prot · GS0914 · 2004-10-14 00:00:00 — Låt mig nämna ytterligare ett centralt inslag i arbetet med att återställa förtroendet för näringslivet i stort. , under ledning av , tillsattes av regeringen med uppgift att återställa förtroendet för näringslivet. En viktig uppgift var att låta utarbeta ett förslag till svensk kod för bättre bolagsstyrning. presenterade så sitt slutbetänkande. Man levererade förslag till skärpt lagstiftning, förbättrad tillsyn och skärpta sanktioner med syfte att förbättra styrningen av bolagen och ge kunderna till försäkringsbolag och andra företag inom finanssektorn ett bättre skydd. Förslagen skulle dessutom skärpa konkurrensen och trappa upp kampen mot ekonomisk brottslighet. Huvudprincipen stavades aktiva och ansvarstagande ägare och god balans mellan ägare, styrelse och företagsledning. Genom kommissionens och kodgruppens arbete, som fram till var ute på remiss, finns nu ett rikt material att ösa ur i form av både lagförslag och självreglering. Utan att i detalj ha gått igenom remissynpunkterna gör jag bedömningen att flertalet av kommissionens förslag är goda och håller hög kvalitet. Dessa kommer regeringen att ta om hand och lägga på bord. Jag förutsätter också att kodgruppens förslag i mer eller mindre modifierad form skyndsamt kan omsättas till verklighet. : Efter att ha arbetat med de här frågorna är det naturligt att utvärdera den tid som varit. Min uppenbara reflexion består i att hela detta betydelsefulla politikområde är kraftigt satt på undantag av oppositionen. Maktalliansen verkar ägna all sin kraft åt taktikspel kring andra frågor. Det är besynnerligt eftersom den finansiella sektorn har en nyckelroll i hela samhällsekonomin. Det totala försäkringssparandet utgör exempelvis en stor andel av hushållens finansiella förmögenhet och är ett centralt inslag i infrastrukturen för trygghet. Det är ett skäl så gott som något, anser jag, att låta den socialdemokratiska regeringen fortsätta regera och den borgerliga oppositionen fortsätta opponera efter valet . 282 () replik: målar i sitt anförande en väldigt ljus bild av svensk ekonomi, och det är lite intressant att höra att han inte nämner ett ord om de stora problemen kring till exempel sysselsättning och arbetslöshet. hade finansutskottet en utfrågning med riksbankschefen. gjorde då en intressant tillbakablick över de tio åren med den nuvarande penningpolitiska regimen. Han pekade på goda resultat när det gäller inflationsbekämpning men också på problem med sysselsättningen. Den öppna arbetslösheten har endast varit nere på något enstaka år . är den 5 ½ %. Antalet sysselsatta är lägre nu än vad det var före krisen. 1,2 miljoner människor i arbetsför ålder står utanför arbetskraften. Riksbankschefen pekar då på att om man varaktigt vill sänka arbetslösheten måste man försöka påverka den strukturella delen av arbetslösheten. Min fråga till är då: Var finns regeringens strukturella åtgärder för att sänka arbetslösheten? 283 Statsrådet () replik: Jag vill inte på något vis teckna en glättad bild, men det är otvivelaktigt så att bilden för svensk ekonomi liksom för världsekonomin är mycket ljus. Det innebär inte att vi inte har några problem, och är det arbetslösheten som dominerar som problem. Den bekämpar vi med aktiva åtgärder som det är , men jag har också en god förtröstan på att om konjunkturen nu utvecklas så gynnsamt som vi räknar med de närmaste två tre åren så kommer sysselsättningen också att öka och arbetslösheten gå ned. Det har vi sett i alla tidigare konjunkturuppgångar. Det finns ingen anledning till att den här skulle skilja sig från vad vi sett tidigare. 284 () replik: Det är sant att det finns en ljus bild som man ser av ekonomin i börsbolagens styrelserum och kanske i . Men just de som drabbas av arbetslöshet och för den delen ohälsa, de 1,2 miljoner människor som står utanför arbetskraften och inte får chansen att komma in, känner inte igen sig i den här bilden. Riksbankschefen pekade på ett intressant experiment som man hade gjort. Man hade beräknat sysselsättningseffekten av en procents lägre reporänta. Det skulle ge 10 000 personer, bara i tidigareläggning av arbetstillfällen. Det är ju precis den politiken regeringen håller på med, det vill säga att bedriva konjunkturpolitik, men ni ger er inte på de strukturella problemen. 