prot · GS0919 · 2004-10-22 00:00:00 — 1 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att voteringen skulle utgå. 2 § Svar på interpellation 2004/05:4 om fallet 1 Utrikesminister (): har frågat mig vad jag avser att göra bilateralt och genom EU för den i fängslade svensken . frågar vidare vad jag avser att göra för att stoppa EU:s utvecklingssamarbete med . Jag har i beskrivit de ansträngningar som regeringen har gjort i frågan. Våra ansträngningar har ännu inte givit något resultat. Vi har tagit upp Isaaks fall vid upprepade tillfällen med eritreanska representanter både i och i . Vi har också genom EU-kretsen lyft fram frågan i olika sammanhang, till exempel genom uppvaktningar av EU:s ordförandeskap hos eritreanska företrädare. Jag sökte själv ett formellt möte med utrikesminister i anslutning till möte i , men tyvärr avböjde ett sådant samtal. Detta illustrerar de svårigheter som föreligger i vår ansträngda dialog med landet. har inte accepterat den internationella gränskommissionens beslut om gränsdragning mellan och , och situationen är låst. präglas helt av denna gränstvist och vill inte inleda dialog med förrän gränskommissionens beslut efterlevs. Den eritreanska regeringen tar spänningsläget gentemot som intäkt för att bedriva en alltmer repressiv politik mot den egna befolkningen i syfte att, som man säger, värna landets säkerhet. Detta resonemang kan vi naturligtvis aldrig acceptera. Tvärtom är jag övertygad om att en ökad demokratisering och förbättrad respekt för de mänskliga rättigheterna också skulle kunna ge ökade möjligheter att nå en lösning på gränstvisten. EU arbetar intensivt med stöd till FN, och i dialog med båda länderna, för att bidra i ansträngningarna kring gränsfrågan. I detta sammanhang pläderar EU också för demokratisering och för respekt för de mänskliga rättigheterna. Det kan vara värt att notera att den eritreanske presidenten inte har accepterat att ens träffa FN:s särskilda sändebud i gränstvisten. EU har dock kunnat upprätthålla en dialog, även på högsta nivå. , efter det att gruppen politiska ledare och journalister hade fängslats, valde EU att tillfälligt avvakta beslut om nya biståndsinsatser till . har dock utvecklingssamarbetet åter fortsatt. Två motiv låg bakom EU:s beslut att fortsätta biståndet; dels vissa framsteg i den dialog som EU för med landet om mänskliga rättigheter och demokrati, dels vikten av att EU skulle kunna fortsätta att agera för att bidra till en lösning på gränstvisten. Utgångspunkten har således varit att det har ett stort värde att kunna fortsätta ha kontakt och dialog med . avser att följa upp enskilda biståndsinsatser från kommissionens sida för att se hur de bidrar till ökad respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Om biståndet inte får den avsedda effekten får vi anledning att på nytt se över frågan. EU fortsätter således att bedriva utvecklingssamarbete och fortsätter att föra dialog. situation har särskilt tagits upp av EU vid återkommande tillfällen. Vid mötet med EU:s utrikesministrar lyfte jag fram frågan om hur EU kan agera mer kraftfullt för EU-medborgare som under bristfälliga rättsliga former hålls fängslade i tredjeland och hur vi kan utöka det konsulära samarbetet. Det vore till exempel önskvärt att EU-representanter på hög nivå skulle kunna ta upp sådana enskilda fall med länder som . Vi avser att gå vidare med dessa diskussioner för att kunna komma överens om konkreta åtgärder. Jag vill också särskilt välkomna de olika initiativ som har tagits för att etablera stöd- och kampanjgrupper för . Vi kan inte nog understryka betydelsen av denna typ av påtryckningar. Regeringen arbetar med och överväger en rad initiativ, bilateralt och genom EU, för att i första hand få möjlighet att besöka . Det ligger i sakens natur att alla dessa åtgärder inte kan diskuteras offentligt. Jag vill dock försäkra att regeringen till fullo delar hennes oro och engagemang över Isaaks situation, och att vi avser att fortsätta och intensifiera våra ansträngningar. 