prot · GS0912 · 2004-10-12 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för samt för . 2 § Återtagande av plats i Förste vice talmannen meddelade att () återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för . 3 § Anmälan om ledigheter Förste vice talmannen anmälde att () beviljats fortsatt sjukledighet den 4 oktober14 november samt att () inträtt som ersättare för . Förste vice talmannen anmälde att () beviljats föräldraledighet samt att () inträtt som ersättare för . 4 § Ansökan om ledighet Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att () skulle inträda som ersättare för . 5 § Meddelande om information från regeringen Förste vice talmannen meddelade att skulle miljöminister redogöra för resultatet av miljögranskning av . 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellationerna 2004/05:25, 26, 27 och 31 Till Interpellation 2004/05:25 om beskattning av enerigsparande åtgärder från () Interpellation 2004/05:26 om beskattning av fastigheter från () Interpellation 2004/05:27 om lån från jordbrukare till staten från () Interpellation 2004/05:31 om medlemsavgifter till EU, EU-medel till bönderna och utgiftstaket i budgeten från () Interpellationerna kommer att besvaras . Orsaken är plenifri vecka i kammaren samt resa. Interpellation 2004/05:32 Till Interpellation 2004/05:32 av () om utbetalning av EU-stöd 2004 Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2004/05:38 Till Interpellation 2004/05:38 av om sexualbrottslagstiftningen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2004/05:39 Till Interpellation 2004/05:39 av () om arbetsgivarnas sjuklöneansvar Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokad resa. Interpellation 2004/05:46 Till Interpellation 2004/05:46 av () om larmet om läkemedlet Vioxx Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 7 § Svar på interpellation 2004/05:35 om ersättningsjobb till 1 Statsrådet (): har frågat vilka åtgärder som jag avser att vidta för att skapa ersättningsjobb i med anledning av den förändring i Försvarsmaktens grundorganisation som redovisats i propositionen (2004/05:5) Vårt framtida försvar. Låt mig först säga att den oro som många försvarsanställda och andra berörda känner ska tas på allvar. Regeringen har ett ansvar för att stödja kvinnor och män och de regioner som påverkas av förändringarna inom försvaret. Regeringen kommer därför att ta ett särskilt stort ansvar i form av riktade åtgärder till de regioner som berörs mest av försvarsomställningen. Redan i försvarspropositionen presenteras följande insatser för : (SiS) etablerar en ny institution i . Till förläggs utökad internationell verksamhet inom (). Verksamheten är tänkt att hantera frågor som rör humanitära och civila insatser i fredsoperationer, katastrofer och återuppbyggnad. Därutöver inleds ett särskilt omställningsarbete för att stödja regionen. Till grund för detta ligger det omfattande arbete som redan bedrivits inom ramen bland annat för den regionala utvecklingspolitiken, näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken samt de erfarenheter som gjorts i samband med tidigare försvarsomställningar. Regeringen har bland annat uppdragit till landshövdingen vid i att, i nära samråd och samarbete med andra viktiga aktörer, föreslå lämpliga åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning i . Därutöver har regeringen uppdragit till förra landshövdingen att som särskild kontaktperson för regeringens räkning följa och aktivt delta i arbete. Kontaktpersonens fokus ska vara det lokala näringslivets dynamik, samverkan och förnyelse. Förre riksdagsledamoten har också utsetts till statlig utredare med uppdraget att föreslå lämpliga lokaliseringar av statliga arbetstillfällen till , , och . uppdrag ska redovisas till regeringen . Rent allmänt menar jag att tillväxtpotentialen för Karlstads- och Kristinehamnsregionen bland annat ligger i att utveckla regionala och nationella innovationssystem som främjar fortsatt tillväxt inom tillverkningsindustrin. Jag är medveten om den oro som finns för att en nedläggning av Försvarsmaktens verksamhet skulle kunna få negativa konsekvenser för den strukturomvandling som skett inom industrin i regionen. Regeringen kommer att arbeta aktivt med de problem och de möjligheter som uppstår under kommande försvarsomställning. Min sammantagna bedömning är att framgångsrikt kommer att kunna hantera omställningsproblemen. 