prot · GR09124 · 2004-05-28 00:00:00 — Avlasta arbetsgivarna, också inom den offentliga sektorn, från alla dessa tunga bördor som från socialdemokratiskt håll har lagts på dem. Då kommer de att anställa. När jag talade med tjänstemannen från verkade han framför allt panikslagen inför tanken att om han släpper fram människor i den nya utbildningen kanske han också blir tvungen att ge dem en lite bättre anställning, och det ville han inte, för han vet vad det kostar. Ta bort alla dessa sjuklöneperioder, alla dessa procent på sjukvistelser som drabbar arbetsgivarna, oavsett om de är privata eller inom den offentliga sektorn, och skapa möjligheter till lättare anställning. Då behöver man inte kasta så mycket pengar i mycket, mycket osäkra system. 25 (): Utanför väggar pågår för fullt debatten inför valet till . Dagens debatt är också i hög grad en valdebatt. Det är en debatt som ger en försmak av det valfläsk som Socialdemokraterna kommer att servera inför valet . Vi kristdemokrater ser utbildning som en rättighet. I det kunskapssamhälle där vi lever är det nödvändigt med väl fungerande system för lärande så att det blir lättare än att lära hela livet, fördjupa sina kunskaper och byta inriktning på yrkeslivet. För att göra det möjligt krävs en flexibel vuxenutbildning, där nya initiativ nu måste tas i spår, liksom en väl utbyggd distansutbildning. Och inte minst krävs ett nationellt och rättssäkert valideringssystem så att det blir lättare för människor att få papper på de kunskaper som de på olika sätt skaffat sig genom livet. Ett studiemedelssystem som gör det möjligt att lära är nödvändigt även för dem som har försörjningsansvar inte bara för sig själva utan också för sina barn. Vi kristdemokrater har därför föreslagit en modell med barntillägg för att det ska vara möjligt även för den förälder som studerar att i vardagen försörja sig och sin familj. Propositionen om vidgad användning av rekryteringsbidraget skjuter däremot helt fel. Det är fel recept för fel problem. Det finns till exempel ingen beskrivning av behoven som resulterar i propositionens förslag. I stället väljer Socialdemokraterna och stödpartierna att leverera en proposition där varken mål eller syfte framgår. Svagheterna med propositionen är flera. Förslaget brister i flexibilitet och tvingar in människor i en och samma fålla. I propositionen föreslås att studier bara ska få förekomma på halvtid. Tala om att försöka klämma in alla i samma fack utan hänsyn till arbete, familj och andra omständigheter! Förslaget innebär en genväg till betald högskoleutbildning och går därmed stick i stäv med de ursprungliga intentionerna med rekryteringsbidraget, som ju var att stimulera studier på grundläggande nivå. Förslaget landar i tomma intet. Det blir bara en insats . Inget sägs om fortsättningen. Inget sägs om insatser för att långsiktigt höja kompetensnivån i välfärdsyrkena. Propositionen bäddar alltså för besvikelse hos människor som upptäcker att möjligheterna tar slut innan de knappt hunnit börja. Det är ingen djärv gissning att påstå att många kommuner och landsting kommer att ha svårt att hinna arbeta med bidraget och att de enskilda i just de kommunerna och landstingen därmed kommer i kläm. Till råga på allt, till råga på eländet, handlar tidsperioden om lagom före valet. På så sätt kan siffrorna lite bekvämt friseras. Det ser bra ut med anställningar i kommun- och landstingssektorn, och det ser bra ut med antalet studerande. Trots att utbildningsministern inte är i kammaren för att diskutera sin proposition kan jag ändå se honom framför mig, iklädd förkläde i personalkök ivrigt stekande fläsk och påhejad av de annars så passiva köksbiträdena i Vänstern och . Men från köket kommer ingen behaglig kulinarisk doft som retar smaklökarna, bara en unken lukt från det skämda valfläsk som döljer sig i stekpannan och som släcker aptiten lusten att lära. Vård- och omsorgssektorn har tydliga behov som är värda att ta hänsyn till. Undersökningar har till exempel visat