285 Statsrådet () replik: måtte inte ha läst vårt budgetförslag om han hävdar att vi försummar arbetslösheten som problem. Det är ju i själva verket arbetslösheten och sysselsättningen som är centrala som motiv till att förslaget i vår budget ser ut som det gör. Vi ser just att det kommer att ta sin tid innan tillväxten också resulterar i rejäla sysselsättningsökningar och i att arbetslösheten sänks. Därför gör vi rejäla insatser, och det är fullt rimligt att göra det i en kärv arbetsmarknadskonjunktur. Men jag är övertygad om att vi sedan kommer få full fart, inte bara i tillväxten utan också i sysselsättningen, och att åtskilliga jobb kommer att skapas i svensk ekonomi . 286 () replik: Det är få anföranden man har hört som har överglänst när det gäller självberöm. Tillväxten var enorm, måste jag säga, i det här avseendet! tog upp ett helt annat ämne som vi inte har haft möjlighet att diskutera tidigare. Det är svårt att diskutera hela finansmarknadens funktion , men jag vill ändå fråga på den här väldigt konkreta punkten: Flytträtten, kommer den att kosta flyttarna någonting? Kan garantera att flytträtt mellan livförsäkringsbolag inte kommer att kosta någonting? Sedan tycker jag att det är alldeles utmärkt att är en sådan lysande exponent för försäkringstänkandet. Kan man tänka sig att det här försäkringstänkandet utsträcks till några andra områden, till exempel på socialförsäkringsområdet? Det skulle vara väldigt intressant. Slutligen: glömde en sak, nämligen att nämna och i . Kan säga någonting om dessa saker? Det är ju något aktuellt . har det inte varit något enda statsråd med. Jag hälsar honom välkommen till den här debatten. 287 Statsrådet () replik: Jag gläds över att intresserar sig, åtminstone lite grann, för finansmarknaden. Det intresset har ju lyst med sin frånvaro från den borgerliga oppositionen under i varje fall de som jag har ägnat mig åt finansmarknad och insatser för att rädda förtroendet för den finansiella sektorn och för livbolagsbranschen i stort. Det har varit ett rätt ensamt arbete. Jag har inte upplevt ett så starkt stöd från parti. Det är riktigt att det är regeringens tanke och förslag såsom det uttrycks i en departementspromemoria som är ute på remiss att vi ska införa en flytträtt. Självklart kommer den inte att vara gratis. Det vore orimligt. Det måste vara förenat med en kostnad. Men i förslaget är det tydligt och klart utsagt att det måste vara skäliga avgifter som därmed inte kommer att stå hindrande i vägen för flytträtten som fallet är då avgifterna är för höga. 288 () replik: Jag förstår att statsrådet inte hinner svara på alla mina frågor. Det är väldigt svårt att klara på den korta tiden. Men det var intressant att få detta klart för sig. Jag tror att Dagens Industris läsare och så vidare är väldigt intresserade av detta, det vill säga att någon gratis flytträtt inte finns. Jag ska ställa en annan fråga. Kan vi få en enda kommentar i den här debatten när det gäller och ? Allra sist: Det är inte sant att mitt parti eller andra partier inte skulle ha varit intresserade av finansmarknaden. Statsrådet får faktiskt lyssna bättre. Det är inte ett så ensamt arbete. Det är många som är intresserade av den frågan. Men jag kan hålla med om att man väldigt sällan har hört statsrådet tala om det i den här kammaren. 