2 (): Jag får tacka för svaret. Jag ska ge lite bakgrund. har vi ca 11 500 personer arbetslösa i . Cirka hälften av dem finns i så kallade arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Skillnaderna inom länet är ganska stora. Totalt sett är arbetslösheten högre i jämfört med snittet i riket. Det måste man ha med sig i diskussionen. A 9 är den näst största arbetsgivaren i . Man sysselsätter ca 550 personer. En flytt av A 9, som det är fråga om i det här fallet, skulle innebära att inte bara de 550 personerna mister sina jobb. Det handlar också om många så kallade kringarbeten. Man får inte heller glömma bort den koppling som finns mellan A 9 och och andra industrier i regionen. Det är oerhört viktigt ur ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Det finns en tillväxtpotential inom stål- och verkstadsindustrin i regionen. Det har varit en ganska nödvändig motor. Det är gamla Bergslagsregioner med ensidig näringslivsstruktur som behöver ha olika typer av injektioner. Det måste man ha med sig i diskussionen. Vad gäller de förslag som har framkommit i försvarspropositionen om olika typer av insatser är det helt riktigt att man via och via utökning av verksamhet tillskapar nya jobb i . Men om man också räknar in flytten av Försvarsmaktens logistikavdelning och Försvarets sjukvårdscentrum är det ändå totalt sett en nettoförlust på ca 400 jobb. Då räknar man bara i reda jobb och inte medräknat några kringeffekter. Jag vet att landshövdingen i har fått ett mycket viktigt uppdrag, och jag är säker på att hon kommer att utföra det alldeles utmärkt. Jag vet att är regeringens kontaktperson. Jag vet att , som har mångårig erfarenhet som riksdagsledamot och ordförande i finansutskottet, ska jobba vidare med att föreslå statliga ersättningsjobb. Men man måste också beakta att det finns andra problem i som också kan försvåra arbetet med ersättningsjobb. Det gäller till exempel på kommunikationssidan, som säkert är väl medveten om. Till exempel lägger man ned Linx linje StockholmOslo , flygplatserna i och får inte de bidrag de skulle behöva från Rikstrafiken, flygplatsen i är ifrågasatt, det finns en lång rad investeringar i vägnätet som skulle behöva göras och så vidare. Detta får man också ta med när man diskuterar de ersättningsjobb som kommer att bli nödvändiga för . Jag skulle vilja ställa några frågor till : Innebär uppdrag att ersätta samtliga jobb fullt ut? Vilka statliga myndigheter skulle kunna komma i fråga? Kommer man att beakta att och mister ca 125 jobb i och med den här flytten? Kommer man att göra någonting åt det som händer inom ramen för kommunikationerna i just nu? 3 Statsrådet (): Jag tar med mig den bild och de medskick som ger när det gäller situationen i i synnerhet men också i i allmänhet. Jag vill understryka det jag sade i min inledning: Det arbete vi nu gör med anledning av försvarsomställningen bygger väldigt mycket på erfarenheterna av tre tidigare försvarsomställningar. Vi kan se att ett långsiktigt arbete ger förutsättningar att hitta en ny identitet för orter och skapa ett bredare näringsliv, och det är också syftet. Vi kan se på erfarenheterna från både och : Runtomkring de platser där försvaret tidigare var en väldigt tydlig identitet för orten eller regionen går det att hitta nya, positiva verksamheter. Det betyder inte att det alltid är enkelt eller går fort. Jag är oerhört medveten om det. Just nu finns det därför många enskilda kvinnor och män som är upprörda över det förslag till ny