prot · GS0927 · 2004-11-11 00:00:00 — 1 § Utökning av antalet suppleanter i skatteutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skatteutskottet skulle utökas från 23 till 24. Kammaren medgav denna utökning. 2 § Val av extra suppleant i skatteutskottet Företogs val av extra suppleant i skatteutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i skatteutskottet () 3 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 19 kap. 11 § vallagen. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:107 Till Interpellation 2004/05:107 av () om jämställd vård och omsorg Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2004/05:122 Till Interpellation 2004/05:122 av () om förändrad Mellanösternpolitik Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef Interpellation 2004/05:126 Till Interpellation 2004/05:126 av () om situationen för de mänskliga rättigheterna i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 5 § Svar på interpellation 2004/05:63 om högskola 1 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat vilka åtgärder han avser att vidta för att förstärka högskolas möjligheter att också i fortsättningen vara en viktig och positiv del i stadens utveckling samt om han avser att öka högskolas forskningsmöjligheter i den omfattning att högskolan kan ges universitetsstatus. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på interpellationen. Före etableringen av 1998 var utbildningsnivån i lägre än i övriga storstadskommuner. Strukturomvandlingen inom näringslivet i hade inneburit att den traditionella industrin hade minskat i omfattning som nya expansiva verksamheter etablerades framför allt i regionens universitetsstad . Ett viktigt skäl för regeringens förslag att etablera en ny högskola i var att en ny självständig högskola kunde förväntas höja utbildningsnivån bland stadens befolkning och därmed öka attraktionskraften för ett mer utbildnings- och kunskapsintensivt näringsliv. Sedan inrättades har antalet helårsstudenter ökat från 3 000 till närmare 12 000. var högskolans grundutbildningsanslag ca och är det . Högskolans forskningsanslag var och är , det vill säga nästan en fyrdubbling. har redan haft mycket stor betydelse för . /97, det vill säga året innan högskolan inrättades, påbörjade 1 400 personer från kommun högskoleutbildning, medan motsvarande antal var 2 350 /03. Det innebär en ökning mellan dessa år, vilket kan jämföras med en ökning i landet som helhet. Alla högskolenybörjare från kommun började naturligtvis inte på , men vi vet att av högskolas studenter kommer från . har lyckats väl med rekryteringen av studenter med arbetarbakgrund och utländsk bakgrund. Högskolan har genomfört många lovvärda projekt för att aktivt rekrytera invandrarungdomar till sina utbildningar. Denna framgångsrika rekrytering har varit ett viktigt skäl till att regeringen i den senaste budgetpropositionen har föreslagit ett ökat grundutbildningsanslag till med . Regeringens forskningspolitik för kommer att presenteras i den forskningspolitiska propositionen. Jag avvaktar till dess med att ge besked i andra delar av de frågor som ställs i interpellationen. 2 (): Först vill jag tacka ministern för svaret och önska honom lycka till med det nya uppdraget som utbildningsminister. Högskolevärlden och kulturlivet kan känna sig nöjda och trygga med att statsrådet ska få ansvaret för dessa så viktiga framtidsområden. Bakgrunden till interpellationen är följande. har haft och har en otroligt viktig roll i utvecklingen och omvandlingen av . Precis som ministern berättar befann sig i ett synnerligen bekymmersamt läge . Nedläggningen inom stora näringar som varvsindustri och teko ledde till långvarig hög arbetslöshet och fattigdom. Det var då hamnade tillsammans med de värst utsatta Norrlandslänen i arbetslöshets- och socialbidragsstatistiken. Det var då etablerade sig som landets mest segregerade stad. Skillnaden mätt i arbetslöshet, inkomst och hälsa var oerhört markant. Inte minst drabbades då malmöbor med invandrarbakgrund. Syftet med högskolan i var att bidra positivt till strukturomvandlingen som genomgick . En högskola ansågs då vara en nödvändig del i omvandlingsprocessen från tung industristad till en stad med mer kunskapsbaserad verksamhet. Precis som ministern beskriver har högskolan varit mycket framgångsrik. Utbildningsnivån har generellt ökat i staden. Det är en avgörande faktor för en fortsatt stark ekonomisk utveckling inte bara för Malmös del utan för i stort. Det är en tillgång som vi behöver där. är det viktigt också för och malmöborna att vi är så pass utbildade att vi kan locka till oss de framtida arbetsplatserna och framtida företagen till