prot · GS0918 · 2004-10-21 00:00:00 — Vi har ju tidigare hört talas om processen att förstatliga , men det ligger långt fram i tiden innan det är klart och har landat i sina administrativa rutiner. Folk kommer alltså att få fortsätta att vänta, det är en rimlig gissning. Sedan kommer det också att fordras mycket mer administration när ni ska krångla igenom förslaget till nytt system med förändrat arbetsgivaransvar som ska gälla från . Jag saknar fortfarande svar på frågan om regeringens bestämda krav. Vilka är de kraven? Regeringen begär alltså att ska prestera detta gentemot medborgarna. De ska så att säga ha ut sin rätt. Sedan uppfattade jag inte heller att statsrådet kommenterade den omvända ordningen, alltså att först preliminärt betalar ut ersättning och sedan, om utredningen visar att den enskilde inte är berättigad till ersättning, kan kräva den tillbaka. Jag saknar resonemang om medborgarrätten. Om medborgarna inte sköter sina inbetalningar till myndigheter drabbas de ju av olika påföljder och kan hamna hos kronofogden, och det är helt rätt. Medborgarna har inte bara rättigheter utan även skyldigheter. Eller anta att ett företag inte betalar sjuklönekostnaden , då skulle det bli ett himla liv. Men för finns det bara ett mål uppsatt. Det finns inget bestämt krav, och det finns inte heller något sanktionssystem för om medborgarna inte får ut sin rätt. 21 (): Jag vill haka på kommentar. Medborgarna är ganska utsatta i det här läget. Det är inte bara läkare och försäkringskassor som har svårt att tolka reglerna. Det är om möjligt ännu svårare för den enskilde att förstå vad man är berättigad till när det gäller att vara sjukskriven. Det är också ganska orimligt att lämna den enskilde i okunnighet om detta. Ett annat problem är att sjukkassan inte har tid att hålla kontakt med arbetsgivarna. Det drabbar också den enskilde. Arbetsgivaren mäktar inte med att avgöra om någon är sjuk eller inte. Det gör att den enskilde tror att detta är en giltig grund för sjukskrivning. Återigen vill jag ställa frågan till statsrådet: hon beredd att se till att reglerna görs klarare så att både läkare och försäkringskassa och inte minst den enskilde kan förstå vad det är som utgör grund för sjukskrivning, vad det är som gäller för sjukskrivning för trötthet och för konflikter på arbetet? När ska man få i gång avstämningsmöten? Hur kommer det att ta innan kommer i gång med det som vi beslutade om , men som fortfarande inte äger rum? kommer det att bli press från arbetsgivarna eftersom det är som beslutar och arbetsgivarna som betalar. Jag är till och med orolig för att det nu kommer att bli en ordentlig press när det gäller förtidspensioneringarna. Arbetsgivarna involveras ju inte i dem. 22 Socialminister (): Ja, jag har stor tilltro till , och jag har väldigt stor tilltro till den nya myndigheten. Det är oerhört centralt och viktigt att vi kan genomföra förstatligandet av just för att förbättra ledningen och styrningen av verksamheten, för att få en större enhetlighet i arbetsmetoder och handläggningsrutiner och också för att kunna införa nya ärendehanteringssystem som understöder arbetet. Min fråga till , som har varit motståndare till förstatligandet, är: Vad vill ni genomföra? Vilket är receptet från och för att man ska komma till rätta med problemen med handläggningstiderna? Vi från regeringen har varit väldigt tydliga i våra krav på , . Om detta finns det inget tvivel. Vi har satt upp ett mål, och det är . av alla ärenden ska hanteras är den siffran . Vi har stora lokala eller regionala variationer. Det är inte godtagbart. Bakgrunden till att vi har tagit initiativet till att förstatliga försäkringskassorna är just att man ska kunna förbättra ledningen och styrningen av verksamheten. Det är icke godtagbart att det ska vara så stora skillnader som det är mellan olika delar av vårt land. Det är den ena delen. Den andra delen är resurserna. Vi avsätter drygt en halv miljard ytterligare i resurser till just för att skapa