2 (): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret. när jag gick hit till från min övernattningslägenhet vid slogs jag av hur vackert är. Solen lyste på staden och det var en vacker syn. Jag tänkte då på den här interpellationsdebatten och på . Vad är det som han ser? Han har suttit inspärrad utan någon anklagelse och utan någon rättegång. rapporter visar att förhållandena i fängelserna där är fruktansvärda. Det är regeringens ansvar att bistå alla svenska medborgare, inklusive , som har hamnat i situationer utomlands där deras mänskliga rättigheter inte respekteras. I en interpellationsdebatt med utrikesministern riktade jag stark kritik mot regeringens bristande engagemang. Jag kan konstatera att har regeringens ansträngningar ökat, och det tycker jag är väldigt bra. Det är bättre sent än aldrig. Jag tycker att det är väldigt bra att utrikesministern har försökt att träffa motsvarighet vid mötet i och att utrikesministern har tagit upp frågan om hur EU-länderna tillsammans kan agera i sådana här fall. Det är mycket bra. Det är två olika spår som jag har efterlyst i min interpellation. Dels vill jag diskutera vad kan göra diplomatiskt, dels hur vi ska hantera biståndsfrågan. Jag börjar med de bilaterala diplomatiska kontakterna och kontakterna på EU-nivå. saknar jag i engagemang att tar initiativ på plats i på politisk nivå. Vi har en ambassadör som tyvärr inte agerar så ofta eftersom han är stationerad i , men han är i . Vi skulle också behöva skicka tydliga politiska signaler till om att fall är oerhört viktigt. Därför bör vi skicka politiska representanter för det svenska folket till . Jag har då föreslagit att utrikesministern själv bör resa dit. Hon har ju tagit upp fall på plats i , och det har burit frukt. förstår jag av utrikesministerns svar att ni funderar på olika initiativ och att det på grund av ärendets karaktär är svårt att diskutera dessa. Det som ni tänker göra är hemligt, så det kan ni inte delge oss här i . Jag har respekt för det, men jag skulle vilja fråga utrikesministern: När ungefär kan vi förvänta oss att få se något initiativ? När beräknar ni att genomföra någonting när det gäller ? Det är min ena fråga. Sedan vill jag gå in på biståndsfrågan. Jag har skrivit fel siffra i min interpellation. Jag har skrivit att EU ger till , men den siffran ska vara . Jag stannar här och återkommer till biståndet i nästa inlägg. Min första fråga till utrikesministern är alltså: När kan vi förvänta oss några initiativ på den diplomatiska sidan? 3 Utrikesminister (): Det tas givetvis politiska kontakter även på plats av svenska representanter men också av EU-kretsen lokalt. Tillsammans med bland annat och har man regelbundet diskuterat olika konsulära fall med de eritreanska myndigheterna. EU begärde också ett möte med företrädare i presidentens kansli för att ta upp frågan om hela den grupp av fängslade politiker och journalister som hållits fångna . Så det tas många politiska kontakter på plats på alla nivåer. Men vi överväger att, precis som , även från svensk sida försöka hitta något nytt sätt att agera på plats. Det kommer naturligtvis att ske så snart vi har en bra utarbetad plan för ändamålet. 4 (): Jag skulle vilja tacka utrikesministern för det svaret. Det var inte så uttömmande, men det kan förstås vara av hänsyn till ärendets karaktär. Jag vill gå in på frågan om biståndet. är ju en svår regim att ha att göra med i och med att det är en diktator som styr där. Jag har haft en del kontakter med eritreanska ambassaden. De sprider väldigt konstiga rykten, till exempel att har stött och gett pengar till den tidning som jobbade på tidigare och att det är för att bevaka våra ekonomiska intressen som vi engagerar oss i det här fallet. Jag vill verkligen säga att det är ogrundad propaganda. Vi har inte stött tidningen, utan vi engagerar oss för att vi värnar mänskliga rättigheter och eritreaners mänskliga rättigheter. Jag hade gärna stött tidningen, men, tyvärr, det är inte