vår stad. Så många som av eleverna i har arbetarbakgrund, och har utländsk bakgrund. Denna statistik visar hur framgångsrik högskolan har varit med sitt uttalade mål att minska den etniska och sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Ingen högskola i landet kan presentera bättre statistik på det området. har fortfarande stora problem. Det är precis som ministern säger. Högskolan har fått ett ökat grundutbildningsanslag på . Det ska dock ställas mot en minskad utbyggnadstakt samt mot att det extra anslaget som fick för breddad rekrytering dras in. Visst är de 32 miljonerna välkomna medel. Signalen från är att tillskottet bland annat ska användas för att bibehålla den breddade rekrytering som varit så framgångsrik just för . Men det finns en del orosmoln som jag vill lyfta upp. Vid förra antagningen kunde vi se hur nivån för betygsintaget till flera av högskolans utbildningar gick upp drastiskt. Till exempel hade den mångkulturella socionomutbildningen en av de högsta antagningspoängen i riket. Det visar att blivit populärare och erbjuder intressanta utbildningar, vilket är positivt. Men det gör det också svårare för de unga i att ta sig in i sin egen högskola. som vi ser att konkurrensen om varje plats hårdnar i finns det andra högskolor som inte fyller sina platser. Ska vi klara målet att av dem som lämnar gymnasiet ska komma in på högskolan är det viktigt att får fortsätta att växa så att också Malmös ungdomar kan utbilda sig i sin hemstad. Den andra delen rör forskningsanslaget. är landets åttonde största lärosäte men har bland de lägsta forskningsanslagen. Tilldelningen per grundutbildningsplats är de facto lägst i landet. Detta är ohållbart om vi ska kunna ge universitetsstatus, vilket är en ambition jag hoppas ministern delar med mig. 3 (): Jag vill också önska ministern lycka till i sitt nya ämbete, och jag ser fram emot att få diskutera mitt huvudområde kultur. handlar det om utbildning. är nu och, som sagts, landets åttonde största lärosäte när det handlar om akademisk grundutbildning. Den är en viktig del i förvandlingen från industristad till kunskapsstad som genomgår. har som målsättning att vara en öppen högskola som tar hänsyn till den skiftande arbetsmarknaden, jobbar med nya spännande pedagogiska former och suddar ut ämnesgränserna mellan olika områden. Fastän jag själv har studerat i och upplevt allt det positiva där har jag genom vår dotters studier i fått en inblick i och en stark känsla för . Jag känner därför att jag vill ansluta mig till interpellantens frågor. För lite levererade och kommun en tjock lunta till utbildningsminister . Där redovisades det hur självklart det var att högskolan borde få status som universitet. Jag förmodar att placerade denna skrift på en hylla någonstans eftersom absolut ingenting har hänt. De tunga skälen för att ska få status som universitet har inte beaktats. hoppas jag att vår nye minister tittar på någon hylla och hittar skriften, tar del av den och verkar för ett snabbare beslut. Det förefaller egendomligt att sådana städer som har blivit universitetsstäder och att i står på tur för att bli universitet. Jag skulle alltså önska att vi får en snabbare behandling av högskolas önskan att få universitetsstatus. 4 (): Den här interpellationen tar upp en fråga som är viktig inte bara för utan för hela den södra regionen. Statusen och möjligheten för att utvecklas är väldigt viktig därför att den utgör ett så starkt och bra komplement till alla de andra universiteten som finns i . Med sin speciella profil på det som kan kallas professionsutbildningar, lärarutbildning, sjuksköterskeutbildning och inte minst tandläkarutbildningen, som i har hög internationell status, utgör en viktig utbildningsinstitution i hela . Denna högskola brottas , som så många andra högskolor, med en extremt tuff ekonomisk situation. Inte minst ligger det i det faktum att man har så oerhört låga anslag fakultetsmässigt till forskningen. Enda skälet att över huvud taget kan bidra med mycket kvalificerad forskning är därför att man har lyckats dra in externa anslag. Det ger ibland en skevhet i forskningen om man måste leva på alldeles för mycket externa anslag och inte har en bas att arbeta med. Det är också bekymmersamt för att man inte har möjlighet att utexaminera doktorer inom de områden där man faktiskt har den absolut största tyngden i sitt utbildningsansvar, nämligen inom lärarutbildningen. Det finns många som doktorerar på , men de får i så fall vara knutna till andra universitet. I det läget när man sade att hade tillräcklig kvalitet att vara universitet hade det varit självklart att också ge samma status till . Man jämför på punkt efter punkt på kvalitetsparametrarna antalet professorer och disputerade forskare möjligheten att utvärdera och bedriva akademisk forskning. är faktiskt oftast bättre, i alla fall lika bra som . Därför tror jag att det är dags att ta fram högskolas ansökan om universitetsstatus och ge den en god granskning. Ingen högskola ska bli universitet om högskolan inte har kvaliteterna för det, men har kvaliteterna för att bli universitet. 