att av vårdpersonalen inte har den utbildning de behöver. Det är förskräckande. Vi kristdemokrater vill i stället för de halvhjärtade förslagen i propositionen utgå från dessa behov och göra en helhjärtad satsning på vården och på personalen i vård och omsorg. Därför yrkar jag bifall till reservation 3, men jag står givetvis bakom samtliga reservationer i betänkandet. När vi ser hur viktig kompetensen är, inte minst den omvårdande kompetensen, för att den gamla, den sjuka eller den rädda och förvirrade ska få känna sig trygg och säker är det viktigt att så många som möjligt i personalen har de kunskaper som krävs. Det handlar till exempel om kunskap om sjukdomsförloppet hos en demenssjuk, och hur detta yttrar sig, vilket självklart måste leda till att den sjuke möts på sina egna villkor. Att många inte har de kunskaperna är en varningssignal värd att ta på största allvar. Det behövs insatser. För att även attrahera fler unga till arbete i vården krävs goda möjligheter till kompetensutveckling och utveckling i yrket. Vi kristdemokrater vill därför göra en riktad satsning där medlen används till att höja kompetensnivån i vården i stället för som i det utvidgade bidrag som Socialdemokraterna och stödpartierna föreslår. I det kristdemokratiska förslaget till vårbudget görs också ytterligare satsningar på personalen i vården. Bland annat satsar vi utöver rekryteringsbidragspengarna 500 miljoner en halv miljard mer än Socialdemokraterna och stödpartierna på just vårdpersonalens kompetens. Satsningen i våra förslag riktas till vårdpersonal som behöver utbildning på grundskole- och gymnasienivå, påbyggnads- och fördjupningskurser samt högskolans basår, eftersom det motsvarar gymnasiekompetens. På så sätt blir det möjligt att studera på kvartstid, halvtid eller trekvartstid. Det blir alltså flexibelt utifrån den enskildes situation. Detta sammantaget innebär kraftfulla insatser som skulle leda till en avsevärd kvalitetshöjning i vården och omsorgen till gagn för de sjuka och de gamla. Vi kristdemokrater har också ett antal förslag till förbättring av rekryteringsbidraget. Vi vill höja åldersgränsen från 50 till , eftersom det annars inte är trovärdigt att tala om betydelsen av att lära hela livet. Vi vill bland annat öka flexibiliteten i systemet så att den enskilde inte, som fallet är , kan drabbas för att hon eller han bor i fel kommun när pengarna i just den egna kommunen tagit slut. Det är också förskräckande att se Socialdemokraternas oförmåga att göra något av beslut om kompetenskonto en idé som skulle leda till att individen fick större möjligheter att styra sin egen kompetensutveckling och utbildning. Regeringen lovade en proposition . , , väntar vi fortfarande. Det är senfärdigt. Det är tydligt att det på fler socialdemokratiskt ledda departement än är svårt att lägga fram förslag, även om det inte ursäktar bristen, den sedvanliga bristen, på handlingskraft. Det vore onekligen på sin plats med ett besked om när kan vänta sig att regeringen, i enlighet med grundlagen, tänker följa vilja och beslut. Vi kristdemokrater vill göra något bättre av rekryteringsbidraget än vad Socialdemokraterna och deras stödpartier klarar av. Vi vill se ett mer öppet system som vi vill satsa ordentligt på personalen i vården och omsorgen. Dessa vår välfärds vardagshjältar förtjänar det. Och de gamla och sjuka förtjänar definitivt att få sitt människovärde bekräftat av kunnig och kärleksfull personal. 