ett ökat utrymme för att man ska kunna klara sitt arbete inom ohälsoområdet. Det pågår ett utvecklingsarbete som innebär att själva sjukskrivningsprocessen utvecklas så att den blir mer effektiv och man får bättre underlag. Det handlar ju inte bara om att själva handläggningen på tar tid, utan det handlar mycket om, och det finns det väldokumenterade underlag som visar, att det tar tid innan man får in alla intyg och underlag både från den enskilde individen och från arbetsgivaren. Det här måste snabbas upp och bli effektivare för vi måste sätta människan i centrum. Det är icke acceptabelt att du som enskild individ inte ska kunna klara din försörjning. Om detta är vi mycket tydliga från regeringens sida. Det är inte heller rimligt att du ska hamna i en situation där du inte klarar din försörjning på grund av att du inte får veta att din rätt till sjukpenning ifrågasätts. Här finns ett klart och tydligt ansvar för , och det finns, vad jag vet, inga oklarheter när det gäller hur man ska bedöma detta. Vi har våra försäkringsläkare. Vi har dessutom läkare som deltar i sjukskrivningsprocessen. I den delen krävs det ytterligare förstärkningar när det gäller utbildningsinsatserna. Om detta är vi också överens. Sammantaget är det ett utvecklingsarbete som pågår. Det var inte någon stor överraskning att propositionen om drivkrafter som lämnades skulle komma. Det finns nu ett underlag som ligger i för bedömning och beslut fram , och det pågår ett utvecklingsarbete. Vi är inte nöjda med situationen som den är . Men jag vill fråga interpellanten och samtliga deltagare i debatten: Vad är ert recept? Vad är det ni vill göra? Hur vill ni organisera verksamheten? Vad är det för resurser som ni kan tänka er att tillföra, förutom att sänka ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna? 23 (): Kvar står, trots allt vackert tal från regeringens företrädare, att det är enorma väntetider för ungefär hälften av alla sjukskrivna och att väntetiderna har ökat . Om jag kommer ihåg svaret rätt från på det uppdrag som statsrådet redovisar, belyser man också vad det innebär för försäkringskassorna i antal nya ärenden när man byter system, alltså när man lämnar den tredje sjuklöneveckan och i och med arbetsgivarnas medfinansiering övergår till två veckors sjuklöneperiod. Omräknat innebär den veckan 250 000 nya ärenden för försäkringskassorna det tillsammans med att man redan ligger efter med hälften av alla utbetalningar och att man har struligheter när det gäller underlag. Det är ändå kassorna som måste hantera det. Jag vet att det pågår ett arbete tillsammans med läkare och att man försöker hitta lösningar, men trots allt gäller tidpunkten . Jag kan inte se att du har givit något enda svar till arbetsgivarna. förväntar sig arbetsgivare, om ert förslag går igenom i , att få besked om vad det är för avgifter man ska betala. Arbetsgivaren har aldrig någon möjlighet att vänta och se och säga: Ja, ja, det hinner jag inte med, men målet är att jag ska betala. Kravet är att räkningen ska betalas när den kommer. Och kommer inte räkningen , ställer det till mycket oro och problem och leder till frågor hos arbetsgivarna, och någon ska också ha tid att svara på dem. Jag konstaterar efter den här debatten att vi inte har fått några svar. Besvikelsen är stor hos arbetsgivare och hos de sjukskrivna, inte bara hos oss. De medborgare som berörs, antingen det är en enskild person och sjukskriven eller om det är en arbetsgivare, känner oro inför årsskiftet. 