organisation som vi har lagt fram, och jag har också respekt för det. Men det betyder inte att staten inte ska göra ett viktigt arbete. Där är uppdraget till landshövdingen och till kontaktpersonerna oerhört viktigt för att koppla till det som finns som tillväxtpotentialer i och i , men också för att ta med oss erfarenheterna från tidigare omställningar. Sedan är infrastrukturen alltid en oerhört viktig fråga. Med tanke på vår geografi i med långa avstånd mellan orter och mellan regioner, men självklart också med tanke på vårt geografiska läge generellt långt uppe i norr och med en industri som i så stor utsträckning lever på export, är infrastrukturen väldigt viktig för att göra rundare och knyta ihop olika delar av vårt land. Här pågår just nu ett arbete och en dialog med bland annat Rikstrafiken om ansvaret för flygplatserna . Rikstrafiken är en myndighet som har ett tydligt regionalpolitiskt uppdrag. När det gäller de konkreta frågorna om uppdrag är regeringens ambition inte enbart att ersätta de arbetstillfällen som går förlorade i och med försvarsomställningen med statliga jobb. Regeringens inriktning är också att hjälpa till att skapa nya privata arbetstillfällen, att försöka bredda arbetsmarknaden och ge förutsättningar för nya företag eller för befintliga företag att utvecklas och växa. Det ingår också i uppdraget till landshövdingen och kontaktpersonerna. Vilka myndigheter som kan tänkas föreslå regeringen att utlokalisera vet vi inte. Då hade vi inte gett uppdraget. Vår tanke är att titta på vilken statlig verksamhet som skulle platsa på de fyra utpekade orterna samt hur statliga arbetstillfällen skulle kunna hjälpa till att bredda den arbetsmarknad som redan finns lokalt och dessutom generera ytterligare kringeffekter när det gäller till exempel privata arbetstillfällen. Att tänka i den helheten är en viktig utgångspunkt för inte bara lyfta upp en myndighet och luftlandsätta den någonstans utan fundera på vilka verksamheter som har en potential och en förutsättning att kunna utvecklas på de fyra orter som berörs mest med anledning av försvarsomställningen. 4 (): Jag vill först säga att jag förstår att försvaret måste omstruktureras. Vi har en annan omvärld, och det finns skäl att göra besparingar inom försvaret. Där tror jag att vi är överens, jag och . Vad jag tror kan upplevas som frustrerande för värmlänningarna är att de försvarsanläggningar som det är fråga om inte ska läggas ned utan flyttas. Man har inte klart och tydligt kunnat se, kanske inte ens i proppen, vilka besparingar som egentligen görs. har det handlat om att de tre anläggningar vi pratat om en i , en i och en i ska flyttas till andra orter. Då tror jag att det blir lite svårare att sälja in, så att säga, en omstrukturering av försvaret. Jag tror också att det är nödvändigt att ta del av tidigare erfarenheter. Det går säkert att utifrån dem hitta nya infallsvinklar. Det är inte säkert att man måste ersätta statliga jobb med andra statliga jobb, även om man måste se detta som en motor i en region som har hög arbetslöshet. Det är naturligtvis också riktigt som säger att Rikstrafiken måste ha ett regionalpolitiskt uppdrag. Vi får väl hoppas att Rikstrafiken tittar lite närmare på i det här sammanhanget eftersom väldigt mycket handlar om och möjligheter att tillskapa ny sysselsättning just . När det gäller möjligheterna att skapa nya privata arbetstillfällen tycker jag det är oerhört viktigt att man kan göra detta. Det handlar ju väldigt mycket om att kunna tillskapa högre skatteintäkter i de enskilda kommunerna i regionen. Man kommer naturligtvis att tappa skatteintäkter, och vi måste ha detta inflöde utifrån via privata företag. Det är helt riktigt. Men är regeringen då beredd att jobba vidare för att underlätta för små och medelstora företag att växa och bli större? Det gäller till exempel frågan om riskkapital och annat som är nödvändigt för företag. Många pratar om krånglet och byråkratin, och det finns också andra frågor som till exempel vi från har lyft fram när det gäller mindre företag och skattefrågor. 