prot · GR09115 · 2004-05-13 00:00:00 — Det är inte minst intressant om man frågar sig vilka de stora företagen är. I många fall är det den offentliga sektorn där sjukfrånvaron är betydligt högre. Det finns ingen grund att påstå att små arbetsplatser blivit mer otrygga och stressiga på grund av undantagen, inte heller att småbarnsmammor systematiskt skulle sägas upp. 21 () replik: , jag lyssnade till ditt anförande. Jag konstaterar att du delar min oro över arbetsplatser som blir tystare på grund av att människor befinner sig i osäkra anställningar och är oroliga över om de ska få fortsätt anställning. Det leder naturligtvis till en rädsla att ifrågasätta arbetsvillkor, lönevillkor och mycket annat på arbetsplatsen. Det får till följd att arbetsplatserna blir tystare. Det tror jag är helt riktigt. Det är skönt att höra att du delar den oron. Min fråga till dig är: Tror inte du att tvåpersonsundantaget på små arbetsplatser kan skapa precis samma rädsla hos människor att ställa krav, ifrågasätta, engagera sig fackligt och så vidare? Tror inte du att det är samma mekanismer som verkar, att osäkerheten om man får behålla jobbet eller inte på grund av tvåpersonsundantaget skapar ökad rädsla hos arbetstagarna? Det är en rimlig hypotes att samma mekanismer verkar i båda fallen. Om du är orolig i ena fallet bör du väl också vara orolig i det andra. 22 () replik: Naturligtvis är jag orolig. Det stora problemet är tillsvidareanställningar. Det stora problem som du lyfter upp med tystnaden på arbetsplatserna är ju framför allt ett problem i kommuner och landsting, som undersökningar visar. Det är inte i de små företagen som det problemet är störst. Det har en väldigt viktig orsak. I småföretagen är problemen mindre eftersom alla på företaget delar samma verklighet och samma arbetsplats. Man är betydligt mer sammansvetsad på en liten arbetsplats än på en stor. Det är därför det är så viktigt att värna småföretagen. Sjukfrånvaron är lägre. Dessutom finns det undersökningar som visar att man inte säger upp småbarnsföräldrar i lika hög utsträckning som landsting och kommun. Det borde vara en väckarklocka för Vänstern att börja bli mer småföretagarvänlig och se till att värna alla arbetsplatser, inte bara ha en lagstiftning som ser till de stora multinationella företagen och deras kapacitet att kunna placera om personer i alla sina hörn. Den verkligheten har inte småföretagen. 23 () replik: Jag förstår inte riktigt, . Den rädsla som både du och jag är orolig för har sin grund i en osäkerhet i anställningen, om man får behålla jobbet eller inte. Tvåpersonsundantaget spelar en mer avgörande roll ju färre anställda det är i företaget. I stora företag har tvåpersonsundantaget egentligen ingen betydelse alls. Men i ett litet företag med fem sex anställda är det en påtaglig risk att drabbas och råka riktigt illa ut om man är uppkäftig mot arbetsgivaren eller ifrågasätter lönevillkoren och anställningsvillkoren. Självklart är det så. Risken ökar ju med antalet anställda i omvänd ordning så att säga. Där är ju tvåpersonsundantaget det riktigt stora problemet. Det tycker jag ändå att du borde inse och dra slutsatser av, eftersom du liksom jag delar oron för att få arbetsplatser som kännetecknas av mer tystnad. 24 () replik: Tystnaden är allvarlig. Men utifrån Vänsterns och retorik när det gäller hur detta skulle drabba borde det vara så att den fackliga tillhörigheten i små företag var väldigt hög då man var rädd att förlora jobbet. Dessutom skulle arbetsförhållandena vara väldigt stressiga och otrygga, vilket borde leda till att sjukfrånvaron var mångdubbelt större än i stora företag. Men, , så är det inte. Den fackliga tillhörigheten är lägre i små företag och också sjukfrånvaron. De arbetena upplevs inte som otrygga. På ett litet arbete lever man i samma verklighet och delar samma verklighetsbeskrivning. Där finns en mycket större gemenskap än på stora arbetsplatser. Studera statistiken, gör en uppföljning och titta på detta! Du kommer att se att det är småföretagen som är framtiden. Det är småföretagen som värnar sina anställda i större utsträckning än stora företag. Detta borde leda till att Vänstern dels såg mer positivt på småföretag, dels såg att de här undantagen i turordningsreglerna inte har gett underlag till den överdrivna kritik och hatkampanj som bland annat Vänstern står för. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2003/04:AU4 Arbetstagarinflytande i europabolag och övrig arbetsrätt m.m. (prop. 2003/04:122). (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 25 TREDJE VICE TALMANNEN: Det har blivit dags att välkomna representanter för regeringen till veckans frågestund. Följande statsråd kommer att delta: statsrådet , utrikesminister , utbildningsminister , miljöminister och statsrådet . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Anmälningar om barn som far illa 26 (): Jag har en fråga till statsrådet . Bara omkring hälften av alla anmälningar om barn som far illa leder till utredningar inom kommunernas socialtjänster. Det uppgavs av Ekot, som har kartlagt 200 av landets 290 kommuner. gjordes totalt 48 500 anmälningar, och 24 700 ledde till en utredning. Det var en väldigt stor skillnad mellan kommuner. Vissa utredde nästan alla och andra bara en femtedel. Min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet att undersöka det här vidare, och hur ser statsrådet på att det skiljer sig så mycket mellan kommunerna? Hur kommer det sig att så få anmälningar utreds? 27 Statsrådet (): På den första frågan kan jag svara obetingat ja. Vi har ju till och med från regeringens sida startat ett sådant här utredningsarbete. Vi har tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska se över hela den sociala barn- och ungdomsvården och lämna underlag till mig för en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Vi gjorde det mot bakgrund av att vi har haft socialtjänstlagen i lite men inte har gått ned på djupet och sett efter hur den egentligen fungerar för barn som far illa. En av de här frågorna gäller anmälningar som kommer in och som sedan inte leder till åtgärd. I en del fall är det säkert motiverat att inte göra någonting, men i andra fall har det kanske handlat om att man inte har tagit anmälningarna på tillräckligt stort allvar. Detta är en väldigt viktig del av den här kommitténs arbete. Jag ser fram emot att få förslag från kommittén som innebär att vi kan strama upp och förbättra den här verksamheten och låt mig säga det också mot bakgrund av de geografiska skillnaderna. 28 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är självklart verkligen hög tid att fördjupa sig i det här ämnet. Man får också tänka på och det har statsrådet och jag pratat om tidigare att det ju inte är så att människor kastar sig på telefonen och gör en anmälan vare sig de har anmälningsskyldighet eller tillhör allmänheten. Det brukar vara noga övervägt, och man ska ju göra förhandsbedömningar. Den här kommittén har inte gett något svar på frågan om barn faktiskt får hjälp av . Att det görs en utredning är ju inte någon garanti för att ett barn får stöd. Jag undrar om statsrådet också kommer att undersöka i vad mån barn faktiskt får stöd och hjälp efter det att en utredning har gjorts. 29 Statsrådet (): Som förstår ser jag det som en av mina viktigaste uppgifter under resten av mandatperioden att förbättra den sociala barn- och ungdomsvården. Det gäller då även att se till att de anmälningar som kommer in också verkligen tas på allvar och leder till åtgärd. Jag ser som sagt fram mot de förslag som kan komma från den parlamentariska kommitté som jobbar. Jag kan nämna att vi i viss mån stramade upp den här frågan genom att utvidga anmälningsplikten när man stöter på fall där barn far illa till att också gälla kriminalvården och de rättspsykiatriska anstalterna, på ett sådant sätt att man kanske också där kan uppmärksamma de här fallen på ett bättre sätt. Vi förtydligade också de lagstiftningar som gäller de personalkategorier som kanske är allra viktigast: lärare, sjuksköterskor, läkare och andra som stöter på barn som blir misshandlade och utsatta för övergrepp. Jag ser alltså fram emot att jobba vidare med detta väldigt aktivt. 