prot · GR09100 · 2004-04-22 00:00:00 — Annars tycker jag nog ändå, med den hårda beskattningen av utsläpp och koldioxidbeskattningen kombinerat med handeln med utsläppsrätter, kombinerat med elcertifikat, kombinerat med avtal och andra möjligheter som finns när det gäller alternativa styrmedel, att vi styr energibeskattningen rätt i det här landet. Jag har svårt att ta till mig att vi i någon mening skulle vara stoppklossar i miljöarbetet. 91 () replik: Det kan vara ett hårt uttryck. Jag skulle egentligen vilja ta tillbaka det och möjligen återgå till ordet bromskloss. Men det är sådant som kan hända. Jag är glad över att säger när det gäller effektskatten att den nuvarande utformningen inte är rationell. Det tycker jag är väldigt bra. Det framgår ju inte alls av det här betänkandet att åtminstone delar av majoriteten har den åsikten. Jag hoppas få höra om detta från , som ska företräda Socialdemokraterna . Han kanske också kan fundera på det. Men Socialdemokraterna här i kammaren ruskar på huvudet. Det finns inget hopp på det området såvitt jag förstår. Låt mig säga något mer om detta med bromskloss. Det är klart att om man som vi liberaler vill ha en effektiv miljöbeskattning för ett bättre klimat, då är en europeisk miniminivå för koldioxidskatten väldigt viktig. Det är ett första steg. Det vore ett väldigt viktigt första steg att ta. Jag säger inte att det är lätt, men det är helt omöjligt om man ställer sig utanför gemenskapen. Då kommer vi att få den effekten att de länder som har lägst ambitioner på det här området, som släpper ut mest och är de största miljöbovarna, kommer att komma lättast och bäst undan. Det är ju därför vi har en så förfärlig import av elektricitet från . Det är därför vi har en sådan elektricitet från som bara är producerad av dansk kolkraft. Det tror jag inte ens att och tycker är någon bra politik. Vi borde stänga dessa verk via skattemedel eller på något annat sätt. 92 () replik: Det är ganska intressant att höra utmåla sig själva som sådana väldiga miljövänner och förespråkare för en så effektiv miljöbeskattning. har avhållit sig från att tala om vari denna effektiva miljöbeskattning består och på vilka punkter den avsevärt skulle skilja sig från den miljö- och energibeskattning som vi i majoriteten just nu håller på att utforma. Det framgår inte riktigt klart och tydligt. Visst kan det ligga något i resonemanget att man ska jobba för minimiskatter på miljöområdet. Det kan man väl också tillstå, men man får inte tillskriva den här typen av beskattning alltför stor betydelse heller. Det tycker jag är ganska viktigt att stryka under. Det är så väldigt lätt att ta en metod till intäkt för att alla problem kommer att lösa sig automatiskt. Det är inte riktigt så. Jag vill vidhålla det jag har sagt förut, att det är en hel bukett av olika skatter, styrmedel och avtal som kanske leder fram till den bästa miljöbeskattningen. 93 (): Ledamöter och åhörare! Vi diskuterar punktskatter. Man kan fråga sig varför vi har punktskatter. Medan momsen som vi diskuterade i det förra betänkandet är fiskal till sin natur är punktskatterna, åtminstone enligt mitt sätt att se, styrande. När marknadens priser inte inkluderar till exempel miljökostnader eller sociala kostnader ska man korrigera de marknadspriserna med punktskatter, exempelvis skatt på koldioxidutsläpp, för att begränsa de klimatpåverkande utsläppen. Effektskatten på kärnkraft har diskuterats . Enligt vad jag har förstått är motivet för den att korrigera marknadsmisslyckandet i och med den atomansvarighetslag som gör att de som driver och äger kärnkraftverk är begränsat ansvariga vid en olycka. För att kompensera den försäkringskostnad som staten därmed har så har man en effektskatt på kärnkraft. Jag förväntar mig att de som har föreslagit att man ska ta bort effektskatten på kärnkraft också föreslår att man ska ta bort begränsningen i atomansvarighetslagen och göra dem som driver kärnkraftverk obegränsat skyldiga att försäkra sig på marknaden. Om vi har punktskatter som blir mer fiskala till sin natur är vi farligt ute. Då försämrar vi konkurrenssituationen för svenska företag. Man kan, fru talman, fråga sig om till exempel punktskatterna på energi lever upp till mitt kriterium om att de ska vara miljöstyrande i första hand. Tyvärr måste mitt svar bli nej. Till exempel den gröna skatteväxling som har genomförts lever inte upp till kriteriet att vara miljöstyrande, för de skatter