5 Utbildnings- och kulturminister (): Jag skulle vilja börja med att tacka interpellanten och de andra deltagarna i debatten för de vänliga orden till mig i min första debatt i mitt nya jobb men också för enigheten och uppslutningen kring satsningen på . Skolan får här i talarstolen mycket beröm. Det är välförtjänt. Det är viktigt för mig att se den enigheten. Det här är en mycket framgångsrik högskola som har etablerat nya sätt att arbeta, som har experimenterat på ett positivt sätt och visat att nyetableringen har inneburit en förnyelse av och stimulans för utbildningsväsendet i , både vad gäller det som beskrev, hur man har lockat nya grupper till högskolestudier, men också hur den efter så redan har bidragit till regionens ekonomiska utveckling. Det har höjt kvalifikationsnivån på arbetsmarknaden, vidgat rekryteringsmöjligheterna för företagen och den offentliga sektorn och på det viset stimulerat den ekonomiska utvecklingen. Jag vill att högskolan ska fortsätta att utveckla sina arbetsmetoder både vad gäller grundutbildning och vad gäller forskning. Regeringen har fortsatt att satsa framåt i varje års budget på ny utveckling av högskolan. Jag hoppas att det ska bli möjligt att fortsätta detta framöver, både vad gäller grundutbildning och vad gäller forskning. Så här långt är vi eniga om allting. Låt oss då för påminna oss om den strid som det ändå var att inrätta denna högskola. Vad bra det är när man i politiken kan lämna striden, oenigheten, bakom sig och vara överens om att det var en klok åtgärd både för och för att genomföra satsningen. Jag har en liten enkel fråga till och . Hur ser era planer ut för ? Jag vet att delar vår grundläggande syn på högskoleutbildningen vad gäller spridning på fler orter och att tillvarata dess regionalpolitiska möjligheter till förnyelse och vitamininjektioner genom att satsa på nya lärosäten. Men för del har jag fått intrycket av inläsningen under min första period att hellre ser en koncentration av forskningsresurserna till färre, större och starkare enheter. Det är inte tydligt för mig efter att vi har åhört att anses ha små och obetydliga forskningsresurser hur de kommer ut i alternativ och hur de skulle komma ut i ett samlat borgerligt regeringsalternativ, där det också ska ingå moderater som inte har ett dugg till övers för . Hur ska få gehör för sitt synsätt, det synsätt som ligger så kloss inpå våra socialdemokratiska synsätt, tillsammans med folkpartister och moderater? Och hur kommer synsätt att få gehör inom det egna partiet och i en eventuell borgerlig allians på det här området? Det tycker jag vore mycket spännande att få höra inför den fortsatta debatten här i . 6 (): Först vill jag tacka ministern för svaret igen. Det är nog viktigt att slå fast en sak. när man pratar om pekar man på bron som den absolut viktigaste faktorn för att man har vänt utvecklingen i och den regionen. Men jag tror faktiskt att högskolan har varit minst lika viktig om inte viktigare än bron den fasta förbindelse som också är ett positivt inslag i regionen när det gäller att vända den negativa spiral som fanns i 80- och 90-talens . Då flyttade företag. Utbildningsnivån var låg, och fler och fler hamnade i arbetslöshet och socialbidrag. Jag vill inte stå här och ställa högskolor mot varandra, men jag ser ett klart problem i att vi har vissa högskolor där antagningspoängen går upp på i stort sett varje område medan andra högskolor inte kan fylla sina platser. Man måste se på det också. I har vi en större andel ungdomar i befolkningsunderlaget än riket i stort, och vi vet att närheten till högskolan är viktig. I och med att det finns så mycket ungdomar i skulle det kunna vara ett sätt att fullfölja med en ökad uppbyggnadstakt. Vi kan också konstatera att högskolan lever upp till de universitetskriterier som formulerade 1996. Vi ser en ökning av doktorander, precis som pekar på, men de måste ha handledare och examineras vid någon annan av landets lärosäten med universitetsrättigheter. Det kan jag tycka är onödigt krångligt. Jag tycker att det är relevant att högskolan ges universitetsstatus och de resurser som krävs för att bibehålla densamma. Och där är forskningsanslagen oerhört viktiga. Det jag kan utläsa av budgeten är att inte tilldelas något, men den forskningspolitiska propositionen, som håller på att utarbetas, kanske har någonting intressant att ge också . Jag kommer att följa det noggrant. Sedan vill jag tacka två personer som har tagit sina utbildningar vid för att de backar upp just . Det gäller speciellt som dessutom har varit verksam vid under en så . är oerhört viktig för Malmös framtid. Det är därför som jag har skrivit den här interpellationen. Kan vi få den här universitetsstatusen för vår högskola tror jag att det kommer att ge ännu mer positiva effekter. 