26 (): Utbildning är ett av många viktiga led för att vi ska få i gång och kunna ha en bra tillväxt i vårt land. Men utbildning är också en viktig del för att skapa en bra livskvalitet för människorna. har vi inte en utbildningspolitik som ger direkta eller bra förutsättningar för detta. Vi lever i ett samhälle där det ställs allt högre krav på utbildning för den enskilde. Gymnasieutbildning är ofta ett minimikrav för den som söker sig ut i arbetslivet. Man kan säga att dagens politik nästan är uppochnedvänd. Vi börjar i den högre utbildningen och säger: Hur ska vi kunna förändra den? Hur ska vi kunna lappa och laga för att klara av att förebygga som man kallar det gymnasieskolans problem? När det gäller gymnasieskolan är den politiska funderingen: Hur ska vi kunna förändra gymnasieskolan utifrån de problem som det sägs finns i ? Varför kan vi inte en gång för alla vända på det politiska systemet och börja ge förutsättningar från start, ge varje elev som börjar i en bra start, möjligheter att ta till sig kunskapen, möjligheter att fortsatt i livet kunna få ett livslångt lärande, och kunna känna att man som enskild har möjlighet att välja om man vill läsa vidare, hur mycket man vill läsa vidare och vilken typ av arbetsmarknad man vill gå in på? Den politiken har vi inte . Den proposition vi har att ta ställning till ger inte heller några bättre förutsättningar för just det. En person med låg utbildningsnivå kan ha svårt att hålla sig kvar i arbetslivet men också att komma in i arbetslivet eller på arbetsmarknaden över huvud taget. Vi kan se väldigt konkret att personer med kort utbildning är de som först blir arbetslösa och de som sist blir anställda när vi får konjunktursvackor. Då ska vi gå in och ge möjligheter och förutsättningar för dem. Det handlar om möjlighet för kompetensutveckling, livslångt lärande och vuxenutbildning. Det är avgörande för att vi ska kunna ha en bra arbetsmarknad och en god tillväxt. En viktig del för det livslånga lärandet som flera har varit inne på tidigare är att det finns ett generöst och bra system för ett individuellt kompetenssparande, ett individuellt kompetenskonto. Rekryteringsbidraget som vi har att ta ställning till har som det såg ut från grunden fyllt en mycket viktig funktion i vårt samhälle. Det handlade om att höja utbildningsnivån för dem som har den lägsta utbildningen. Många som till exempel har gått har känt: har jag fått in en fot inom utbildningen. De vågar därför ta steget vidare till vidareutbildning eller till och med gå in i den högre utbildningen på högskola eller universitet. Det har varit väldigt bra. Det som är lustigt med det här förslaget och propositionen är att man nu tillfälligt vill vidga bidraget. Regeringen sade så sent som att man drastiskt skulle skära ned på rekryteringsbidraget med . Det var inte riktigt nödvändigt längre, tyckte man. Det visade sig sedan att kommunerna var tvungna att sänka bidragen, lägga om och dra in kurser i kommunerna. säger man helt plötsligt att vi i stället tillfälligt ska vidga det. Det är en tanke som inte riktigt stämmer. För min del ser förslaget mest ut som att man försöker att snygga till eller fixa till arbetslöshetstatistiken. Det går före att värna om en bra utbildning och en bra möjlighet för de enskilda. Vi vet att regeringens arbetsmarknadspolitik har misslyckats. försöker man med någon sorts konstgjord andning att hålla siffrorna i styr. Jag tycker att det är trist att man håller på med ett sådant spel. Vad gäller rekryteringsbidraget skulle man först dra in en massa pengar och ska man lägga till. Det är ett spel för gallerierna. Dessutom har formuleringen om rekryteringsbidraget en helt annan innebörd än vad som var tänkt från början. Då handlade det om att kunna läsa upp ämnen på grundskole- eller gymnasienivå. ska man gå in och tulla på högskolenivå. kan man få betalt för att läsa in de högre studierna. Det är ett helt orättvist system som vi ser det. För vår del i handlar det om att rekryteringsbidraget har haft en viktig funktion och har en viktig funktion att fylla när det gäller grundskole- och gymnasieutbildningen. Men vad gäller högskolepolitiken ska högskolan omfattas av ett bra studiemedelssystem. Det ska vara renodlat och för sig. Från vår sida anser vi att man ska ha ett studiemedelssystem som höjs och stärks och ger möjligheter för studenterna att ta steget in i vidareutbildningen. Alla ska känna: Jag har råd, jag har möjligheten och jag kan våga. Det ska gälla oavsett var i livet jag befinner mig. Regeringen borde också tänka på att försöka renodla systemen och ge möjlighet för alla att studera vidare och inte införa ett orättvist system som ger möjlighet för några och inte möjlighet för andra. Skapa ett bättre studiemedelssystem som ger de möjligheterna i stället för att mixa ihop något i en lustig röra som egentligen inte ger någonting på lång sikt. Dessa tankar är våra grunder för att vi begär ett avslag på propositionen. Slutligen vill jag yrka bifall till reservation 2 under punkt 1. 