som har höjts är de skatter som har varit politiskt möjliga att höja. Det är de som har höjts, inte de som är miljömässigt motiverade. Det har varit fiskalt och inte miljöstyrande. Som ett exempel har koldioxidbeskattningen under den gröna skatteväxling som har genomförts enbart höjts för hushållen. Man har inte följt efter med höjningen för industrin. Då är frågan om tanken med koldioxidskatt är att man ska begränsa klimatpåverkande utsläpp. Varje koldioxidmolekyl påverkar ju klimatet på samma sätt. Ändå beskattas de helt olika. Då har hela tanken fallit. Oavsett om koldioxidmolekylen kommer från hushållen eller från industrin påverkar de klimatet på samma sätt. Jag tror att den väg som vi är inne på, att mer styra över till handel med utsläppsrätter, är en bra väg. Där kan man inte göra skillnad på var utsläppen sker. Jag ser det an med tillförsikt. Ett annat område inom miljö- och energibeskattningen där dagens system misslyckats med att vara miljöstyrande och enbart är fiskalt är jordbrukets och skogsbrukets särskatter. I dieselskatten finns en del som är motiverad som en vägtrafikskattdel. Arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruket sliter inte speciellt mycket på vägarna. Då har det motivet fallit. Trots att de inte kör på vägar får de betala den del som är motiverad som en vägtrafikdel. Då kan man fråga om hög skatt på arbetsmaskiner för jord- och skogsbruk är miljöstyrande. Nej, jag tror inte det. Jag tror inte att bönderna som är ute och vårbrukar nöjeskör. De kör för att de behöver bearbeta sin mark. Man kan till och med se att ekologiska lantbrukare använder mer diesel. De behöver bearbeta jorden mer för att de inte använder kemikalier. Då blir dieselskatten för jord- och skogsbruk ännu mer fiskal, ännu mindre miljöstyrande. Det har kommit löften , i en uppgörelse om den reformerade jordbrukspolitiken, om att det ska komma en sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruk . Jag tror det inte förrän jag ser det. Vi har i det här betänkandet diskuterat punktskatter på alkohol. Punktskatten på alkohol är socialt motiverad, inte fiskal. I debatten framstår det som om den stora förlusten skulle vara att vi förlorar skattebas. har framfört det. Då tycker jag att man ser snävt. För mig är alkoholskatten och den prispolitik som vi har fört socialt motiverad. Jag är orolig ur ett socialt perspektiv om vi tvingas ändra den, inte ur ett fiskalt perspektiv. Vi måste följa det som händer i vår omvärld. Vi måste följa de ökade införselkvoterna, se hur och prissänkningar och det utvidgade EU påverkar oss. Min oro är folkhälsorelaterad. Den är inte fiskal. Jag tror att vi måste anpassa våra alkoholskatter till de förändringar som sker i vår omvärld. Då måste vi veta vad vi gör. Därför tycker jag att det är bra att det har kommit fram i debatten att vi ska använda exempel för att dra nytta av deras lärdomar. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 9. 94 () replik: Jag kan hålla med om att punktskatten på alkohol är socialt betingad. Den är till för att hålla tillbaka en för hög konsumtion av alkohol som leder till att fler drabbas av folksjukdomen alkoholism. Men prispolitiken fungerar inte längre när vi har den prissättning som gäller i vår omvärld nu och med de införselregler som gäller. Det gör att man när man ska bekämpa alkoholmissbruk socialt måste se till andra verktyg. Man får en hög alkoholkonsumtion i landet om man inte vidtar lämpliga åtgärder. Att man förlorar skattebas är inte särskilt lyckligt. Man kan säga att vi ska studera vad som sker i . Det som sker i är att väldigt många svenskar köper sin alkohol där. Det blir skatteinkomster för precis på samma sätt som det har blivit skatteinkomster för och för . Det kommer att bli skatteinkomster av svenskars alkoholinköp i de baltiska länderna. Jag tycker att de skatteinkomsterna skulle kunna stanna i i stället och att vi genomförde andra åtgärder för att hejda alkoholkonsumtionen så att den inte blir för stor. 95 () replik: Jag tycker att det är bra att erkänner att punktskatten på alkohol framför allt är socialt betingad. Ändå kommer han alltid tillbaka till det fiskala perspektivet. Jag tycker att det är lite synd. har mig veterligt alltid velat sänka alkoholskatten. har omvärlden förändrats, så nu kan man motivera de sänkningarna på ett annat sätt, med lite folkhälsoinslag. Det är klart att argumentationen blir snyggare då. Jag står ändå fast vid att det är fel att springa före och säga att nu måste vi sänka dramatiskt därför att det händer saker i vår omvärld. Låt oss samla erfarenheter av exempel. Det man ser i är att försäljningen på Alko ökar, men man har ännu inte kunnat utvärdera om privatinförseln har minskat. 