska länder som haft detta är på väg bort ifrån det. Det gör man i ett land där det är enklare och går snabbare att bilda stabila regeringar efter valet än i de flesta länder i , för att inte säga alla, och gör det just efter en situation när ett av samarbetspartierna har gått lite hårdare fram och krävt lite mer för att företräda sina väljare än vad Socialdemokraterna, som så länge kunde luta sig mot ett tyst stöd från ett tyst Vänsterparti, kanske är vana vid. Det är klart att det möjligen påverkar samarbetsklimatet. Före författningsutredningen fanns det spännande rådslagsmaterial internt hos Socialdemokraterna som jag har haft möjlighet att ta del av. I det ställdes uttryckligen frågan hur författningen kan ändras och justeras på ett sådant sätt att det ger möjlighet för Socialdemokraterna att påverka den framtida samhällsutvecklingen. Min misstanke om att utredningen till viss del handlar om vad Socialdemokraterna vill befästa i statsbärande ställning är väl inte helt ogrundad. Jag har en fråga till . Fyra partier, en betydande del av den här kammaren speciellt i grundlagsfrågorna måste man sträva efter breda överenskommelser har kommit överens om att man i utredningen inte i någon större mån bör titta på frågor som handlar om att minska proportionaliteten. Kommer den viljan att respekteras av Socialdemokraterna? Det handlar om samarbetsklimatet i den kommande utredningen. 98 () replik: Jag förstår på det sättet att om Socialdemokraterna gör ett debattinlägg i en författningspolitisk fråga är det inte bra, särskilt om det inte faller på läppen alldeles direkt. Det är väl också på det sättet att aldrig tänker på sig självt i de här debatterna utan på en mera ideell grund diskuterar författningsfrågorna. Jag förstår resonemang på det sättet. Jag skulle gärna vilja ha exempel på europeiska stater som är på väg bort ifrån majoritetsvalkretsar. Jag har egentligen inte uppfattat det, men det vore bra om den här debatten kunde bli klarläggande på den punkten. Om fyra partier har tagit ställning redan i väsentliga författningsfrågor underlättar det väl inte heller samarbetsklimatet i fortsättningen. Om det ska respekteras kan väl andra konstellationers uppfattning om att vissa frågor inte ska diskuteras i den kommande författningsutredningen också respekteras. Jag anser, fru talman, att det vore bra om vi inte gräver ned oss utan håller oss på jordytan och går in i författningssamtalen på ett sätt som gör det möjligt att nå en bred och hygglig kompromiss och se på vad som faktiskt är bra för demokratin, för och svenska folket. För att det ska bli rätt i protokoll vill jag säga att det var som kallades för . 99 () replik: efterlyser exempel på var majoritetsvalsstrukturen är kraftigt ifrågasatt. är ett sådant exempel. I valet till valde man ett annat system. Man har ifrågasatt själva systemet. Även regeringen har varit inne på att det kan vara tid för förändringar. Det är bra att Socialdemokraterna är aktiva i den författningspolitiska debatten. Jag redovisade i mitt förra inlägg från talarstolen att det är lite märkligt att frågan om majoritetsval lyfts just i den här situationen utifrån det grunder som jag redovisade då. Självklart är det så att när uttalar sig i den författningspolitiska debatten funderar vi på hur det påverkar slutresultatet, precis som Socialdemokraterna gör. Vi företräder givetvis ett idéparti, ett idébaserat parti som finns för att påverka utvecklingen åt ett visst håll. Också vi ska ha en chans att ta plats i den här kammaren. Men bara för att man också tänker på sig själv och på det stora demokratiska skeendet betyder det inte att vi accepterar att man lyfter fram frågan om majoritetsval. I praktiken innebär majoritetsval som jag sade i mitt inlägg att man återgår till ett system med viktade röster där en röst på ett stort parti ska väga mycket mer än en röst på ett litet parti. De gröna i fick i ett val av rösterna, men inte en enda plats i det brittiska parlamentet. Är det riktigt och rätt demokratiskt sett? Det är min fråga till . 