så. säger ofta i debatten, så fort man kritiserar landet, att den som gör det väljer sida i konflikten mellan och . Så fort , regeringen eller någon annan kritiserar landet säger man: Ni är partiska. Det är en väldigt skruvad argumentation för att komma undan kritik. För det första måste varje lands demokratiska utveckling värderas för sig. Vi har ett ansvar att påtala MR-övergrepp överallt och särskilt när en svensk medborgare drabbas. För det andra har en gränskommission beslutat till fördel om hur gränsen ska dras mellan och , och och EU stöder domslutet som är till fördel. är alltså mycket solidariskt med . Det är till och med så att vår riksdag var den första riksdag i världen som uttalade att en självständighet faktiskt skulle kunna vara en möjlighet för det här landet. Jag är nu rädd att EU faller till föga för den här skruvade argumentationen. Om man minskar eller fryser biståndet är man rädd att utpekas för att välja sida i konflikten. Jag tycker inte att vi ska falla till föga för argumentation. Efter att EU återupptagit biståndet är det just det man gör. För är det självklart att vi inte ska ge bistånd till ett land som inte vill jobba i demokratisk riktning, därför att det är bara när folket utser ledarna som pengarna kommer dem till godo. Jag tycker därför att det självklart är oacceptabelt att vi ger bistånd till , särskilt när en svensk medborgare sitter fängslad där. har fasat ut sitt bistånd, men EU har alltså återupptagit sitt. Det märkliga är, enligt på Sida och hans reserapport , att det var och som övertalade de andra EU-länderna att ge EU-bistånd igen. Jag tycker att det här är märkligt. Det sänder olika och otydliga signaler till när fasar ut vårt bilaterala bistånd men jobbar för att EU ska sätta i gång sitt bistånd. Min ena fråga till utrikesministern är: Hur tänker regeringen se till att vi får en koordinerad strategi från sida, så att den bilaterala avdelningen på Sida inte sitter och fattar ett beslut och den multilaterala sidan fattar ett annat, och att UD också är informerat om detta? Det behövs ju en sammanhållen strategi för hur vi ska hantera . som satte i gång biståndet stod utrikesministern i den här talarstolen och sade: Mig veterligen har EU inget bistånd till . UD visste alltså inte vad som pågick på Sida . 5 Utrikesminister (): När talar om bistånd kan det låta som att EU ger pengar till den eritreanska regeringen och stöder den på det viset. Så är det naturligtvis inte, utan vad det handlar om är att EU har ett utvecklingssamarbete med . Detta samarbete har gått i vågor. Det har varit mycket lite av det, men har man igen påbörjat ett utvecklingssamarbete på några områden. Det handlar om utbildning, det handlar om demobilisering, det handlar om postkonfliktsåtgärder och om rehabilitering av dem som har varit involverade i kriget. Det är naturligtvis viktigt att man försöker komma till tals med den eritreanska regeringen. Den här typen av utvecklingssamarbete, som bedrivs mellan EU och många olika länder, vill man naturligtvis från EU:s sida ska påverka den demokratiska utvecklingen och vara ett stöd för de mänskliga rättigheterna. Det är den drivande avsikten med ett utvecklingssamarbete. Det har betydelse i sammanhanget att det finns en konflikt i det här området. Världssamfundet har all anledning att arbeta för att se till att den inte återuppblossar, med det elände som det leder till för människorna som bor i området. Därför är det ändå viktigt att försöka fortsätta att hålla kanaler öppna. Det finns också skäl att försöka hålla möjligheten öppen för dialog med mot bakgrund av att det är många människor som drabbas av regimens åtgärder, och en hel del av dem har vi i ansvar för. Det handlar inte bara om ett ärende där har intresse av att försöka hjälpa människor som befinner sig i en svår situation, utan vi har faktiskt flera sådana ärenden. Det här sammantaget gör att det är viktigt att hålla kanalerna öppna. För del har vi alltså inget utvecklingssamarbete med , utan det är det som sker via EU som är aktuellt. Därför förstår jag inte riktigt kravet på koordinering mellan Sida och UD, för det enda stöd som finns från svensk sida till är rent humanitär hjälp som kanaliseras via internationella organisationer. 