96 () replik: Svårigheten vid utvärderingen i blir ju att veta hur mycket av den alkoholförsäljning som sker i som är betingad av den svenska alkoholbeskattningen och inköpen av svenskar. Det kommer att vara en ganska grannlaga uppgift. Det som är enklare för oss i är ju de mätningar som kan göras av den svenska alkoholkonsumtionen. Där vet vi redan att Systembolagets marknadsandel, om man får kalla det så, sjunker på grund av införsel, tidigare smuggling och rent kriminell verksamhet. Den stora faran är att vi försätter oss i ett läge där den utvecklingen får fortsätta. Det är bättre att vi vidtar åtgärder så att vi kan hålla tillbaka den totala alkoholkonsumtionen och se till att den blir på så låg nivå som möjligt och rimligt. Det är inte alls på det sättet, , att vi moderater alltid har velat förespråka sänkt alkoholbeskattning. Däremot ville vi när vi hade en felaktigt utformad alkoholbeskattning, då man beskattade märkesvaror väldigt mycket mer än rent brännvin, ha en alkoholbeskattning som var relaterad till alkoholstyrkan. Det fick vi också gehör för, och den reformen genomfördes under tid som skatteminister. 97 () replik: Precis som säger är det sant att det är svårt att mäta alkoholkonsumtionen. En del av Alkos försäljning kan mycket väl vara svenskars inköp, precis som norrmäns inköp är en stor del av Systembolagets försäljning. Det blir som något slags råttan-på-repet-effekt. Men det som ändå står kvar, vilket var inne på, är att Systembolagets marknadsandel sjunker. Det är sant. Men det är en växande marknad. Systembolagets försäljning ökar. Det är lite som vi var inne på tidigare i debatten, och som också de finländska ledamöterna var inne på när vi träffade dem, att vi behöver avväga vad vi ska göra. Det är troligtvis svårt att minska den totala konsumtionen. Då tycker jag att vi inte ska slänga ut tillgängligheten och prispolitiken som barnet med badvattnet. Jag tycker att vi ska utvärdera. Antagligen kommer vi att få lov att anpassa våra priser, men då ska vi inte göra det på ett sådant sätt att vi ökar den totala konsumtionen. 98 () replik: Jag är glad att jag också slipper diskutera energipolitiken med . Vi är eniga även på den punkten. Däremot vill jag ta upp en väldigt stor specialfråga, nämligen effektskatten och riskpremier. Jag håller med om att det motiv som kan finnas för en effektskatt är att den skulle motsvara, som skriver, en tänkt kommersiell försäkringspremie för kärnkraftens riskkostnader. Jag kan hålla med om att det skulle kunna vara ett motiv. Men så har man inte gjort i . Det är inte det som är motivet. Den har ersatt en produktionsskatt. Det är det som är skillnaden. Då måste vi försöka reda ut vad det är som bör beskattas på energiområdet. Det ena man kan tänka sig är den produktion man har. Det kan vara en sak. Det kan vara på vattenkraft eller något annat. Det kan man tänka sig. Det andra är utsläppen av koldioxid. Men här har man någonting annat, nämligen en effektskatt. Och att det finns ett sådant tredje moment fattar jag inte, utan jag uppfattar bara att man lägger över kostnaderna någonstans. Däremot kan jag hålla med om själva försäkringsdelen. Men då måste man också, om man är riktig miljövän och det vet jag att är värdera vilka risker det finns med utsläpp från kolkraftverk. Finns det inga risker där? De svenska kärnkraftverken är ju enligt Paris- eller Berlinkonventionen försäkrade så högt som det någonsin går. Jag tror att det är per reaktor eller någonting sådant, som är det högsta tillåtna. Men jag förstår inte varför man ska ha en särskild effektskatt. En produktionsskatt kan jag förstå. 