24 Socialminister (): Som jag sagt i mitt svar till interpellanten är vi inte nöjda med de brister som vi ser när det gäller handläggning. Det handlar inte bara om handläggningstiderna utan det handlar också om kvaliteten i underlagen. Vi avsätter ökade resurser till försäkringskassorna just för att man ska få det utrymme som krävs för att förbättra arbetet inom ohälsoområdet. Just nu genomför vi en stor omorganisation av . Det sker ett utvecklingsarbete när det gäller handläggningsrutiner och metoder. Det handlar om att effektivisera sjukskrivningsprocessen. Vi är inte framme där vi kan säga att det här fungerar alldeles utmärkt. Vi har ambitionen att se till att detta fungerar , därför att det är naturligtvis väldigt viktigt att arbetsgivaren och arbetstagaren, den som är i behov av stöd från samhällets sida, möts av en väl fungerande försäkringskassa. Om detta är vi helt överens. Men jag har ännu inte fått något svar på vad som är oppositionens svar. Vad är det ni vill göra? Hur vill ni komma till rätta med situationen? Vi har lagt fram förslag, gång på gång, där vi har utvecklat och förbättrat den här processen, och vi kommer med nya förslag och tillsätter också resurser. Men vad är det som är alternativet? På detta har inte jag fått något svar i denna interpellationsdebatt. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2004/05:13 till lagutskottet /05:27 till skatteutskottet /05:29 till miljö- och jordbruksutskottet Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 25 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Från regeringen deltar finansminister , miljöminister , statsrådet , socialminister och statsrådet . Från bidrag till arbete 26 (): Jag har en fråga till statsrådet om den folder jag visar upp för kammaren. Den är ur regeringens budgetproposition. I foldern kan man läsa hur mycket en socialbidragsberoende familj skulle behöva tjäna för att det ska löna sig för familjen att gå från bidrag till arbete. En familj med två barn behöver en månadsinkomst på för att det ska vara någon idé. Det betyder alltså att för den som har sämst position på arbetsmarknaden är det knappt ens lönt att börja arbeta. Det är ju inte så enkelt att få en lön med det ingångsvärdet. står mer än en miljon människor utanför arbetsmarknaden, och därför vill jag fråga : Vad avser ansvarigt statsråd göra åt situationen? Hur tänker han förhindra att människor avstår från att gå från bidrag till jobb? 27 Statsrådet (): Sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde har antalet jobb ökat med närmare 300 000. har arbetslösheten kraftigt gått ned. Vi har också haft en högre tillväxttakt än jämförbara länder inom exempelvis EU-området. Det är ett tecken på att vi fört en politik som inneburit att människor haft lättare att få arbete och också haft lättare att gå från bidrag till arbete. har nämligen antalet socialbidragstagare kraftigt minskat. Det innebär dock inte att vi inte måste vidta ytterligare åtgärder. När det gäller just socialbidrag och bidragssystem kontra arbete under de gångna tio åren kan man se att det nu lönar sig mer att gå från bidrag till arbete än det gjorde . kan det fortfarande finnas kvar en del tröskeleffekter, vilket vi måste titta på. Därför har jag också sagt att vi ska göra en socialbidragsöversyn, där syftet är att se över konstruktionen av socialbidraget, och se vilka möjligheter det finns att hjälpa människor tillbaka till arbete genom exempelvis en bättre utbildningsinsats. 28 (): Tack för svaret. Det är skönt att höra att tänker göra någonting och har initierat ett arbete. Det hade dock varit av intresse att få höra vad själv har för tankar kring detta. Om man värnar arbetslinjen, om man tror på att det är mer värdefullt att människor arbetar än är beroende av bidrag, borde man som ansvarig minister ha någon form av idé om vad vi ska göra för att hjälpa människor till ett annat och bättre beteende än vad fallet är . 29 Statsrådet (): Ja, och den vägen går över tillväxt, genom att föra en ekonomisk politik som skapar fler arbeten i vårt land. Det är den politik vi från den socialdemokratiska regeringens sida fört . Vi har haft en högre tillväxtnivå och skapat fler arbeten, och vi har också kunnat sänka arbetslösheten kraftigt. Detta kan man se mycket påtagligt exempelvis i fråga om socialbidragstagandet. Huvudpoängen i politiken är trots allt att föra en politik som skapar jobb. Jag tror inte att man ska gå den väg som föreslår och som innebär att man dramatiskt skär ned på trygghetssystemen för dem som hamnat utanför arbetsmarknaden. I så fall tror jag att otryggheten i vårt land skulle öka betydligt och det skulle också medföra att människor drog sig för att ta risker, till exempel när det gäller att byta arbete. Jag tror att de drakoniska nedskärningar som föreslår inom trygghetssystemen skulle skapa mycket större problem också i tillväxthänseende. 