30 (): Min fråga är riktad till statsrådet . Vi kan konstatera att det är kaos i kommuner och landsting. Politikernas uppgift är att fördela underskott. och säger att om vi ska kunna behålla nuvarande välfärdsnivå måste vi höja skatten i storleksordningen , detta i när vi har höjt skatten mer än vad vi har gjort . Situationen är orimlig. Det är, som jag upplever det, en total konflikt mellan och kontra regeringen. Man känner sig överkörd på område efter område genom reformer som inte har varit finansierade. Min första fråga till statsrådet är: Hur ska regeringen göra för att återskapa förtroendet mellan kommun- och landstingssidan kontra regeringen? Min andra fråga är: Hur ser regeringen på finansieringen av framtidens välfärd? Jag tror att vi kan vara överens om att den profil som vi har knappast är långsiktigt hållbar. 31 Statsrådet (): Tack för de väsentliga frågorna. Kommunsektorn är oerhört viktig med tanke på att vi har valt att organisera välfärden på den kommunala nivån. Det finns ingen genväg till välfärd. Den förutsätter tillväxt och fler arbetade timmar, och duggar det tätt med rapporter om att tillväxten kommer att öka i . Senast var det och dessutom SCB som prognostiserade att vi kommer att ha en tillväxt om , att jämföra med de som regeringen trodde så sent som . Det innebär att den samlade offentliga sektorn stärks med ytterligare när tillväxten tar fart. Det är lösningen på problemet. De bekymmer som kommunerna har gäller innevarande år. Vi försöker överbrygga de problemen inte minst med stora arbetsmarknadspolitiska insatser. Vi tillför kommunerna betydande resurser . Den långsiktiga finansieringen av välfärden ska vara solidarisk och gemensam och ska bygga på principen om generell välfärd åt alla. Jag hoppas att det finns en bred enighet kring det här i . 32 (): Jag håller med om mycket i svaret vad gäller tillväxten. Jag förstår däremot inte vårpropositionens inriktning vad gäller friår och liknande när man säger att vi behöver ha fler arbetade timmar. Jag är dessutom frågande inför de signaler som regeringen har sänt ut bland annat i samband med . Statsrådet nämnde att det är orimligt att barnfamiljerna ska betala både skatt och barnomsorgsavgift. Den signalen är, som jag ser det, något underlig. Vem ska betala den notan? Situationen för de förtroendevalda i kommuner och landsting blir ofta att de får spela rollen av busen som ska skära ned i verksamheten och i välfärdssystemet på grund av att en annan har tagit de populära och positiva besluten. Det är, som jag ser det, en fara för våra möjligheter att få fram kommun- och landstingspolitiker . 33 Statsrådet (): Den sistnämnda farhågan kan jag dela med frågeställaren. Det är klart att vi i kommuner och landsting behöver förtroendevalda som brinner för sina uppdrag. Vi hade svåra år , då vi verkligen gick igenom en djup ekonomisk kris och då det handlade om att göra riktigt stora nedskärningar i denna kammare och i kommuner och landsting. Det som vi tvingas göra är ändå en västanfläkt jämfört med detta. Därigenom underminerades möjligheterna för människor att rekryteras till de politiska förtroendeuppdragen. Den oron delar jag alltså. Men återigen: Det är en och samma produktion som vi ska fördela resurserna ur, och det kan bara ske på ett sätt, nämligen genom att den samlade gemensamma kakan växer så att vi ska undvika de problem som man tvingas hantera i kommuner och landsting. Men det väntar bättre tider runt hörnet. Fler och fler indikationer tyder på det. Samarbetet mellan och kriminalvården 34 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet som gäller samarbetet eller kanske snarare bristen på samarbete mellan och kriminalvården. sitter