6 (): Jag håller helt och hållet med utrikesministern om att det är jätteviktigt att vi har kanaler öppna med , att vi har en dialog på gång. Det är självklart oerhört viktigt för att kunna nå framgångar när det gäller fallet och andra fall. När EU fasade upp sitt bistånd gjorde man det med hänvisning till två skäl. Man sade att det hade skett framsteg i dialogen som EU för med landet. Jag tycker att det är ett alldeles för svagt kriterium för att återuppta biståndet. Vi vill se förändringar på marken. Det räcker inte att plötsligt vill prata med oss, utan det måste ske förändringar på marken. Uppenbarligen hade det skett förbättringar i dialogen utan att biståndsmedel betalades ut. var på väg att börja samarbeta mer med EU. Då satte man in de här resurserna, och det var alldeles för snabbt. Enligt rapporter från och har inga förbättringar skett för de eritreanska medborgarna, och det är det som vi måste ställa som krav innan vi skickar pengar till ett land. En stor del av de här biståndspengarna ska gå till ett vägbygge, och självklart kommer Issayas Afewerkis, presidenten, att dra nytta av det och använda det som propaganda. Så här får inte biståndspengar användas. Ett annat argument som EU använder för att återuppta biståndet är detta att man måste kunna agera i gränstvisten. Då tycker jag att man faller till föga för argumentation. Man kan mycket väl vara en stor internationell part, som EU är, en aktör i fredsprocessen, utan att betala ut pengar till den regimen. Jag tycker ändå att jag skulle vilja ha lite mer förtydliganden från utrikesministern. Det är ju inte konstigt att vi inte når resultat när å ena sidan tar bort sitt eget bistånd, å andra sidan manar på EU att öka sitt bistånd. Det skickar konstiga signaler till . Jag skulle vilja se ett besked om när ni kommer att ha en mer sammanhållen strategi där agerande på olika områden hänger ihop. 7 Utrikesminister (): Jag tycker nog att politik när det gäller hänger ihop. Det som kan vara viktigt är att i samband med det utvecklingssamarbete som EU nu har återupptagit, om än på mycket låg nivå, utnyttja tillfället att påverka så att inriktningen på dialogen har sin tyngdpunkt i demokratiutveckling och krav på förbättringar när det gäller mänskliga rättigheter. De förbättringar som man såg, och som gav möjlighet att återuppta något av utvecklingssamarbetet, hade just att göra med att det skapades en struktur för ett systematiskt arbete. Det måste utnyttjas, och kommer att vara pådrivande för att säkerställa att EU:s arbete i den delen har tyngdpunkten på mänskliga rättigheter. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2004/05:42 om fri abort i EU 8 Utrikesminister (): har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att sexuella och reproduktiva rättigheter ska respekteras inom EU samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att kvinnor från de medlemsstater som inte tillåter fri abort ges rätt att genomföra abort i andra medlemsländer, som har den friheten. Regeringen driver aktivt frågan om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i alla internationella forum där det är möjligt, inte minst i FN, där man behandlar jämställdhetsfrågor, mänskliga rättigheter, hiv/aids och uppföljningen till befolkningskonferensen i . SRHR omfattas av de mänskliga rättigheterna. Dessvärre har motståndet mot att diskutera SRHR, i synnerhet kopplingen till abort, ökat. I stället för att vidareutveckla dialogen krävs stora insatser från såväl den som andra likasinnade för att man inte ska förlora vad som redan uppnåtts. Inom EU saknas ett gemensamt regelverk för bland annat SRHR. Hälso- och sjukvårdsfrågor omfattas inte av gemenskapskompetensen, utan utgör en av de frågor, där medlemsstaterna enats om att beslut