27 (): Det vi nu debatterar är utbildningsutskottets betänkande UbU15 Tillfälligt vidgad användning av rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Rekryteringsbidragets huvudsakliga syfte är att stimulera till studier på grundläggande och gymnasial nivå. Det ska användas av kommunerna för att förmå de vuxna för vilka steget in i studier är allra svårast att ta att ändå våga börja studera. Det vänder sig till lågutbildade, dels sådana som är arbetslösa eller riskerar att bli arbetslösa, dels sådana som på grund av funktionshinder behöver extra tid för att nå studiemålen. Det förslag som vi nu behandlar gäller en tillfälligt vidgad användning av rekryteringsbidraget för ett delvis annat syfte än det ursprungliga. gäller det att minska risken för friställning av personal inom den av kommuner och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg. Genom den vidgade användningen av rekryteringsbidraget ska kommuner och landsting kunna ge anställda inom dessa verksamheter tjänstledigt på halvtid för att kunna studera med rekryteringsbidrag respektive ge ekonomiska möjligheter att bedriva studier för anställda som är deltidsanställda men som skulle önska heltid. Denna särskilda satsning är inriktad på utbildning inom yrkesområden där det är eller kommer att bli bristyrken. Därför föreslås att samma åldersgräns ska tillämpas för rekryteringsbidraget inom denna satsning som för bristyrkesutbildningen i studiemedelssystemet. Det innebär att den övre åldersgränsen för att få det tillfälliga vidgade rekryteringsbidraget blir . Målgruppen är således personer som är anställda inom vård, skola och omsorg i verksamheter som är finansierade av kommuner eller landsting. Avsikten med den tidsbegränsade utbildningssatsningen är att den anställde inom verksamheten som är finansierad av kommuner och landsting ska kunna bedriva kompetensutvecklande studier på en utbildningsnivå som är relevant i det enskilda fallet. Det innebär att personernas utbildningsbakgrund har mindre betydelse, utan det är den enskildes behov av kompetensutveckling som ska vara vägledande. Det innebär också att rekryteringsbidraget inom ramen för tillfälliga resurser kan användas såväl för studier på grundläggande och gymnasial nivå som för studier på eftergymnasial nivå, och i det senare fallet inom det ordinarie utbudet för högskoleutbildning. Denna tidsbegränsade utbildningssatsning innebär att 6 000 personer ges möjligheter till studier på halvtid under . Majoriteten i utskottet anser att det är klokt att staten satsat pengar på kompetenshöjande insatser i ett läge där kommuner och landsting har stora ekonomiska svårigheter, som de på något har ett stort behov av kompetent personal inom just vård, skola och omsorg. Det är också viktigt att påtala att en majoritet av remissinstanserna har ställt sig bakom förslaget om en tillfälligt vidgad användning av rekryteringsbidraget. Så några reflexioner på vad de övriga partierna har sagt och vad de har i sina reservationer. Vi börjar med och . Jag kan inte låta bli att undra: Varför tycker man inte från dessa partier att det är viktigt att man satsar på en kompetenshöjande insats i ett läge där kommuner och landsting har stora ekonomiska svårigheter och det finns risk för att man ska friställa personal? Vi vet att på längre sig finns ett behov av kompetent personal inom vård, skola och omsorg. När det gäller har jag lite svårt att förstå varför man från anser att anställning inom skolområdet inte skulle ingå i denna satsning. Varför anser man det? En sådan