100 () replik: Jag är faktiskt inte förespråkare för majoritetsvalkretsar. Jag underströk också tidigare att såvitt jag vet finns det inte någon socialdemokratisk samlad ståndpunkt kring majoritetsvalkretsar. Det har förekommit olika debattinlägg där man har pekat på det. Det är klart att när vissa partier bland annat kräver ökade personvalsinslag kan man naturligtvis säga att majoritetsvalkretsen är det mest uttalade personvalssystemet. De nackdelar från som talar om är ju uppenbara. Det proportionella valsystemet är bra från den synpunkten att man får en bredare representation. Exemplen från på länder på väg bort från majoritetsvalkretsar inskränker sig till ett ifrågasättande i . Ja, det är riktigt. Labour arbetade hårt för att reformera det engelska valsystemet, men när man i några val lyckades få kraftiga majoriteter för det egna partiet har den debatten tystnat. Möjligen har Tories större intresse av proportionella val än när man var i Thatchersk majoritet i . Möjligen är sanningarna ungefär desamma, men det är lite olika innehavare av dem tid efter annan. Det tillhör väl politikens villkor och demokratins debattklimat att det förhåller sig på det sättet. 101 () replik: Man kan filosofera mycket kring valsystemet. Det kanske lämpar sig att göra i vissa sammanhang, men inte här i kammaren alltför mycket, så jag ska försöka att hålla mig kort. Jag vill bara kommentera det som sade om att enmansvalkretsar är det ultimata personvalssystemet. Ja, i en viss mening är det naturligtvis på det sättet. I en annan mening är enmansvalkretsar raka motsatsen. Där har man ingen som helst möjlighet att påverka vem som ska företräda det parti som man röstar på. De som vill ha personval av den innebörden bör vara bestämda motståndare till enmansvalkretsar. har vi kunnat konstatera att åtminstone fem, kanske sex, av de sju partierna i vill behålla det proportionella valsystemet. Socialdemokraterna är inte för att gå ifrån det, utan det rör sig om en del debattinlägg som uttrycker saken. Själv är han inte heller anhängare av enmansvalkretsar. Bara för tydlighets skull: Kan vi då inte av omsorg om detta med breda majoriteter lägga den frågan åt sidan i den kommande författningsutredningen och i stället koncentrera oss på de mer reella problemen när det gäller utvecklingen av folksuveränitetsprincipens former i vår grundlag? 102 () replik: Jag vill inte göra något uttalande som kan uppfattas som en socialdemokratisk samlad ståndpunkt kring vad som ska ingå och inte ingå i den kommande författningsutredningen. Det vore också att något föregripa de samtal som ska föras om direktiven. Så jag avstår ifrån att närmare svara på den fråga som ställde. 103 () replik: Det var ju intressant att höra lite om debattklimatet mellan några av de så kallade samarbetspartierna. Det är kanske inte min uppgift att verka för att försämra eller förbättra det klimatet. Ni får samarbeta hur mycket eller hur lite ni vill, men helst i opposition. Nåväl, något om valsystemen. Proportionella val är ju en fråga som bland annat drev redan för nästan exakt . Det finns mycket som talar för ett proportionellt valsystem. Majoritetsval i enmansvalkretsar eller till och med majoritetsval i flermansvalkretsar är något som är rätt så främmande för vårt system, och det innebär också ett extremt partisystem. Däremot bör en sådan här utredning titta på hur det proportionella systemet är utformat och om det behövs några förändringar. Det är rimligt att man inte låser sig i förväg. Detsamma gäller skilda valdagar. , som var millenniets första parlamentariska utredning, uttalade med stor majoritet bland annat av hälften av de socialdemokratiska ledamöterna inklusive ordföranden att det av demokratiska skäl vore bra att skilja på valdagarna när det gäller kommun och riksdag. Ett argument var då att det ger större möjlighet för de lokala och kommunala frågorna att komma fram i debatten. talar ensidigt om ett högt valdeltagande som det enda demokratiska värdet. Är inte det lite ytligt? Det viktiga i kommunalvalet måste väl vara att de som väljer är engagerade och att det finns en sådan debatt att man väljer att gå och rösta, inte att man går och röstar i riksdagsvalet och sedan röstar i kommunalvalet på köpet och därmed demonstrerar ett högt valdeltagande. Man måste väl ändå se lite djupare på demokratifrågan, precis som gjorde. 