289 Statsrådet () replik: Jag kan bara ånyo säga att det gläder mig att det i alla fall blir något slags debatt om finansmarknadsfrågorna. Det har faktiskt varit ett massivt ointresse för dessa frågor som jag har upplevt det. Och det har känts genuint ensamt att jobba med dessa frågor. Jag ska kortfattat ta upp flytträtten igen. Jag har mycket svårt att förstå varför någon skulle förvänta sig att flytträtten skulle vara gratis. Det handlar om försäkringssparande som är låst . Det är klart att det måste vara förenat med en viss kostnad att introducera en flytträtt. Det är fullt rimligt. Vi kommer att se till att den kostnaden kommer att bli så låg att den inte ska utgöra ett hinder för att människor ska utnyttja den. 290 () replik: Jag tror att det snart är dags för att tillsätta en ny förtroendekommission som kan återupprätta förtroendet för regeringen. Det är klart att det ekonomiska läget ser ljust ut om man stirrar sig blind på tillväxtsiffrorna. Men om man tittar på att staten kommer att behöva låna för att få statsbudgeten att gå ihop, så även och året därefter och så vidare, det vill säga under hela den högkonjunktur som vi nu är i början av kommer man att tvingas att låna för att få statsbudgeten att gå ihop. Det är inget ljust läge. Det är ingen sund och hållbar ekonomisk situation som vi kommer att hamna i när vi sedan går in i en ny lågkonjunktur . Det är inte heller en ljus ekonomi som vi ser framför oss när vi noterar att inte ens i regeringens egna prognoser leder den innevarande högkonjunkturen till några nämnvärda förbättringar vad gäller arbetslösheten. 291 Statsrådet () replik: Till att börja med måste jag notera att jag blir smått rörd. Jag trodde inte att jag skulle få uppleva den dag då man här i kammaren från moderat håll varnar för att stirra sig blind på tillväxten. Jag trodde att vi på den punkten hade en del gemensamt och att vi såg hur fundamentalt viktig tillväxten är för ekonomin och för att kunna finansiera välfärden. Det måste ändå vara en huvudsak när vi blickar framöver hur stark tillväxten kan tänkas bli. Där vill jag insistera på det som jag sade inledningsvis, att jag har lång erfarenhet av ekonomisk politik och att jag aldrig har sett den svenska ekonomin i så god balans och med så goda förutsättningar gå in i en högkonjunktur. De offentliga finanserna är i balans, vi har en låg inflation, och vi har alla förutsättningar att ta vara på de möjligheter som ges under de närmaste två tre åren och bättre än vad vi har sett tidigare. 292 () replik: De offentliga finanserna må vara i balans. Det beror huvudsakligen på överskotten i pensionssystemen. Men man når inte sitt eget saldomål för den offentliga ekonomin, vilket sattes upp för att vi skulle ha en bra och sund ekonomi för att möta den demografiska utveckling som står inför . Det är också ett faktum att staten tvingas låna under hela den högkonjunktur som vi nu är inne i för att få finanserna att gå ihop. 293 Statsrådet () replik: Då är jag rädd för att har läst på rätt dåligt eller känner till våra mål dåligt. Vi har gjort klart att vi strävar efter att etablera i genomsnitt ett överskott i de offentliga finanserna motsvarande av bruttonationalprodukten. Jag har inte sagt att vi ska nå detta mål , utan i den meningen är vi goda traditionella keynesianer som ser det som värdefullt att när det är kärva tider, vilket det har varit, ska vi kunna spendera mer på offentliga utgifter och därmed stötta sysselsättning och jobb. Och det är precis vad vi har gjort. kommer de godare tiderna. Då kommer vi att successivt kunna spara mer. På det viset har jag stort förtroende för att vi ska kunna klara målsättningen att i genomsnitt nå ett överskott på . 294 () replik: Med tanke på avslutningen i anförande kanske det vore bäst att vi i oppositionen gick hem och att denna kammare fylldes av 349 glada och fullkomliga socialdemokrater. Först vill jag kommentera version av hur bra det går. Om man använder pensionssystemet och dessutom börjar räkna om BNP i procent i stället för att räkna i faktiska termer och faktiskt skuldsätter svenska folket med flera miljarder , så tycker jag nog att bilden blir lite annorlunda. Jag tänkte mer på de inkomster som vi får. Inkomsterna i en högkonjunktur går mestadels till staten i form av bolagsskatt och andra skatter. De går inte till kommunsektorn eftersom kommunsektorn i huvudsak lever på arbetsinkomster och kan beskatta dessa. Det gör att staten i sin tur får skicka bidrag till kommunerna för att de i sin tur ska ha råd till den verksamhet som man har bestämt i lagar och regler. Det innebär att det urholkar det självständiga kommunala självstyret. Det innebär också att skattehöjningar återigen får göras i kommunsektorn trots att det går bra för . Då undrar jag: Vore det inte bra om regeringen fokuserade mer på att få fler människor i arbete i kommunsektorn men framför allt i fler och nya expanderande företag? 