begränsning är helt utesluten för majoriteten i utskottet. När det gäller har jag lite svårt att förstå varför just centerpartisterna är emot denna tillfälligt vidgade användning av rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Man kan undra varför de inte tycker att det är viktigt att göra någonting för att förhindra de kortsiktiga friställningarna inom kommuner och landsting Mot denna bakgrund vill jag yrka bifall till utbildningsutskottets förslag i betänkande UbU15 Tillfälligt vidgad användning av rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. yrkar jag avslag på de motioner som har väckts med anledning av propositionen. 28 () replik: Jag tycker att vi som politiker ska ge möjligheter och förutsättningar för alla människor som bor i vårt samhälle. Vi som sitter och diskuterar utbildningspolitiken ska inrikta oss på att se hur de som finns i den befintliga skolan och ute i arbetslivet kan ges möjligheter. Då ska vi inte skilja på dem som finns i en speciell sektor och dem som befinner sig utanför den. Det är min och grundsyn. Vi ska ge förutsättningar och möjligheter för alla. Regeringen verkar inte alls ha den synen. Det är som vanligt; man försöker laga och lappa lite grann. ser man ett hål här, och ska man försöka sy igen det med några lösa stygn tills det spricker igen. Man är helt enkelt för sent ute i stället för att vara med och förebygga, som vi andra tycker skulle vara bra. säger i sitt inlägg: Vi gör den här satsningen därför att kommunerna och landstingen har det så svårt ekonomiskt. Därför ska vi göra den här kortsiktiga satsningen. Men, , vems fel är det att kommunerna och landstingen sitter i den situation som de gör ? Vem bär ansvaret för den ekonomiska politik som förs i ? Jo, det är just ni! Det är Socialdemokraterna och regeringen som har satt kommunerna och landstingen i den situationen. Då måste man gå in och se till att göra stora förändringar och ge dem tillbaka makten och resurserna, och inte sitta här i och knåpa med några kortsiktiga beslut och kortsiktiga insatser som bara ger möjlighet till några. Varför kan ni inte se till att ha en bra politik som stärker lokalt de människor och det arbetsliv som finns runtomkring en och ge dem möjligheten till en bra utbildning oavsett inom vilken bransch de befinner sig? 29 () replik: Det var väl ändå lite magstarkt, , att påstå att det skulle vara vi som har satt kommunerna i den här situationen. Som du kanske vet har jag själv varit aktiv som kårordförande , och jag har varit med om tuffa tider tidigare. Jag vet mycket väl hur det såg ut , när vi kämpade med de lågkonjunkturer som fanns då och vilka enorma problem det innebar. Den så kallade topp på en lågkonjunktur som vi är i nu är givetvis en västanfläkt mot hur det var då. Men att påstå att den lågkonjunktur som finns i hela skulle ligga på majoritetens axlar är väl ändå lite väl magstarkt. Det som är intressant är att vi vet att kommuner och landsting har stora ekonomiska svårigheter, även om vi börjar se ljusningar så sakta framöver. Men vi vet att 2004 och delvis 2005 kommer att bli svårt. Vi vet också att man på lite har ett stort behov av kompetenta personer just inom skola, vård och omsorg. Därför är denna satsning, som vi ser det, väldigt viktig. Jag skulle vilja ställa en fråga till dig, . Tror ni inom att era kommun- och landstingsföreträdare delar den uppfattning som du står här och företräder ? 