104 () replik: I det samarbetsavtal som vi har om de 121 punkterna ingår inte författningsfrågorna liksom inte heller en del andra frågor. Samarbetet handlar ju om det som ingår i de 121 punkterna. Jag har sagt att det proportionella valsystem som vi har innebär ett slags superproportionalitet eftersom proportionaliteten gäller riksnivån. Vi hade proportionella val innan det här systemet infördes, men då låg den i varje valkrets. Det finns naturligtvis möjligheter att föra lite olika resonemang kring den frågan. Skilda valdagar var kanske det mest intressanta som tog upp, att det skulle ge utrymme för den kommunala politiken. Men de skilda valdagarnas funktion är ju också att spegla sammanhanget i politiken, det delade ansvaret på de stora politikområdena skolan, äldreomsorgen och barnomsorgen där man kan rösta på olika sätt i valen, men frågorna hänger ändå samman politiskt. Det är därför inte orimligt att de diskuteras i ett sammanhang. Möjligen skulle andra ansvarsfördelningar leda till ett annat resultat. Ett högt valdeltagande har enligt min mening ett egenvärde. Det är en legitimering av demokratin. tycker att det inte gör så mycket om valdeltagandet sjunker i kommunal- och landstingsvalen därför att de röstande ändå är engagerade på ett annat sätt än alla röstande i riksdagsvalet. Det där tror jag att behöver reda ut lite grann. 105 () replik: För att det ska bli rätt vill jag börja med att påpeka att jag inte sade så som påstår att jag sade. Jag menar inte alls att det skulle vara oväsentligt med ett högt valdeltagande. resonemang med starkt socialdemokratiskt stöd gick ut på att man genom ett starkt kommunalt självstyre och genom en mera renodlad debatt skulle kunna öka engagemanget för kommunala frågor och också i form av valdeltagande i de kommunala valen. Det var så vi resonerade i . Sedan vill jag ta upp en annan fråga, även om vi redan har talat åtskilligt om den. Delar den åsikt som har förts fram från olika håll, att majoritetsskrivningen om krav på ökad insyn i hovet är ett steg i republikansk riktning, som flera tidigare debattörer har hävdat? 106 () replik: Helt kort bara om skilda valdagar: Om man får tro vetenskapen blir det ett lägre valdeltagande med skilda valdagar. vill, visserligen med stöd också av , med öppna ögon gå in i ett skiljande av valdagarna trots att det riskerar att kraftigt minska valdeltagandet. En ökad öppenhet och redovisning av en större del än nu av anslaget till hovet ser jag inte som ett inslag i frågan om monarki eller republik, utan, som jag har sagt tidigare, står vi från socialdemokratisk sida fast vid Torekovöverenskommelsen. Det här handlar mer om att öppenhet är bra för alla. Öppenhet ligger i tiden. Det är alltså bra för alla institutioner att arbeta under så stor öppenhet som det är möjligt. Jag accepterar hemlighet och slutenhet om det handlar om rikets säkerhet och liknande, men det gör det ju inte i det här sammanhanget, utan här borde man kunna komma fram till en större öppenhet. Men jag ser det inte som ett första steg på väg bort ifrån monarkin. Den frågan får diskuteras i ett helt annat sammanhang. 107 () replik: Jag är på samma linje som på en punkt, att något skarpa angrepp inledningsvis blev något egendomligt eftersom vanligtvis ägnar sig åt att just bära upp det statsbärande partiet i den här . Att han angrep från den utgångspunkten var något egendomligt. Å andra sidan ligger det rätt mycket i det som har tagit upp när det gäller misstankar om vad författningsutredningen inledningsvis skulle ägna sig åt. Misstankarna är inte helt ogrundade, givet den historia som socialdemokratin har när det gäller olika typer av författningsförändringar. Det är ju inte första gången när den svenska författningen diskuteras som Socialdemokraterna har gjort till sitt stora huvudnummer att byta från ett proportionellt till ett mer majoritetsinriktat valsystem. Jag blir inte heller lugnare när jag lyssnar på när han säger att det inte finns någon partiståndpunkt i den här frågan. Det gör mig otroligt orolig om Socialdemokraterna inte kan deklarera här i kammaren att de inte är för en övergång till ett majoritetsval i enmansvalkretsar. Jag tycker att ska ta chansen här nu att skingra alla misstankar om att Socialdemokraterna skulle vara beredda att lämna det nuvarande valsystemet, som det rått stor och bred enighet om i den svenska och bland den svenska befolkningen. Jag skulle vilja ta upp en annan fråga med när jag nu har chansen. Det gäller den så kallade lagprövningsrätten och ett eventuellt införande av en författningsdomstol. I , som refererade till tidigare, fanns det stor enighet också bland Socialdemokraterna om att det behövdes en ökad extern juridisk kontroll också av politiska beslut till gagn för mänskliga och medborgerliga fri- och rättigheter. Det är ju så att all makt kan missbrukas, också den som ges i fria val. Jag vill ställa en fråga till . Vi kräver att medborgare i ska följa de lagar som vi stiftar. Varför kan vi inte kräva av oss själva att vi ska följa grundlagen? 