295 Statsrådet () replik: Det förefaller mig som om för ett något svårbegripligt resonemang här, i synnerhet som vi just redovisat ett budgetförslag som har som utgångspunkt att vi vill förvissa oss om att kommuner och landsting ska klara av de påfrestningar som de oundvikligen utsätts för nu och under det närmaste året eller två. Det är därför som vi gör stora insatser i budgeten för att se till att hålla uppe också sysselsättningen ute i kommunerna och i landstingen och se till att kommuner och landsting inte behöver göra sig av med anställda . Vi gör det också i förvissningen om att den ekonomiska situationen i stort nu successivt förbättras och förstärks . Därmed kommer naturligtvis också kommunernas och landstingens skatteintäkter att öka och deras ekonomi att förstärkas och sysselsättningen förbättras av sig själv ute i kommuner och landsting. 296 () replik: Jag kommer från . Trots att man där höjde skatten föregående år med har man ett underskott på . Man ska avskeda 40 personer inom vårdsektorn i kommunen. Man får 10 miljoner av staten som är kommunens andel av det statsbidrag som talar om, och man ska skicka tillbaka 7,2 miljoner. Man får alltså 2,8 miljoner. Med ett underskott på 16 miljoner tror jag faktiskt, , att det blir väldigt svårt att komma till eller till och tala om att det går bra för . 297 Statsrådet () replik: Jag blundar inte för att enskilda kommuner och landsting har kärva tider. Just det är också skälet till att vi avlämnat de förslag vi har i budgeten. Vi är alltså väl medvetna om situationen, och vi gör vad vi kan för att se till att situationen blir rimlig under det närmaste året eller de två närmaste åren. Vidare är jag alldeles övertygad om att den svenska ekonomin inte bara redan går bra utan också kommer att gå ännu bättre framöver. Då kommer vi att få se lättnader i kommunernas och landstingens situation. Vi kommer också att se en ökning av sysselsättningen ute i industrin och även i den offentliga sektorn. Hälso- och sjukvård, sociala frågor och ohälsa 298 (): Folk prioriteras bort från vården. Många får betala vården med pengar ur egen ficka. Landstingens ekonomi går på knäna. I denna debatt borde socialminister ha varit med. Jag är väl medveten om att hon ännu inte är så kunnig och kanske så påläst, men just därför borde hon ha tagit tillfället i akt och suttit med här för att lyssna och lära sig av de här frågorna. Jag beklagar detta väldigt mycket. Ingen finns på läktaren. Vi andra som finns här i kammaren kommer att debattera med varandra många, under det här året. Men socialministern eller någon av de tre hade jag med glädje sett vara med här . Jag kan i alla fall konstatera att Socialdemokraternas beska medicin för att lösa denna sjukvårdskris handlar om att hindra, förbjuda och avveckla. Överskridna budgetar, minimal patientmakt och årslånga köer har varit beska piller som skrivits ut. I det socialdemokratiska prioriterar man bort folk från sjukhuset till den mer närliggande vården. Jag kan inse att det har sina fördelar om det rör sig om smärre åkommor, men så har inte alltid varit fallet. Dessutom har politikerna blandat sig i innehållet i vården utan att förstå sig på den. Inte heller ger man resurser till den öppna vården så att den kan ta emot dem som är välkomna till sjukhuset. Man förhindrar att vårdpersonal kan etablera sig. Det gör man effektivt genom att förbjuda eller hindra nya avtal. Då, mina vänner, återstår bara plånboken, för