7 (): uppfyller kriterier för att bli universitet, eftersom det finns två klara vetenskapsområden, odontologin och pedagogiken, samhällsvetenskapen. Här bedrivs också mycket omfattande forskning. Det skrivs doktorsavhandlingar, precis som vid ett universitet, men i det senare fallet måste doktoranderna skriva in sig vid ett universitet för att kunna få ut sin doktorsgrad. Det är vi många som tycker är en pinsam faktor i sammanhanget. Så min vädjan är: Ge åtminstone universitetsstämpel! Jag tror att det finns en god förutsättning för att man inom samtliga politiska partier skulle kunna komma överens om att ge högskolan universitetsstämpel, för det är inte så svårt att göra. Det är kanske svårare att tilldela ekonomiska resurser, men just universitetsstämpeln är ganska enkel att få fram. 8 (): Ministern har rätt i att vi från har en annorlunda syn än Socialdemokraterna när det gäller den högre utbildningen. Den synen går ut på att man faktiskt måste se till att man har tillräckliga resurser på plats för att bedriva både forskning och utbildning. Jag tror att i den politiken hade kommit ut väldigt väl. har ett väldigt högt söktryck, vilket är någonting som hade premierats med en folkpartistisk politik. Och vad jag vet har våra representanter i utbildningsutskottet faktiskt just pläderat för mer resurser på utbildningssidan till , eftersom det finns ett högt söktryck och många studenter som vill dit inte bara från , inte ens bara från den södra regionen utan faktiskt från hela landet. Sedan tror jag att det är oerhört viktigt att ha mycket höga kvalitetskrav på den högskola som ska få lov att bli universitet. Det är ytterst viktigt att det aldrig är regionalpolitik utan kvaliteten på den utbildning och den forskning som bedrivs som styr om den kan bli universitet. Där står jag och partiet på exakt samma linje. Med min kännedom om den verksamhet som bedrivs på det är en ganska god kännedom som dessutom är baserad på en akademisk synpunkt tror jag att har de kvaliteterna. Därför skulle den också komma väl ut i ett borgerligt regeringsalternativ. 9 Utbildnings- och kulturminister (): Jag vill satsa mer på forskningen. Regeringen vill satsa mer på forskningen. Vi har redan informerat om att det i den forskningsproposition som kommer att läggas fram har avsatts ett utrymme på 2,3 miljarder i ytterligare pengar till forskningen i . Närmare om hur detta ska fördelas och vilka områden det gäller och så vidare kommer att framgå av propositionen, men satsningen fortsätter. Ökningen, som vi har varit igenom, kommer att accelerera . Det tror jag är ett bra besked till alla som bryr sig om den framtida utvecklingen i och alla som är engagerade i forskningsverksamhet på universitet och högskolor, även om det naturligtvis finns en och annan som gärna hade sett att det var ytterligare en krona i anslaget. Jag kan tänka mig att en och annan fackminister också kan tycka det om sina anslag här och där. Men vad gäller skapar ju detta utrymme för fortsatt expansion av forskningsverksamheten. Jag skulle vilja säga, som min uppfattning, att ordet universitet har stor betydelse, men det är inte den avgörande frågan. Det är självklart för mig att ordet universitet ska förknippas med kvalitet och bara komma till stånd när det är riktigt bra, men det är inte så att alla som är riktigt bra automatiskt får kalla sig universitet. Det tillkommer också andra krav. Jag vill mena att det är viktigt att fortsätta att utveckla forskningen ändå. Effektiv forskning, världsklassforskning, kan bedrivas även i andra miljöer än dem som har etiketten universitet. är exceptionellt väl placerad för samarbete till exempel med framstående institutioner i . Där finns många olika, inte minst inom det medicinska odontologiska området, där är så framgångsrik. Jag ställde en viktig fråga om hur alternativet ser ut på den borgerliga kanten vad gäller . Jag är ledsen att den fick ett för mig ganska otydligt och svårförståeligt svar. Jag inser att vi bara har två av de fyra partierna här, men det är två av de partier som är engagerade i detta. har varit med och