30 (): Jag vill ställa en fråga till . Den gäller rattfylleriet. Problemet har ju aktualiserats genom den tragiska olyckan utanför där fem människoliv gick till spillo på grund av att en rattfull lastbilsförare körde på fel sida av vägen. Det har blivit känt att föraren druckit alkohol på färjan till . Det är inget nytt problem. Det har länge varit känt att det förekommer mycket alkoholförtäring på Östersjöfärjorna. Polisen gör så gott den kan genom sina razzior. Det räcker emellertid inte för att stoppa detta. Vi har i behandlat lagstiftning om skydd mot terrorister i sjöfarten, men vi klarar inte av att hantera rattfylleriet på dessa färjor. Därför är min fråga till ministern: Vad tänker hon göra för att lösa det problemet? 31 Statsrådet (): Jag tror att jag och har samma uppfattning om det oacceptabla i att använda någon typ av fordon och vara påverkad av alkohol eller andra droger. För att minska riskerna för en upprepning tror jag att vi måste göra saker på flera fronter. När det gäller det som hände har skrivit ett brev till samtliga rederier om att de vill ha ett möte om just dessa frågor, det vill säga det oacceptabla i att servera alkohol till yrkeschaufförer när man vet att chaufförerna ska lämna färjan med fordon och sedan färdas på vägarna. Det är en viktig del. En annan viktig åtgärd är naturligtvis det andra arbetet som vi gör. Det gäller till exempel alkolåsfrågan och utredningen kring påföljderna för rattfylleri och sjöfylleri. Det handlar om både lagstiftning och ny teknik, men det handlar i hög grad också om attityder. Det exempel vi nu senast sett är oacceptabelt. 32 (): Jag tackar för svaret. Tydligen agerar rederierna på olika sätt när det gäller att servera alkohol. Jag har själv praktiserat på en linje där man har som policy att tipsa polisen om man ser misstänkta rattfyllerister. Det är, som sagt, inte acceptabelt att servera alkohol till yrkesförare och inte heller till andra som ska köra bil. får vi inte gå dithän att vi diskriminerar och bara pratar om lastbilsförarna, varken de svenska eller utländska, utan detta måste gälla alla bilister och trafikanter. Min nästa fråga är: När kan vi förvänta oss en skärpning av reglerna samt utökade kontroller när det gäller färjorna? 33 Statsrådet (): När det gäller förslag till skärpt lagstiftning ska den utredning som arbetar med att titta på påföljderna för rattfylleri och sjöfylleri lämna sina förslag till regeringen . Jag utgår från att de kommer att föreslå en rad skärpningar kring den lagstiftning som gäller . Jag tycker också att de ska titta på vilka påföljder man använt sig av utifrån dagens lagstiftning och fundera över varför man inte alltid använt så starka påföljder som det funnits möjligheter till. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska titta på kravet på alkolås i alla nya fordon som färdas i . I regeringens direktiv sägs att vi vill gå före i kravet på en nationell lagstiftning om alkolås för yrkeschaufförer. Det gäller då inte endast långtradarchaufförer utan kan också gälla yrkeschaufförer som kör skolbussar och taxibilar. Det är en viktig konkurrensfråga för oss. Men det är också en oerhört viktig trafiksäkerhetsfråga. Genom samarbete med olika organisationer som representerar allt från rederier, chaufförer och andra aktörer hoppas jag att vi kan gå fram tidigare med kravet om alkolås för just yrkestrafiken. Därmed kan vi också påverka attityder hos privatbilismen. Arbetsgivarnas finansieringsansvar för sjukfrånvaron 34 (): Så kom då förslagen många av oss inte ville se. Arbetsgivaren ska stå för av sjukpenningen. Det