5 Statsrådet (): Tillgången till riskkapital är en oerhört viktig fråga på många platser. Man behöver inte komma särskilt långt utanför våra tre storstadsområden för att många företagare ska vittna om problemen med att få tillgång till riskkapital. Jag skulle vilja säga att den som tar risker för små företag utanför de tre stora storstadsområdena är det offentliga i form av , i form av , i form av Norrlandsfonden eller i form av ett IUC. Det är för få privata riskkapitalister som vågar, vill eller orkar vara med inledningsvis. Det har vi sett när vi har arbetat med försvarsomställning i de tidigare försvarsbesluten, och det är jag övertygad om att vi också kommer att möta väldigt mycket i samband med det förslag till omstrukturering av försvaret som föreligger. Att fundera på hur vi kan fånga upp de idéer som finns bland befintliga företag så att de kan utvecklas och växa, hur vi kan hjälpa kommuner med till exempel lokaler för företag och hur vi kan få tillgång till riskkapital för nya företag som ska etableras detta, menar jag, är en lika viktig fråga för landshövdingen och för kontaktpersonerna som att fundera över vad man kan hjälpa med i hans uppdrag att utlokalisera myndigheter. Vi vill se mer av också privata arbetstillfällen på de fyra orter som berörs allra mest av försvarsbeslutet. 6 (): Jag tror att vi kommer att återkomma till de här frågorna i kammaren och . Jag tror inte på något sätt att detta blir klart , utan detta är en process. Det är en omställningsprocess för försvaret, och det är en process för att skapa sysselsättning på de orter som kommer att drabbas av försvarsomställningen. Det är jag övertygad om. För att återgå till mitt hemlän tror jag inte riktigt att jag fick svar från när det gällde tågförbindelsen StockholmOslo. vet jag att SJ:s vd har varit i och sagt att den här linjen inte är lönsam. Den linje som körs kommer att läggas ned. Vad är det som kommer att hända? Det är viktigt att vi får ett klart och tydligt besked snart. Att gå och vänta är inte bra. Så går jag över till frågan om riskkapital för företag. Jag håller helt och hållet med att riskkapitalet ofta inte vill leta sig till de områden i landet där det verkligen behövs. fanns en diskussion om att staten skulle kunna gå in med till exempel statliga kreditgarantier. Lever de funderingarna kvar? I årets budgetuppgörelse har vi kommit överens om att ge mer resurser till kreditgarantiföreningar. Kan det vara något att gå vidare på den vägen? I finns det en väl fungerande kreditgarantiförening, som i och för sig är i sin linda men som jag tror kan göra mycket för omställningen till flera jobb. 7 Statsrådet (): Jag kan inte svara på frågan om kreditgarantiföreningar eftersom jag inte ansvarar fullt ut för den frågan. Men jag tar med mig den och tittar på den. Just nu släpper vi fram en ny möjlighet att använda strukturfondspengarna till riskkapital i till att börja med två län, nämligen och . Det är ingen tillfällighet. Vi har tittat lite grann på erfarenheter från andra länder där man har varit lite djärvare i att använda strukturfondspengarna som riskkapital än vad vi har varit i . Jag är själv positiv till idén. Om den är bra i och i är jag också beredd att pröva den på fler platser till exempel , som också får del av strukturfondspengarna. Vårt arbete nu inom handlar mycket om att arbeta parallellt med de förslag till omställning som Försvarsdepartementet har lagt fram. Vi utgår från att tar ställning till försvarsbeslutet . Det är också därför som vi har bett att redovisa sitt förslag till uppdrag och att vi sedan kan återkomma med konkreta förslag utifrån förslag till oss i vårpropositionen. Sedan har vi gett kontaktpersonerna i uppdrag att arbeta då omställningsprocessen kommer att vara som mest intensiv. Jag utgår från att det arbete som landshövdingen och länsstyrelserna