30 () replik: De centerpartister som finns ute i landet är beredda att få makten lokalt. Man vill sitta och bestämma lokalt, och man vill ha möjligheten att få resurserna lokalt för att ge förutsättningar för dem som arbetar i kommunen och inom näringslivet i kommunen så att det kan bli en god tillväxt, till en bra arbetsmiljö och till en bra arbetsutveckling. Det är just det som är skillnaden mellan oss och Socialdemokraterna och den regeringspolitik som vi har . Vi har helt olika syn på hur samhället ska utvecklas. För att gå tillbaka till utbildningspolitiken sitter man återigen här från Socialdemokraternas och regeringens sida och säger: Titta här! har vi hittat ett glapp! Snabbt in med lite nya pengar för att komma till rätta med arbetslöshetsstatistiken och se till att några få människor kan få den utbildningen. Det handlar inte om så väldigt många människor. Varför kan ni inte i stället se till att få ett bra studiemedelssystem som ger det stora flertalet möjligheten att gå in och få en bättre utbildning och en bättre grund så att de blir rustade för det arbetsliv som de har framför sig? Det ska gälla oavsett om du kommer från gymnasieskolan, om du har varit ute i arbetslivet ett tag eller om du kanske till och med befinner dig i slutskedet av ditt arbetsliv. Oavsett var du befinner dig i livsskedet ska du ha möjlighet till en bra utbildning, och ska du få det genom ett bra studiemedelssystem. Det ska inte vara så att några få kan få en möjlighet till betald utbildning och andra inte. 31 () replik: Jag förstår att inte vill ge sig in i en diskussion om hur kommun- och landstingsföreträdarna ser på frågan. Där har ni nog som sagt var inte samma uppfattning. Det ser vi också på och syn på frågorna; de ser detta som något positivt. Det förslag som vi nu behandlar gäller som sagt en tillfälligt vidgad användning av rekryteringsbidraget. Det har givetvis ett delvis annat syfte än vad det ursprungliga har. Det handlar om att minska risken för friställning av personal inom den av kommuner och landsting finansierade verksamheten inom skola, vård och omsorg. Det handlar om att kommuner och landsting ska kunna ge anställda inom skola, vård och omsorg tjänstledighet på halvtid för att kunna studera samt om att ge deltidsanställda som önskar heltid en möjlighet att studera. Jag har svårt att förstå att ni faktiskt yrkar avslag på detta. Det är ju någonting som är positivt och som kommuner och landsting ser som just detta. 32 () replik: För att börja med det bleka ljuset i det annars rödtonade mörker som utstrålade från anförande så är det positivt att vi är överens om att det behövs insatser för att höja kompetensen i kunskapssamhället. Låt oss också bli överens om att de insatserna ska sättas in på rätt sätt, vid rätt tid och vid rätt tillfälle. De ska in i och i gymnasieskolan och sedan vara kompletterade med olika insatser för att kompensera när det har gått på tok. Låt oss komma överens om att om det uppdrag som regeringen har fått när det gäller kompetenskontot också blir förverkligat, så kanske vi kan komma något längre på denna väg. Varför komma med fel recept, vid fel tid, vid fel tillfälle och göra en sådan halvhjärtad satsning? Varför komma med en brandkårsutryckning när Socialdemokraterna apropå skolan, som Adelsbo nu talar om, skulle kunna säga ja till de kristdemokratiska förslagen om en kompetensutveckling och kompetenshöjning i hela skolan och inte bara göra en desperat brandkårsutryckning i valtider? Jag vill också ställa en mycket konkret fråga till . Fyra av tio i äldreomsorgen och vården saknar utbildning för det arbete de har. Vore det inte på sin plats om presenterade en rejäl satsning för att komma till rätta med detta så att våra gamla och sjuka kan vara säkra på att få en ännu bättre vård en ännu mer kompetent och kärleksfull vård? 33 () replik: Det hade ju varit intressant om jag hade kunnat stå här och göra det. Det har jag givetvis svårt för att göra. Jag märkte att jag inte fick något riktigt svar på den fråga som jag ställde till . Varför vill man utesluta just de anställda inom skolområdet i den här satsningen? Det är någonting som man har lyft upp. Jag skulle också vilja få svar på en annan sak som du tog upp i ditt anförande. Det handlar om att man skulle höja den generella åldersgränsen från 50 till . I motionen har ni inte redovisat något underlag för en bedömning av vilka effekter av olika slag detta skulle få om man genomförde det. Det skulle vara intressant om du hade något att säga om det. 34 () replik: Vi kristdemokrater satsar på skolan. Vi utesluter inte skolan.