är ett företagsfientligt förslag som ger helt fel signaler. Företagen blir mer försiktiga att nyanställa. Arbetsgivaren kan näppeligen göras ansvarig för vad som händer i hem och på fritid. Människor som redan har det svårt att ta sig in på arbetsmarknaden får det ännu svårare funktionshindrade, kroniskt sjuka, med flera. Handikappförbundens samarbetsorgan, som representerar 475 000 medlemmar, skriver att det med kraft avstyrker förslaget. Det kommer att ytterligare försvåra för funktionshindrade att ta sig in på arbetsmarknaden. Min fråga är: Varför lyssnar inte regeringen och dess handikappminister på Handikappförbundens samarbetsorgan? Varför kör ni över dem? 35 Socialminister (): Det förslag som regeringen nu har lagt fram om arbetsgivarnas medfinansieringsansvar anser vi vara väl avvägt. Det krävs insatser för att komma till rätta med de ohälsotal vi har. Det görs en rad olika insatser. Det är förslag som har presenterats i denna riksdag och också beslutats i . Det är ett av de ytterligare steg som vi nu tar för att ta kraftfulla tag för att komma till rätta med ohälsoproblematiken. Det kan finnas en risk med detta förslag. Det rör just den fråga som tar upp om den så kallade selekteringen. Detta är något som är en risk när det gäller arbetsgivarens val av arbetstagare. Det förslag som vi nu lämnar inrymmer också ett skydd för dem som återkommande har sjukdomsperioder. Vår uppfattning är att vi med det förslaget också ska kunna tillgodose de personer som har återkommande sjukdomsperioder. 36 (): Vill man stimulera entreprenörskap ska man lyssna på företagarna. Vill man underlätta för funktionshindrade att komma in på arbetsmarknaden är det väldigt bra att lyssna på dem som har många goda kunskaper och kontakter med dem. Dessutom är det väsentligt att lyssna på Handikappförbundens samarbetsorgan när det så klart och tydligt säger nej. Det högriskskydd som finns aviserat är inget nytt. Det finns och fungerar ganska dåligt. Även här skriver HSO tydligt: Det är ingen lösning på problemet. Jag och menar att det behövs helt andra åtgärder. Vi säger nej till sådana här dåliga förslag och ja till förslag som handlar om rehabiliteringsgaranti och att få ordning på det kaos som finns på många ställen inom rehabiliteringsområdet. Det skulle vara ett bättre sätt att lösa dessa problem. 37 Socialminister (): Det krävs en rad olika insatser för att människor ska komma tillbaka till arbetslivet. Det krävs insatser inom rehabiliteringen och också ett utvecklat samarbete mellan arbetsgivare, arbetstagare och rehabiliteringsanordnare. Regeringen har presenterat och har också beslutat om en rad olika insatser som vi bedömer är en del av det arbete som är nödvändigt för att komma till rätta med den ohälsa vi har. Arbetsgivarna har ett stort ansvar för arbetsplatsernas organisering och för att arbetsmiljön utvecklas till det bättre. Det måste väl ändå anses som oacceptabelt att arbetsgivarna överlämnar hela kostnaden för ohälsan på staten. För att komma till rätta med detta anser vi det rimligt att det finns ett medfinansieringsansvar så att arbetsgivarna tar ett större ansvar för ett förbyggande arbete och för att återrehabilitera personer till arbetsplatserna. 38 (): Jag har en fråga till folkhälsominister . Vid ett möte i enades de fem nordiska folkhälsoministrarna om ett program mot den ökade alkoholkonsumtionen och svarthandeln. Tanken är att de nordiska länderna gemensamt ska öka trycket mot EU för att skaffa sig en restriktiv alkoholpolitik med bland annat höjda minimiskatter. I det sammanhanget är det enligt min mening ologiskt att tala om en sänkning av alkoholskatten i . Det förvånar mig därför att folkhälsoministern propagerat för en alkoholskattesänkning i vårt land. Är det riktigt uppfattat att det är folkhälsoministerns ambition? 