med två hörapparater kan jag höra bättre än med den enda som jag fått av . Att få vård borde vara en självklarhet, men så är det . finns det stora bekymmer för svensk sjukvård. Patienten står inte längre i centrum för vården, och det är inte alltid behoven som styr vården utan ofta en organisation uppbyggd efter politiskt fattade beslut. Vi vill i stället förtydliga patientens rättigheter när det gäller att själv välja en vårdgivare som man har förtroende för. Vi vill ha en vårdgaranti och ett ökat utrymme för mångfald och alternativ. Patienten måste också ges större möjligheter att använda sig av öppna kvalitetsregister. Vården ska övervakas av en ny stark och oberoende tillsynsmyndighet, och lagar som hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen måste slås samman till en ny och kraftfull lagstiftning. Det blir alltmer uppenbart att landstingen är hinder för sjukvårdens utveckling. Vi moderater anser att landstingen är kostsamma, byråkratiska och onödiga mellannivåer mellan kommun och stat och bör, liksom i och , se sin saga all. har aldrig haft landsting, och man har faktiskt överlevt! Vården ges också på väldigt olika villkor. visar i en rapport att skillnaden i medicinsk praxis och produktivitet vad gäller kostnader för vissa ingrepp är orimligt stor sett över hela landet. Hade alla landsting varit lika duktiga som de fyra bästa, däribland , skulle svensk sjukvård ha kunnat ha mer att satsa på starroperationer, onda höfter och utslitna knän. Vi behöver en nationell finansiering av vården, men vi behöver inte ett antal landstingsriken i det här landet. Vi behöver en mångfald vårdgivare som tävlar i kvalitet och omtanke och som är kostnadseffektiva. Vi behöver ett ersättningssystem som ger lika ersättning för samma typ av åtgärder i hela landet. Först då får vi en likvärdig vård i hela landet! Vi vill ställa sjukvårdspyramiden på ända. I stället för att resurserna ska flöda ned från politikerna vill vi se patienten som bärare av kostnaden. Då får vi också en vårdinsats utifrån vars och ens behov. Efter ett antal domar i har principerna slagits fast. Fri rörlighet i ska gälla inte bara för varor, kapital och människor utan också för tjänster, till exempel för sjukvård. Allra mest förvånad är socialdemokratiske ordförande som indignerat uttryckt: EU hotar svensk sjukvård. Men har fel. EU hotar inte svensk sjukvård. Däremot hotar EU svenska vårdköer, landstingsmonopol och bristen på valfrihet i vården. Låt oss införa en vårdgaranti som också innefattar vård i annat EU-land om vård i inte kan inbegripas! befinner sig svensk sjukvård i vad som kan betecknas som en förtroendekris. Vårdgarantin lyser fortfarande med sin frånvaro, och stora neddragningar planeras. Det är dags att byta perspektiv på sjukvården från en kostnads- till en resursskapande verksamhet. Sjukvården har möjligheter och förutsättningar att bli en framtidsbransch och erbjuda god vård med högteknologi, forskning och god omsorg om man tillåts komma fram. Det skulle komma alla till godo! 299 () replik: inledde med att säga att landstingens ekonomi går på knäna. Bara för någon dag sedan kom en redovisning som i och för sig säger att den samlade landstingsekonomin fortfarande går med ett mindre underskott. Men prognosen är att man bör ha balans i systemet. har fortfarande ekonomiska bekymmer men är på väg mot en ekonomisk utveckling som är mer rimlig. Under förra mandatperioden då leddes av en partivän till redovisades ett samlat underskott på närmare 10 miljarder för de fyra åren. har man fått ned det beloppet betydligt. Om karakteriserar dagens situation i som att man går på knäna, vilket adjektiv skulle då vilja välja om den period då borgarna styrde och man hade 10 miljarder i sammanlagt underskott? 