skapat och kan vara stolta över vad som har hänt. Och har en forskningsvänlig inriktning men gillade inte den här skolan från början. säger att hon tror jag noterade ordet tror att med en folkpartistisk politik skulle ha fått mer pengar. Såvitt jag förstår hade med en folkpartistisk politik över huvud taget inte funnits. röstade ju emot att den skulle inrättas. Jag tolkar uttalandena som att vi är överens om att det är bra att den finns och att vi är överens åtminstone vi som är här om att den borde få lite mer pengar. Men huruvida totalt sett står bakom detta eller inte fick jag inget tydligt besked om. För vidkommande är det ju alldeles tydligt. För att utbildnings- och forskningspolitik ska få gehör i riksdag krävs ett samarbete med Socialdemokraterna och inte med , och . Det här är ett tydligt besked på det området och, menar jag, till Malmös befolkning och alla människor som är engagerade i . Det är Socialdemokraterna som bär upp idén om expansion, kvalitetshöjning och fortsatt satsning på . Att den alls finns beror på att socialdemokrater och centerpartister hade ett väldigt effektivt, framtidsinriktat samarbete. Jag beklagar att nu ingår i en annan konstellation, och jag tror att högskolas forskare, lärare och studenter, och många andra i , beklagar att den alliansen har ersatts av en annan allians. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:84 om och opartiskheten 10 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig på vilket sätt jag agerar för att i alla delar ska leva upp till kraven i sändningstillståndet och om jag är beredd att dra in sändningstillståndet om företaget bryter mot något av dessa krav. () är ett av tre oberoende svenska radio- och TV-företag med uppdrag i allmänhetens tjänst. Företagets utsändningar till hela landet sker med stöd av ett sändningstillstånd som innehåller de grundläggande riktlinjerna för innehållet i programverksamheten. Utöver sändningstillståndets villkor finns också vissa krav i de anslagsvillkor som är kopplade till det årliga beslutet om medelstilldelning till företaget. Ett grundläggande villkor i SR:s sändningstillstånd är att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i ljudradion. Det är inte regeringen utan och TV som har i uppdrag att löpande övervaka hur företaget lever upp till kraven i sändningstillståndet genom efterhandsgranskning av de program som sänts. ska följa upp och rapportera till regeringen hur uppdraget uppfyllts. Företaget ska redovisa uppföljningsbara resultatmått baserade på de villkor som gäller för verksamheten. Rapporten ska ge god information och förmedla viktiga erfarenheter av verksamheten. Inför varje ny tillståndsperiod sker en översyn av företagets verksamhet. Just nu arbetar en parlamentarisk kommitté för att ta fram ett underlag om de villkor som ska gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod. Regering och riksdag beslutar sedan hur uppdraget ska formuleras och hur verksamheten ska organiseras och finansieras. Det är slutligen regeringen som beslutar och utformar sändningstillstånd och anslagsvillkor i enlighet med beslut. Regeringen kan utöver de krav och villkor som formulerats inte påverka programverksamheten i kan inte och ska inte. Ett sändningstillstånd som beslutats av regeringen enligt radio- och TV-lagen kan återkallas om ett tillståndsvillkor har åsidosatts på ett väsentligt sätt. Ett beslut om återkallelse får meddelas endast om det i betraktande av skälen för åtgärden inte framstår som alltför ingripande. Prövning görs, beroende på vilket tillståndsvillkor som åsidosatts, i allmän domstol eller av Radio- och efter en anmälan av regeringen. 11 (): Jag ber att få tacka vår nye kulturminister för svaret och klargörandet av hur beslutsvägarna ser ut. Vi har i en dominans av statliga så kallade public service-medier i form av de statliga TV- och radiokanalerna. Inget annat demokratiskt land har en så kraftig dominans av statliga medier som . Förevändningen för statens engagemang inom medieområdet är att det är fråga om public service, medier i allmänhetens tjänst, medier som ska bistå med saklig och opartisk information. De statliga radio- och TV-kanalerna fylls inte bara med dokusåpor och andra underhållningsprogram utan även av nyheter, dokumentärer och samhällsprogram. Det är de sistnämnda typerna av program som i allra högsta grad ska uppfylla kraven på opartiskhet och saklighet. Så är dock inte fallet. Vi ser och hör exempel på hur och brister i kravet på saklighet och opartiskhet. Ett flagrant exempel är affären , en journalist som å ena sidan arbetat för , å andra sidan i hemlighet fungerat som hovreporter åt landets statsminister.