39 Statsrådet (): Man får hålla många tankar i huvudet på en och samma gång när man diskuterar utvecklingen av alkoholkonsumtionen. På ena sidan har vi bekymret med den ökade gränshandeln och vad det för med sig. Vi har en dominoeffekt som innebär att norrmännen handlar i , svenskarna i och Danskarna i . Frågar vi våra tyska kolleger säger de att det finns ett bekymmer i att man i stället åker till och och handlar sin alkohol. Samma sak gäller för gränsen mellan och . Detta pressar länderna nedåt i deras skattenivåer. Det är väldigt olyckligt. Därför enades de nordiska ministrarna på svenskt och norskt initiativ om en handlingslinje i förhållande till den europeiska unionen. Det är precis på det sättet som säger. Vi måste bryta detta genom att minska de indikativa nivåerna kraftigt, genom att ändra införselreglerna, och höja minimiskatterna kraftigt. Vi har samlat bakom en sådan linje. Men det innebär inte att vi inte står inför samma bekymmer nu som vi gjorde . Det är svårt att på upprätthålla de stora prisskillnaderna som finns mellan exempelvis och . Det är där diskussionerna som skattenivåerna i kommer in. 40 (): Jag vill påminna statsrådet om att , och har en gemensam överenskommelse om budgeten vari även skatterna ingår. Om jag förstår det rätt har folkhälsoministern uttryckt att han vill ha en bred majoritet bakom en sänkning av alkoholskatten. Vilka har folkhälsoministern tänkt ska ingå i det underlaget? 41 Statsrådet (): Det behövs en bred diskussion i kammaren om detta. Vad jag har sagt från regeringens sida är att vi tror att det är svårt att upprätthålla de stora prisskillnader som finns. Vi har den högsta skatten på sprit i EU. Det är dubbelt så hög skatt som i , nästan så hög skatt som i nästan fyra gånger så hög skatt som i och närmare fem gånger så hög skatt som i några av de baltiska länderna. Jag tror att man nog måste inse att detta leder till betydande bekymmer med nuvarande införselregler. Det gäller bland annat langning. Vi ser en väldigt oroande utveckling i men också allt längre norrut. Det innebär också att vi dricker mer än vad vi annars skulle ha gjort. Siffrorna visar att i stället för att handla en flaska sprit i på Systembolaget handlar människor två flaskor sprit i eller i . Det är mot den bakgrunden, när väl remisstiden har gått ut för utredningen, som det behövs en bred diskussion i . Jag hoppas att man ska landa på ungefär samma slutsatser som regeringen har gjort i den här frågan. Miljölagens tillämpning vid naturgasutvinning 42 (): Min fråga går till miljöminister . gav regeringen tillstånd till en ledning för fossilgas från till . Gasindustrin vill nu dra gasledningar till och och senare till och Bergslagen. Om de planerna förverkligas, kommer de svenska koldioxidutsläppen att öka med . totala utsläpp är ca , och de måste ned till om det långsiktiga klimatmålet ska nås. Regeringen prövar tillstånd med stöd av naturgaslagen. Då får tillstånd lämnas bara om det är lämpligt ur allmän synvinkel. I lämplighetsprövningen ska hänsyns- och hushållningsregler tillämpas och bestämmelserna om en miljökonsekvensbeskrivning. Men regeringens prövning enligt verkar ha varit bristfällig i det här fallet. Hur ska regeringen säkerställa att tillämpliga delar av beaktas i eventuella kommande tillståndsprövningar enligt naturgaslagen? 43 Miljöminister (): Regeringen har varit tydlig när det gäller naturgas. Naturgasen ska finnas och har en betydelse i övergången till ett nytt energisystem, men det är inte meningen att den ska växa fast och bli någon ersättning för kärnkraften. Dock kommer den att behövas i övergången, och då behöver vi också en försörjning med naturgas. När det gäller den prövning som gjordes av naturgasledningen från , gjordes den med beaktande av de allmänna synpunkterna, den energipolitik vi har. Vi ser naturgasens plats, och vi har tydliga klimatmål som pekar på hur de fossila bränslena ska hållas tillbaka. Vi hade också andra överväganden att ta hänsyn till som handlar till exempel om försörjningstrygghet. Vi bygger nu en nordisk elmarknad. Det handlar om att vi behöver ledningar och tillförsel både till och från för att klara situationen.