ska göra kommer att löpa . Omställning tar tid, och det gäller att vara uthållig och att visa ett intresse över tiden och inte bara inledningsvis när beslutet ska fattas. Vi kommer att ta ett ansvar över tiden. Jag vet att SJ har vänt sig till angående sträckan OsloKarlstadStockholm och att avtalet där upphör. Jag pratade med den norska transportministern angående Linx. Det som oroar mig är att dels måste vi titta på trafikfrågorna generellt, dels måste vi ha en intensiv diskussion med om att de behöver satsa mer på utbyggnad av järnvägstrafiken på den norska sidan än vad de har gjort . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellationerna 2004/05:6, 7, 8, 9 och 10 om stopplagen 8 Statsrådet (): Samtliga interpellanter har frågat mig om jag avser att förelägga en proposition i enlighet med förslagen i promemorian om överlämnande av ansvaret för driften av sjukhus till privata entreprenörer. Vidare har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att inte den nya lagen ska stoppa i . har frågat mig hur jag avser att skapa möjligheter till förnyelse och utveckling inom sjukvården så att vården kan rekrytera och behålla vårdpersonalen. har frågat mig om jag gjort bedömningen att promemorians förslag är förenligt med det kommunala självstyret, om jag gjort bedömningen att förslaget underlättar för förtroendevalda att hantera den besvärliga situation som hälso- och sjukvården befinner sig i samt om jag gjort bedömningen att förslaget underlättar för medborgarna att veta var det politiska ansvaret för hälso- och sjukvårdspolitiken kan utkrävas. frågar om en eventuell proposition enligt min bedömning kommer att utformas enligt förslag i utredning om vårdens ägarformer eller enligt promemoria baserad på en politisk överenskommelse med och . har slutligen frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att tillgodose synpunkter på regeringens förslag. Eftersom samtliga frågeställningar är mycket nära besläktade, kommer jag att ge ett samlat svar. har inslaget av privata aktörer ökat inom hälso- och sjukvården. Det ökade antalet privata vårdgivare återfinns framför allt inom primärvården. Det har emellertid även funnits ett visst intresse hos privata entreprenörer att överta driften av sjukhus. Överlåtelsen av driften av , sjukhuset i och till privata, vinstutdelande företag, skapade en omfattande debatt om hur hälso- och sjukvården i ska organiseras och finansieras . Trots det ökade inslaget av privata vårdgivare saknas i regler för i vilka ägar- och driftsformer som sjukvården kan bedrivas. Lagstiftningen har här inte riktigt gått i takt med utvecklingen. har ett avancerat och högkvalitativt sjukvårdssystem, solidariskt finansierat och tillgängligt för alla. Regeringen har ett nationellt ansvar för att hälso- och sjukvården även fortsättningsvis bärs upp av ett allmänt och samhälleligt intresse. För att kunna säkerställa den höga nivån på den svenska hälso- och sjukvården anser jag att det är nödvändigt att göra en tydlig gränsdragning mot kommersiella intressen och sätta gränser för privata vårdgivares medverkan i den gemensamt finansierade hälso- och sjukvården. Det är därför viktigt att nationellt reglera under vilka villkor privata entreprenörer får verka inom hälso- och sjukvården. En framtida reglering ska vidare säkerställa att patienter inte i något avseende blir sämre behandlade när driften av ett sjukhus överlämnas till privata entreprenörer än vad de hade blivit om verksamheten fullt ut varit kvar i landstingens drift. Genom att sätta upp regler för marknadskrafterna inom hälso- och sjukvården kan vi säkerställa att vi bibehåller ett system där en god vård på lika villkor erbjuds hela befolkningen. Den svenska sjukvården ska även fortsättningsvis finansieras solidariskt. Regeringen kommer inte att acceptera gräddfiler inom den gemensamt finansierade vården. Jag har fått frågan om hur ett regelverk rörande driftsformerna inom hälso- och sjukvården