ungefär 5 000 människor på våra fängelser runtom i . Många av dem tyvärr inte alla vill bryta med sina gamla liv och leva hederligt och drogfritt. För de som inte har egna kontakter ska hjälpa till med boende och annat, vilket också ministern känner väl till. Men många av de fångar och även frivilligorganisationer som jag har pratat med vittnar om att det brister på många håll. Det finns ofta ett totalt ointresse från sida. När en intern hör av sig blir svaret ofta: Ring när du har muckat. Men alla vet ju att det är svårt att få tid hos en socialsekreterare eller samma vecka. kan det dröja väldigt . Men det är som är kritisk för många som just har muckat från fängelserna. Därför undrar jag om statsrådet är medveten om att det här är ett stort problem. 35 Statsrådet (): Jag är mycket väl medveten om det eftersom jag har en bakgrund i justitieutskottet. Frågan om vad som händer med de människor som släpps ut från fängelser var alltid i fokus under de diskussioner som vi hade är. För att man ska kunna börja ett nytt liv efter ett fängelsestraff måste en del saker vara på plats. Det måste finnas en bostad och en sysselsättning av något slag, arbete eller utbildning. Det måste också finnas ett nytt socialt nätverk som kan fånga upp den frigivne. Många frivilligorganisationer gör ofta en väldigt god insats på det området. Det gäller till exempel Kriminellas revansch i samhället. som ansvarig för har jag, naturligtvis i samarbete med justitieministern som har ansvar för kriminalvården, så gott jag har kunnat försökt att betona denna viktiga del i arbete. Jag vet också att det pågår ett arbete på just för att förbättra situationen för dem som släpps ut från fängelserna. 36 (): Tack för svaret. Enligt socialtjänstlagen ska insatserna inriktas på att frigöra och utveckla människors egna resurser. Det gäller även de som sitter på våra fängelser. Precis som ministern var inne på faller mycket av ansvaret mellan två stolar. Frivilligorganisationerna kan inte bära allt detta. Även jag känner väl till organisationen , Kriminellas revansch i samhället. Jag önskar att statsrådet trycker på för att det ska bli ett samarbete mellan och . Detta är oerhört viktigt. Det kostar mycket pengar och mycket lidande, helt i onödan. 37 Statsrådet (): Jag delar helt den uppfattningen. Jag vill understryka att det redan sker mycket framför allt inom område. Men vi kan säkert bli betydligt bättre än vad vi har varit. Detta är viktigt. I grund och botten handlar det om att se till att förhindra återfall i brott, förhindra att människor hamnar i en kronisk brottslighet, vilket vi ju alla drabbas av. har vi gått in med särskilda medel för att komma till rätta med narkotikasituationen på fängelserna och för att göra det lättare för de intagna att få behandling för sitt beroende. För många är det ett narkotikaberoende som är roten till kriminaliteten. Det förhåller sig på samma sätt när man kommer ut från fängelserna som när det gäller missbrukarvården. Det måste finnas en bostad, arbete eller utbildning och ett nytt socialt nätverk, helt enkelt nya kamrater, när man väl kommer ut från fängelset. Lärlingsutbildningen i den framtida gymnasieskolan 38 (): lämnar riksdagspartierna sina förslag till ny utformning av gymnasieskolan. Vi kristdemokrater har arbetat för en ny, modern lärlingsutbildning. har Socialdemokraterna äntligen gett upp sitt motstånd och vill plötsligt att en lärlingsutbildning införs. Problemet är att Socialdemokraterna föreslår att den nya lärlingsutbildningen ska finnas inom ramen för de program som redan finns alltså ingen större förändring. Risken är att det blir en halvmesyr som inte får någon verklig chans att utvecklas. Min fråga till utbildningsministern är: Varför vill inte Socialdemokraterna att lärlingsutbildningen ska stå på egna ben som ett program med egen hög status? 