108 () replik: Jag kräver av mig själv och av kollegerna i att vi följer grundlagen. Men den socialdemokratiska författningsståndpunkten är att all offentlig makt utgår från folket och att det inte ska finnas någon domare över . Det ålägger ett mycket stort ansvar på de här områdena. Vi har ju en förhandskontroll av den lagstiftning som ska till, dock icke grundlagslagstiftningen. När det gäller grundlagslagstiftningen ligger ansvaret helt på att klara av den, såvida det inte sedan blir en uppenbar strid mellan två lagar, då en domstol ju faktiskt kan vägra att tillämpa den lag som de anser stå i strid med en överordnad lag. Jag delar inte uppfattning att all offentlig makt utgår från folket men att över folket måste sättas en författningsdomstol. Det var ungefär så som uttryckte det i sitt inledningsanförande. Jag och Socialdemokraterna delar inte den uppfattningen. Beträffande proportionella val och majoritetsval har jag talat om vad jag står för. Jag kan inte gå längre , därför att vi har ett rådslagsarbete i gång. Vi ska ha en partikongress 2005 som ska ta ställning till de grundläggande författningspolitiska frågorna. Jag bedömer inte att den kongressen kommer att säga att det ska vara majoritetsval, men jag kan inte heller föregripa den partiinterna debatt som vi ska ha om olika författningsfrågor. 109 () replik: Jag konstaterar att inte kan ge oss, som är oroade över att författningsutredningen kommer att ha fokus på att ändra valsystemet, ett lugnande besked. Jag beklagar det. När det gäller frågan om lagprövningsrätten och en författningsdomstol är vi båda överens om att grundlagen naturligtvis ska följas. Är det ändå inte rimligt att när den fattar beslut följer grundlagen såsom den för tillfället är konstruerad? Är det inte rimligt att andra personer som vanligtvis prövar lagstiftningar och är juridiskt kunniga kan pröva om följer den lagstiftningen? Är det inte rimligt att det, precis som dina partikamrater i tyckte, sker en sådan prövning? Det är den intressanta frågan. Sedan innebär inte en förstärkt lagprövningsrätt att man sätter domare till doms över folkmakter, utan kan naturligtvis alltid ändra grundlagen och de spelregler som gäller för den svenska demokratin. Det handlar alltså inte om att sätta domare till doms över folket, utan det handlar om att stärka kontrollen och se till att följer grundlagen såsom den just för tillfället ser ut. 110 () replik: Beträffande frågan om majoritetsvalkretsar eller proportionella val vill jag igen säga att direktiven till den kommande författningsutredningen ska diskuteras tillsammans med partierna. Det har redan varit överläggningar på den punkten. Jag tycker att det är ganska märkligt att säga att just den här frågan ska uteslutas från de kommande överläggningarna. Om Socialdemokraterna deklarerar att just den här frågan ska uteslutas från de kommande överläggningarna, kommer det att väcka ett ramaskri från de partier som ogillar den ståndpunkten. Låt de här frågorna ligga på bordet tills överläggningarna om direktiven kommer till stånd och kan genomföras! Då får vi se var det hela hamnar. När det sedan gäller lagprövning och författningsdomstol var majoritet, som jag minns det, överens om att man skulle slopa det så kallade uppenbarhetsrekvisitet. Det slopandet innebär inte någon prövning av lagstiftningar rent allmänt, utan det innebär en möjlighet för en domstol att vägra att tillämpa en lag som domstolen i ett visst ärende anser står i strid med en överordnad lag. Det är innebörden av lagprövningsrätten. En författningsdomstol kan ju tänkas vara någonting helt annat. Den kan helt enkelt göra det möjligt för , riksdagsledamöter och andra att få en lag prövad. En författningsdomstol är något som kännetecknar federala stater. I enhetsstater finns inget behov av att lösa lagstiftningstvister mellan olika nivåer. Jag vill säga att den vanligaste sammansättningen i en författningsdomstol är inte enbart ett knippe jurister, utan i en författningsdomstol brukar man också sätta in erfaret politiskt folk för att få en bredare tolkning av olika författningsfrågor. Föredrogs betänkande 2003/04:KU9 Författningsfrågor. (forts. 