300 () replik: vet mycket väl att det handlar om skatteutjämningssystemet, och vet att det var mångmiljardbelopp som tvingades betala in. vet också att när var finanslandstingsråd i uppvaktade han den dåvarande finansministern och sade: Vi klarar inte av den här skatteutjämningen på 800 miljoner. handlar det om mångmiljardbelopp, så det är inte så konstigt att man inte kan klara av det. hade jag en interpellationsdebatt med statsrådet . sade att hon vill ha ett regelverk som, om vården lämnas över till den privata vården, säkrar att den vården inte blir sämre än landstingsvård. Jag ställer nu samma frågor som jag ställde till : Vad händer om landstingsvården är sämre än den privata vården? Kommer och hans partikamrater då att stänga landstingens sjukvård? 301 () replik: Den period jag talade om gällde samma ekonomiska regelverk för alla landsting i det här landet. Trots det gick med det största underskott som svensk sjukvård någonsin har haft. Ansvaret för det hade en partivän till . Om man kallar dagens situation med ett samlat underskott i landstingsvärlden på kanske 1 miljard för att gå på knäna, vad vill kalla den period då ett enskilt landsting gick med underskott på 10 miljarder? Vilket ord vill hon sätta på den utveckling som var under den tiden? 302 () replik: Jag tycker att det är konstigt att bara talar om pengar. Vi kan också tala om vilken vård som gavs i . Där fanns inga köer. Folk som hade grå starr blev opererade . De behövde inte vänta tills linserna blev grumliga och operationerna komplicerade. Folk fick vård. Det var inget landsting i detta land som gav vård så snabbt. Det är jag stolt över att man kunde göra i . 303 vice talman (): Jag kan instämma med om att det hade varit trevligt om någon av ministrarna som tillhör haft möjlighet att vara med här. Vad jag förstår av talarlistan kommer vi att på olika sätt beröra alla de områden som de har hand om. Antalet funktionshindrade i ett land har ett samband med hur samhället ser ut, hur många hinder det finns för människor att kunna delta i samhället. Hindren i är många. Om vi tar en rullstolsburen person som ett exempel är det svårt för henne eller honom att använda allmänna färdmedel, komma in på arbetsplatsen, handla, gå på restaurang, besöka släkt och vänner, ja till och med att ta sig fram ute med tanke på smala trottoarer och höga trottoarkanter. För barn och ungdomar är det svårt att kunna vara med på jämnårigas aktiviteter. Det går inte heller att välja vilken skola man vill gå i, för alla är inte tillgängliga för en rullstolsburen. Det finns hinder för många olika slag av funktionshinder. Det här är bara ett exempel. Jag har åkt buss till i och därefter tåg till . Med en rullstol hade jag inte kommit upp på bussen, och om jag hade kommit på tåget hade jag antagligen fått sitta i passagen mellan två vagnar. När jag ska färdas någonstans behöver jag kontrollera hur jag ska komma dit och sedan ta lämpligt färdmedel. Många funktionshindrade måste beställa färdtjänst, långt i förväg ibland, och dessutom måste de kontrollera om de över huvud taget kommer in i byggnader och om det finns en handikapptoalett eller liknande saker som kan utgöra bekymmer. I vårt grannland finns en nationell tillgänglighetsguide som underlättar både resplanering och spontanresande för personer med funktionshinder. Varje resmål i guiden anges med tillgänglighetssymboler avseende såväl inomhus- som utomhusmiljö, till exempel tillgång till handikapparkering, möjlighet att komma intill en badplats, hiss, sevärdheter och en massa sådana saker. Jag vet att det i finns tillgänglighetsguider i vissa kommuner, men det finns ingen samlad för hela landet. Det är en brist, och det är ett hinder för både semesterresor och annat resande. Vi tycker från att vi bör införa tillgänglighetsguider också i . I propositionen Från patient till medborgare som vi beslutade om här 2000 slog vi fast att vissa hinder skulle vara borta . Det beslutet var bra, men vi från ansåg att om det skulle bli verklighet måste man också tillskjuta medel. I propositionen och riksdagsbeslutet hänvisas till ansvars- och finansieringsprincipen. Den principen står vi fast vid, men när behovet är så stort som för att kunna åtgärda hindren tror vi inte att det går.