39 Utbildningsminister (): Jag blir riktigt glad när hör börja med att berömma regeringens utbildningspolitik och den gymnasieproposition som vi har lagt fram. I den föreslår vi en ny, modern lärlingsutbildning som är valbar för niondeklassare och som stärker drivkrafterna för kommunerna att utforma en sådan. Jag kan tänka mig att det kan handla om samverkan med både stora och små företag, men det kan också handla om offentlig sektor som behöver attraktiva gymnasieprogram med lärlingsinriktning för vård- och omsorgsyrkena. Det är viktigt att man då får med sig de kunskapskrav som gäller för andra program, för det kommer man att behöva i ett modernt yrkesliv. Och jag tror att det är där som skon klämmer för . Risken är att de vill sänka kunskapsinnehållet i sina lärlingsutbildningar. Jag hoppas att har ändrat sig på den punkten. Har du det uppstår det en möjlighet till samarbete. 40 (): Tack, ministern för det svaret. Runtom i vårt land ropar småföretagen på yrkesutbildad arbetskraft. Därtill borde alla människor i vårt samhälle få möjlighet att utvecklas utifrån sina egna förutsättningar och slippa att likt tennsoldater stöpas i samma form. Vi kristdemokrater förespråkar en lärlingsutbildning som står på egna ben, ett eget program med många olika inriktningar som utformas lokalt. Vi vill att eleverna lär sig kärnämnen i skolan och lär sig yrkeskunskap i företagen. Men varför förespråkar Socialdemokraterna en modell där lärlingsutbildningen inte får stå på egna ben utan i stället ska bli ytterligare ett alternativ inom den befintliga strukturen, ett alternativ som riskerar att falla platt utan de möjligheter att utvecklas som vi kristdemokrater vill ge den? Om kan ge ett positivt svar på den kan frågan kan vi få någonting ordentligt gjort för att få en högkvalitativ och modern lärlingsutbildning av . 41 Utbildningsminister (): Jag menar att yrkesutbildningarna i gymnasieskolan är de utbildningar som måste utvecklas allra mest. Vi ska stärka kvaliteten, öka attraktionskraften och framför allt öka samverkan med arbetslivet. Det ska ske både i de ämnen som gäller yrkesinriktningen och i kärnämnena. Jag tror att vi skulle vinna mycket på om också kärnämnena, till exempel engelska och matematik, kopplades närmare till den aktuella yrkesinriktningen för att stimulera elevernas intresse och för att eleverna ska se att de behöver dessa ämnen för att bli en god yrkeskvinna eller en god yrkesman på det område som de har valt. Jag kan tänka mig en rad olika inriktningar på en modern lärlingsutbildning. Det handlar om ett konkret utvecklingsarbete ute i kommunerna. Om ställer upp på att alla elever ska ha med sig kärnämneskunskaper det är främsta röda flagg i denna kammare uppstår det möjligheter till samarbete som jag tycker är mycket intressanta. Folkbildning som rehabilitering av långtidssjukskrivna 42 (): Också jag har en fråga till statsrådet . Som sjuksköterska inom primärvården ser jag exempel på hur folkhälsan försämras med alltfler som blir långtidssjukskrivna. Långtidssjukskrivning påverkar inte bara den sjuke med socialt utanförskap, passivisering, sänkt självkänsla och stora ekonomiska avbräck. Det medför också stora samhällsekonomiska förluster. Hur ska vi då lösa problemet med långtidsjukskrivningar och hur ska vi få så många som möjligt att återgå i arbete? En lösning kan finnas i folkbildningens organisationer som är beredda att göra aktiva insatser inom folkhälsoarbetet. De kan göra mycket både förebyggande och rehabiliterande för att minska ohälsotalen. I budgetpropositionen 2002 sade man bland annat att folkbildningen är ett nationellt ansvar för såväl staten som kommuner och landsting. Tyvärr har landstingens och kommunernas stöd minskat kraftigt, trots att mycket av folkbildningen sker i kommunerna. Då är min fråga till statsrådet: statsrådet att vidta några åtgärder för att aktivt stödja folkbildningen, kanske med riktade insatser, för att man ska kunna arbeta med rehabilitering av långtidssjukskrivna? 