ska fattas på nationell nivå. Det finns dock goda möjligheter av mer informellt slag att lyfta fram den svenska positionen inom EU. Bland annat genom vårt starka engagemang för SRHR i FN-sammanhang för vi indirekt en aktiv dialog med övriga EU-länder. När SRHR ska diskuteras i FN sker oftast en samordning i EU-kretsen, vilket har givit otaliga tillfällen att diskutera frågan med övriga EU-länder. Inom ramen för EU:s biståndsarbete finns också möjlighet att diskutera och driva dessa frågor, bland annat finns en förordning för EU:s arbete med SRHR i utvecklingsländer, som var väldigt aktivt i att driva fram. Den hyser hopp om att denna dialog också ska bidra till en förändring i de länder i EU där abort fortfarande inte är tillåten. Enligt den gällande abortlagen (1974:595) får abort endast utföras på en kvinna som är svensk medborgare eller bosatt i . I debatten har det framförts som angeläget att vi från svensk sida visar kvinnor från andra länder medkänsla och möjliggör för dem att få utföra abort i . Här kan det vara skäl att påminna om svenska kvinnors möjlighet att få utföra abort i . Regeringen har tillsatt en kommitté för att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att även utländska kvinnor, som inte är bosatta i och som inte är asylsökande, får rätt att göra abort i . 9 (): Kvinnors rätt till fri abort är hotad i världen på många håll. Det förekommer ett globalt krig mot kvinnors rättigheter och kroppar. Just , när utrikesministern och jag för denna debatt, ligger zambiska småflickor på landsbygden och dör för att de inte har rätten till fri abort. Just nu dör kvinnor på som har kört upp glasflaskor i underlivet för att utföra aborter i och med att det inte är tillåtet i landet. Just nu sitter kvinnor i i fängelse, på vår egen kontinent, för att de har utfört eller genomgått aborter. Jag vill inledningsvis betona att titeln på den här interpellationsdebatten har blivit lite missvisande. Mina frågor har inte bara rört kvinnors rätt till fri abort inom EU utan kvinnors globala rätt till fri abort. Vi kan titta på hur den internationella agendan ser ut på abortfronten just . president för en kamp mot kvinnors rättigheter på den här punkten. Likadant gör påven, muslimska mullor och annat globalt, gammaldags prästerskap. , som leder kvinnoutskott, är en stark abortmotståndare. En av de eventuellt kommande kommissionärerna i EU har också den åsikten. Och i , världens mest jämställda land på papperet, får inte ens utländska kvinnor köpa en fri abort om de betalar själva trots att utlänningar kan köpa vilken annan avancerad operation som helst i vårt land. Det är ett oerhört hyckleri. stadgar svensk utrikespolitik, beslutad av riksdag , att alla kvinnor ska ha rätt till fria och säkra aborter. Vi kan krasst konstatera att frågor som rör kvinnors sexualitet är kontroversiella, och att få politiker vill ta i dem. Inom EU finner vi en konservativ lobby som aktivt motarbetar rätten till fri abort, preventivmedel och sexualupplysning. I har abortmotståndare, liksom gammalmoraliska amerikaner i den kristna högern, lyft upp frågan om det ofödda fostret ska ha en egen juridisk status. I flera östeuropeiska länder är avhållsamhet budskapet i skolans sexualundervisning, och i sätts som sagt kvinnor och läkare i fängelse för att genomgått eller utfört aborter. Även i och är abort inte tillåtet. Flera andra länder EU-länder har också den formen av restriktioner. Statistiken ser än mer sorglig ut när man tittar på resten av världen. Upp emot 150 miljoner kvinnor som vill begränsa sitt barnafödande saknar preventivmedel . 