5 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU3 1 (Styrningen av högskolan) 1. utskottet 2. res. 2 (kd) Votering: 157 för utskottet 25 för res. 2 97 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 25 v, 14 mp För res. 2: 25 kd Avstod: 42 m, 39 fp, 16 c Frånvarande: 26 s, 13 m, 9 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 3 mp Punkt 8 (Urval till högskoleutbildning) 1. utskottet 2. res. 17 (fp) Votering: 199 för utskottet 39 för res. 17 43 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 26 kd, 25 v, 16 c, 14 mp För res. 17: 39 fp Avstod: 43 m Frånvarande: 26 s, 12 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 6 c, 3 mp Punkt 11 (Kårobligatoriet) 1. utskottet 2. res. 23 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 139 för utskottet 136 för res. 23 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 1 m, 1 fp, 25 v För res. 23: 42 m, 38 fp, 26 kd, 16 c, 14 mp Frånvarande: 32 s, 12 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 6 c, 3 mp Punkt 23 (Distansutbildning m.m.) 1. utskottet 2. res. 36 (c) Votering: 263 för utskottet 16 för res. 36 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 43 m, 38 fp, 25 kd, 25 v, 14 mp För res. 36: 16 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 3 mp Punkt 24 (Utbildning för vissa yrken) 1. utskottet 2. res. 39 (v) Votering: 192 för utskottet 28 för res. 39 59 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 43 m, 3 fp, 1 kd, 16 c, 11 mp För res. 39: 25 v, 3 mp Avstod: 35 fp, 24 kd Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 3 mp Punkt 27 (HBT-frågor) 1. utskottet 2. res. 40 (fp, c, mp) Votering: 207 för utskottet 70 för res. 40 1 avstod 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 41 m, 1 fp, 26 kd, 23 v För res. 40: 38 fp, 2 v, 16 c, 14 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 27 s, 14 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 6 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU5 Studiestöd Kammaren biföll utskottets förslag. BoU4 Naturresursfrågor och vattenrätt Punkt 1 (Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) 4. res. 3 (kd) Förberedande votering 1: 38 för res. 2 26 för res. 3 214 avstod 71 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 41 för res. 1 38 för res. 2 198 avstod 72 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 155 för utskottet 42 för res. 1 80 avstod 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 25 v, 14 mp För res. 1: 42 m Avstod: 1 s, 38 fp, 26 kd, 15 c Frånvarande: 27 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 3 mp Punkt 3 (Tillståndsprövning avseende vindkraftsutbyggnad) 1. utskottet 2. res. 7 (c) Votering: 261 för utskottet 16 för res. 7 1 avstod 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 42 m, 39 fp, 23 kd, 25 v, 14 mp För res. 7: 1 kd, 15 c Avstod: 1 kd Frånvarande: 26 s, 13 m, 9 fp, 8 kd, 5 v, 7 c, 3 mp Punkt 5 (Åtgärder till förmån för fisk) 1. utskottet 2. res. 9 (v) Votering: 256 för utskottet 25 för res. 9 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 43 m, 39 fp, 26 kd, 16 c, 14 mp För res. 9: 25 v Frånvarande: 26 s, 12 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 6 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 5 § (forts. från 3 §) Författningsfrågor (forts. KU9) 111 () replik: Jag vill börja med att resonera lite kring frågan om skilda valdagar, som har varit en av de punkter som fokuserat på. Han försökte på vetenskaplig grund göra gällande att skilda valdagar skulle leda till en kraftig minskning av valdeltagandet på den kommunala nivån. Vi deltog vid samma möte, och jag utgår från att precis som jag hörde att detta beror på den nuvarande ordningen. Väljaren väljer nämligen det som markerats som viktigast, och det blir eftersom all makt landar på bord. Utgångspunkten för vårt resonemang är att det ska göras en maktdelning. Är det inte så, , att det är viktigt att vi hittar ett system som gör det möjligt för medborgarna att verkligen välja och att valet har betydelse såväl på och regional som på nationell nivå? Vem, , ska den väljare som är missnöjd med äldreomsorgen avsätta? Vilka ska den väljare som är missnöjd med barnomsorgen avsätta? Är det regeringen, riksdagsmajoriteten eller den kommunala företrädaren? Jag har läst att inte anser att kommuner och landsting ska fatta andra beslut än vad och regeringen har anvisat. För vår del vill vi ha ett sådant utrymme, och vi vill göra det synligt. Det är det som federalismen handlar om, : att skapa en tydlighet i strukturen som möjliggör en maktdelning så att inte allting kan beslutas i denna kammare. Vi har liksom ni ett rådslag om hur vi ska utforma det här, och vi är ännu inte klara med det. Jag ser det dock som fullt möjligt att vi ger normgivningsmakt till andra än riksdag, regering och myndigheter. 112 () replik: Jag konstaterar att eftersträvar lagstiftningsmakt antingen på både kommunnivå och landstingsnivå eller på länsnivå vilket man nu vill kalla det för. talar mera om vem som ska avsättas om man är missnöjd med äldreomsorgen.