slutligen kommer att se ut. Som interpellanterna väl känner till bereds frågan inom , och jag kan därför ännu inte redogöra för hur ett slutligt förslag kommer att se ut. Den promemoria som följde efter överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, och har varit ute på remiss, och synpunkter har inkommit från remissinstanserna. Vidare har jag fått frågan om landstingens självstyre kommer att inskränkas genom det nya regelverket. Ansvaret för att alla som är bosatta inom ett landsting erbjuds en god hälso- och sjukvård faller primärt på . Även om det ankommer på landstingen att besluta i frågor som rör detta ansvar är min bedömning att allas rätt till en god hälso- och sjukvård är av sådan väsentlig betydelse för välfärden i landet som helhet att statliga åtgärder när det gäller reglering av driftsformer inom sjukhusvården måste kunna komma i fråga. Ett regelverk som förtydligar villkoren när landstingen väljer att överlämna driften av sjukhus skiljer sig heller inte på något principiellt sätt från andra regler i hälso- och sjukvårdslagen som landstingen måste följa. Jag vill poängtera att den övervägande majoriteten av de landsting som har yttrat sig över promemorian inte har några invändningar när det gäller frågan om landstingens självstyre. Det uppkommer ofta frågor om vissa enskilda, namngivna vårdinrättningar kommer att beröras av de förslag som regeringen avser att presentera. Där vill jag säga att regeringen inte kommer att utarbeta ett lagförslag som påverkar ingångna avtal. Då , som framställt interpellation 2004/05:7, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 9 (): Välkommen till för att svara och delta i debatten. Jag kan inledningsvis konstatera att förnyelsen av politiken från regeringens sida, herr talman, inte kommer med förnyelsen av statsråd. Vänsterretoriken förblindar alltjämt regeringen. Måhända är det kommunisternas inflytande som visas. Statsrådet talar om ett oreglerat område, och där måste man genast ge sig in. Jag vill bara kort säga att detta är en felsyn. Här finns en reglering. Frågan är: Kommer regeringen att skriva bort möjligheten enligt aktiebolagen att överlåta till företag som syftar till vinst för ägare? Är det regeringens avsikt? Ska ett företag få gå med vinst? Avser att stoppa , som har ett avtal med , som är ett välfungerande sjukhus, som ger vinst åt , vinst åt patienterna, vinst åt personalen och vinst för både skattebetalare och ägare? Interpellationssvaret kan inte tolkas annat än ja, regeringen har den avsikten. Vi får se om det kan redas ut i den fortsatta debatten. Det förslag till ny stopplag som utarbetats inom är en överenskommelse mellan regeringen, och , som mycket riktigt sades. Det har varit en mycket tydlig och kompakt kritik från remissinstanserna. påpekar att konkurrensen försämras med högre kostnader och sämre resultat som följd. Flera andra pekar på att lagen bryr sig mer om tryggt ägande för landstingen än om trygg vård för medborgarna. Varför ska landstings avtal förhindras? Varför ska det vara okej för att få driva bolag som ger vinst, som Care, men inte ha avtal med ett privat företag? Avser regeringen att stoppa även möjligheterna för offentliga företag att gå med vinst? Eller finns det en skillnad? Varför prioriterar regeringen att göra , eller måhända kommunisterna, till viljes att inte släppa in privata entreprenörer i vården när den är offentligt finansierad, när det finns ett avtal och man är helt beroende av samarbetet med ? Varför lyssnar inte regeringen på den breda och tydliga remissopinionen? Är det så att det som är offentligt enligt statsrådets ögon är gott och det som är privat ont? Varför annars fokus från regeringens och statsrådets sida på att stoppa i stället för att sätta fokus på en trygg vård för patienterna? Det är frågan: Varför inte trygg vård för patienterna före stopplagar, statsrådet? 10 (): Jag vill också hälsa välkommen. Tack för svaret på interpellation.