500 000 kvinnor dör i samband med graviditeter, och 78 000 kvinnor dör på grund av osäkra aborter. Jag tycker att det är viktigt att vi har den här debatten, för rätten till abort ska inte tas för given. Det är väldigt viktigt att vi politiker som tror på det här vågar lyfta frågan ännu starkare. Jag tycker att det är bra, jag ska berömma regeringen, att UNFPA, , har som största givare . Jag tycker att det är bra att vi tar den striden. Även om inte FN uttalat stöder fria aborter är det viktigt att vi finns på den kanten. Det jag undrar över inledningsvis, under första omgången, är två frågor till utrikesministern. För det första undrar jag om utrikesministern ser fri abort som en rättighet eller om hon ser det som en nationell välfärdsfråga. För jag har fått dubbla budskap, en dubbel hållning, när det gäller vad ministern tycker . Jag har hört uttrycka att det ska vara en mänsklig rättighet att fatta beslut över den egna kroppen. har utrikesministern framfört att det är en nationell angelägenhet. Då undrar jag vad som gäller i den frågan. När jag har debatterat med utrikesministerns partikolleger i har flera också framhävt att inte ska lägga sig i andra länders lagstiftning på området. Min andra fråga är hur utrikesministern och regeringen tänker föra fram kampen, flytta fram positionerna, i fråga om fri abort på det globala planet. 10 Utrikesminister (): Fria och säkra aborter för kvinnor bör vara en rättighet i alla länder. Vägen dit är fortfarande lång, men agerar med kraft för det i alla relevanta internationella organisationer. Det gäller främst inom FN-systemet men också inom ramen för vår biståndspolitik. Det här är en högt prioriterad fråga för . Jag menar ju att det är en mänskligt rättighet att fatta beslut över den egna kroppen. Däremot är det i fråga om abort en nationell angelägenhet att avgöra var gränsen för den egna kroppen går. Den hållning är som bekant att det är kvinnan som fram till en viss tidpunkt i graviditeten får besluta om hon vill gå vidare med graviditeten eller inte. I vissa andra länder ser man annorlunda på det. Den kommer att fortsätta driva frågan om fri abort aktivt i alla internationella forum. 11 (): Det var glädjande att höra att utrikesministern avser att intensifiera kampen för kvinnors rätt till fri abort. När man talar med olika utländska politiker i och kvinnorättsaktivister upplever dock många att inte talar klarspråk lika tydligt som man gjorde för . Man upplever att inte alltid tar den strid i internationella sammanhang mot det globala patriarkatet och mot de gammelreligiöst konservativa som man borde göra. Jag undrar vad utrikesministern har för syn på det. Har röst veknat något i internationella sammanhang? Detsamma märker jag. Jag har tillbringat på resor i där kvinnor inte har rätt till fri abort. Även när man där diskuterar på fältet både med dem som står på sida i frågan och med ministrar och presidenter upplever inte de att det direkt kommer krav från svensk sida. Här har biståndet en oerhört viktig roll. Det är väldigt viktigt att är tydligt där. Är utrikesministern beredd att ställa krav på att länder måste öppna upp sin abortlagstiftning för att få svenskt bistånd? Är du beredd att lyfta fram detta som vilken annan människorättsfråga som helst när det handlar om biståndssamarbetet? Det var mycket glädjande att utrikesministern i sitt svar nämnde just den kamp som pågick i då svenska kvinnor inte hade fått rätt till fri abort. Då arrangerades så kallade abortresor till . De arrangerades av . Liberalerna var väldigt tidiga i denna kamp. Det var ett väldigt okonventionellt grepp att låta svenska kvinnor åka till och köpa en abort. Då kan det verka som lite hyckleri att polska kvinnor , när inte har fri abort, inte får komma hit och köpa en abort. Det finns en hel del liknande projekt som pågår i världen. Bland annat den nederländska organisationen on waves har ett fartyg som far omkring på internationellt vatten i världen där man utför fria aborter men framför allt ger sexualupplysning och preventivmedel till kvinnor i länder där abort inte är tillåten. Är utrikesministern beredd att stödja ett sådan kontroversiellt projekt? Det vore verkligen att sätta kraft bakom orden och visa att kvinnors rätt till fri abort också gäller i kontroversiella situationer. 12 Utrikesminister (): röst när det gäller kvinnans rätt att bestämma över sin egen kropp har inte försvagats.