43 Statsrådet (): Vi försöker nu jobba väldigt aktivt för att komma till rätta med den försämrade situationen på sjukskrivningssidan. Vi försöker både kortsiktigt och långsiktigt att förbättra rehabiliteringsinsatser, vilket kanske är det allra viktigaste för att människor ska kunna komma tillbaka igen till jobbet så snabbt som möjligt. På mitt ansvarsområde har jag också en del långsiktiga hälsofrågor alkoholfrågan, tobaksfrågan och så vidare som vi jobbar aktivt med i olika former av folkbildningsinsatser i form av kampanjer av olika slag, exempelvis i frågan om attityder till alkohol. När det gäller folkbildningssidan i övrigt är jag naturligtvis nyfiken på vad det är mer konkret som menar skulle kunna väsentligt förbättra situationen genom att satsa pengar på folkbildning i just det här avseendet. Även om jag är intresserad av att se vidare på frågan, måste jag nog ändå ha en lite mer konkret vägledning till vad hon egentligen är ute efter. 44 (): Utbildning och folkbildning gör att man kan känna gemenskap, att man kan känna att man får tillbaka ett egenvärde. Det kan bryta passiviteten och ensamheten vid en långtidssjukskrivning. Vi har problem med försäkringskassa, arbetsgivare och arbetsförmedlingar som har lite svårt att samarbeta. Jag vet många fall där man inte får behålla sin sjukpenning om man börjar studera. Det kanske vore bättre om man kunde få studera med bibehållen sjukpenning som en gest för att visa att man aktivt vill rehabilitera sig och återgå i arbete. 45 Statsrådet (): Jag tycker nog att det alltjämt är lite diffust vad som egentligen avses. Jag förstår att det säkert finns många samarbetsformer som kan vara aktuella, inte minst på landstingsnivå. Jag vet till exempel att man från sida i har samarbetssamtal för att kunna lyfta fram folkhälsofrågorna i folkbildningen på ett bättre sätt. Det kanske är regionalt och lokalt som man ska jobba i första hand. Frågan om studerande med sjukpenning har jag faktiskt inte reflekterat över, eftersom jag inte har hand om den delen. Det är nog eller kanske utbildningsministern som ansvarar för den frågan. Svaret på frågor sammantaget är att innan jag kan ge mer konkreta svar på frågan om folkbildningens roll för folkhälsan vill jag gärna veta mer konkret vad man kan göra. 46 (): Jag har en fråga till utrikesminister . Det är ett land präglat av en långvarig konflikt mellan flera olika parter. Man har två gerillor som har överlevt sig själva och som står för mycket av brotten attackerna mot civila och narkotikahandeln. Paramilitära styrkor och illegala privata styrkor står också för mycket av attackerna mot civila. Sedan har man regeringen där, som förvisso har rätt att försvara sig mot dessa andra styrkor men som använder på tok för mycket våld och högst tvivelaktiga metoder som drabbar många oskyldiga. Jag fick en mycket oroväckande signal när jag var där, och det är att alltmer tyder på att president tror sig kunna besegra dessa andra styrkor militärt. De allra flesta utomstående bedömare säger att detta är helt omöjligt och skulle vara en katastrof för landet. Det tror jag också. Därför vill jag fråga utrikesministern: Hur kan och EU bidra till att en upptrappning i den här konflikten inte sker? 47 Utrikesminister (): Vi har en pågående dialog med bilateralt, SverigeColombia, men också EUColombia. Vi försöker bistå och stödja regeringen i deras arbete med att åstadkomma en förhandlingslösning som leder till fred i landet. Vad vi har efterlyst är att regeringen måste utarbeta en strategisk plan och ha en konkret handlingsplan för hur man ska komma vidare för att kunna få till stånd processen med förhandlingar som leder fram till överenskommelser. Vi stöder utvecklingsarbetet i på många olika sätt, bland annat genom att ge stöd till frivilligorganisationer, till exempel kvinnoorganisationer, som kan bidra till fredsprocessen. Ett annat viktigt inslag i vårt samarbete med är att hävda de mänskliga rättigheterna och säkerställa att den kamp som man bedriver sker i enlighet med humanitetskrav. 48 (): Jag tackar för svaret.