99 () replik: Effektskatt eller produktionsskatt effektskatt är väl mer ett sätt att beräkna skattebasen egentligen. Motivet är inte en ändring från produktionsskatt till effektskatt, utan motivet är just kopplingen till kärnkraftsföretagens begränsade försäkringsskyldighet. försökte i privatisera kärnkraftverken. Det gick inte. Det fanns ingen marknad för det. Jag tycker som liberal marknadsekonom att varje energislag ska bära sina egna kostnader. Jag skulle gärna ta bort effektskatten men låta kärnkraftverken försäkras på en privat marknad. Då tror jag att den skulle avveckla sig själv. Det skulle vara intressant att höra hur , som jag också förutsätter är liberal ekonom, ser på det. 100 () replik: Jag tycker att det är ett logiskt resonemang som för, nämligen att man kan diskutera hur höga riskpremierna ska vara. Såvitt jag förstår har man i bundit sig för de här internationella konventionerna. Men det är klart att också de kan omprövas, även om varken jag eller just nu och här vet exakt hur detta ska gå till. Men det är säkert fullt möjligt att göra detta. Jag tycker fortfarande att det är väldigt ologiskt med en effektskatt. Det visar sig också att det finns ett undantag från den här effektskatten, nämligen om reaktorerna är avstängda eller något sådant tror jag att det är. Då reduceras helt plötsligt effektskatten. I det fallet säger man ju att det i själva verket är någon form av produktionsskatt. Ska man ha en effektskatt tycker jag att man också måste ha det på andra anläggningar. Jag tycker att detta är ologiskt. I fråga om försäkringspremierna är vi goda marknadsekonomer. Det kan vi diskutera. Men då ska det inte bara gälla för kärnkraftverk. Det ska också gälla för kolkraftverk. 101 () replik: I och med att effektskatten reduceras när kärnkraftverket inte producerar blir det ju återigen ett sätt att beräkna skatten. Jag skulle mycket väl kunna tänka mig att man har den som en ren produktionsskatt. tog i sitt första inlägg upp kolkraftverk. Jag tycker att vi mycket väl skulle kunna beskatta importerad el, alltså på något sätt få den riktiga styrningen. Det är ett problem att det är billigare att importera dansk kolkraft. Det tror jag att vi kan lösa om vi får bra handelssystem för utsläppsrätter. Då kommer de externa effekterna från produktion av dansk kolkraft också att hamna på danska kolkraftverk och därmed på dansk el. 102 (): När vi pratar om energibeskattning handlar det om klimatfrågan. Klimatfrågan handlar om ansvar och rättvisa. Den är lokal, nationell och internationell. Vi vet att koldioxidskatten kommer att höjas etappvis och inom ramen för den gröna skatteväxlingen. bör verka för ett majoritetsbeslut med en miniminivå på koldioxidskatten inom EU. För nästa åtagandeperiod inom Kyotosamarbetet bör verka för mål som relaterar till genomsnittligt utsläpp per person, och utsläpp från internationella transporter ska omfattas. Eko-ekonomer världen över har tidigare förordat en grön skatteväxling så att vi ska kunna klara våra klimatproblem på jorden. De säger att det är den nästan enda vägen att gå för att våra barn och barnbarn ska få en dräglig tillvaro. Havsytan höjs när isen vid våra poler smälter. Det syns tydligt på , där jag har haft många kontakter. Man ser hur isen rasar ned i vattnet och smälter. Vi vet att det höjer havsnivån. Växthuseffekten är en realitet. Även om vissa forskare går emot detta är de flesta överens om att det är en realitet. Det är nödvändigt och viktigt för våra barns och barnbarns framtid att förbränningen av fossila bränslen minskar. På klimatområdet är det de ekonomiska styrmedlen som är det mest kostnadseffektiva styrmedlet. Vi i vill skatteväxla . I den gröna skatteväxlingen inkluderas åtminstone en höjning av koldioxidskatten på . Vi vill också utvärdera effekten av detta. , och regeringen har kommit överens om den gröna skatteväxlingen. Det är bra. Vi skatteväxlar 30 miljarder . Det skatteväxlas sammanlagt 8,3 miljarder. Då var den lika hög för både villaägare och Volvos fabriker. Därefter har den bland annat sänkts för energiintensiva industrier. Sedan sänktes koldioxidskatten för industrin till en allmän nivå. Sedan togs energiskatten bort. Då såg man hur koldioxidutsläppen ökade från industrins oljeanvändning. Därför måste en fortsatt grön skatteväxling riktas dit där den ger resultat. Det ska då ske en kompensation. har hushållen en hög koldioxidskatt medan vissa industrier har fråntagits skatten. Industrin ska då kompenseras genom att skatten för arbetskraften, det vill säga arbetskraftskostnaden, ska sänkas. Det är klart komplicerat för den energiintensiva industrin. Om skatten skulle sänkas för eller Cementa skulle en liten höjning radera ut lönsamheten snabbt. Därför har vi följt detta. Med EU:s energiskattedirektiv genomförs en höjning på för industrin. Jämfört med skogsindustrin kan de i stället ha en ökad biobränsleanvändning och därmed klara det bättre än andra energiintensiva företag. Det svenska klimatmålet definieras enligt regelverket som utsläpp från . Användningen av svenska fossileldade kraftverk ska jämföras med att inte använda svenska fossileldade kraftverk. ska sköta sitt. har ansvar för sina utsläpp. Att de drabbar oss är i viss mån självklart. har också sänkt sin kvot för koleldat med en miljon ton . har bytt till vindkraft, biogas och naturgas. Det blir i alla fall mindre koldioxidutsläpp. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 5 i betänkandet. kommer att prata om skatt på naturgrus. 103 (): Som vi har hört att tidigare talare har varit inne på är punktskatter någonting fantastiskt! Det är inte bara en förutsättning för en del av vår välfärd i och med att de finansierar en del av det staten ger till kommuner och landsting, utan de ska också bidra till att vi röker mindre, till att vi super mindre, till att vi använder så miljövänliga drivmedel som möjligt, till att vi värmer våra bostäder så miljövänligt som möjligt, till att vi lägger så lite som möjligt på våra avfallsdeponier, till att vi inte slösar med naturgruset och de ska bidra till att vår tunga industri behåller sin konkurrenskraft, med mera. uppnår vi effekterna genom att punktskatterna är höga, ibland genom att de är låga och ibland genom att vi befriar någon från att betala punktskatt. Vi uppnår inte alltid det vi syftar till. När det gäller alkoholförbrukningen är det så att efter de nya reglerna som finns för privatinförsel, kombinerat med låga punktskattesatser som tillämpas i några av våra grannländer, har vi fått en privatinförsel som ökar alkoholanvändningen avsevärt. Några motionärer anser att lösningen på problemet ligger i att sänka de svenska alkoholskatterna. Jag tror inte att det är lösningen. En lägre svensk alkoholbeskattning skulle snarare få till resultat att billigare inhemsk sprit dricks i samma mängd eller mer än den billiga sprit man för in över landets gränser. Resultatet skulle alltså inte bli positivt ur alkoholpolitisk synpunkt. Då måste en riktigare infallsvinkel vara att vi via EU försöker få till en minimibeskattning av alkoholen inom hela unionen, vilket också har förts fram i några motioner. Jag kan för min del inte förstå skillnaden mellan tobak och alkohol. När det gäller tobaksbeskattningen har unionen på grund av tobakens skadlighet enats om en minimibeskattning som är så hög att den definitivt bidrar till att hålla ned tobaksanvändningen. Naturligtvis är även alkoholens skadeverkningar av den omfattningen att det vore angeläget med höga gemensamma minimiskattesatser för att hålla ned förbrukningen. Svenska ministrar har vid ett antal tillfällen aktualiserat frågan i EU. Bland annat har statsministern och finansministern agerat och anfört folkhälsoperspektivet som anledning till behovet av gemensamma minimiskattesatser inom unionen. Båda har uttalat att de fortsätter att driva ärendet för att få till stånd minimiskattesatser på alkohol inom unionen. Dessutom måste vi naturligtvis använda andra metoder. Vi måste informera mer om alkoholens skadeverkningar. Vi måste se till att det finns lokaler och miljöer som är alkoholfria. Vi måste också se till att ungdomar och andra får en sådan uppväxt och sådan information under deras uppväxt att de inte lockas med att fastna i det nya alkoholbruket i . Jag är övertygad om att och folkhälsoministern arbetar aktivt med frågorna. Det ligger utanför skatteutskottets beslutskompetens att hantera dem. Ett antal motionärer framför önskemål angående energibeskattningen för företag. I den delen får jag hänvisa till att den så kallade har lämnat sitt utredningsförslag och att det bereds på samt till att ett par propositioner som regeringen har aviserat kommer till där bland annat den elintensiva industrins situation torde beröras. För övrigt när det gäller energifrågorna pågår diskussioner mellan regeringen och stödpartierna om den så kallade gröna skatteväxlingen, vars resultat, som eventuellt kommer att påverka skatterna på energin, väntas kunna redovisas i budgetpropositionen. Ytterligare ett antal motionärer begär att jordbrukarnas så kallade ryggsäck ska lyftas av. Kravet är bland annat sänkta skatter på diesel för jordbruksföretagen. Jag får hänvisa till en avlämnad skrivelse från regeringen till angående genomförandet av EU:s jordbrukspolitik där överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, redovisas. Där står bland annat om sänkt skatt på diesel och återförande av skatten på handelsgödsel. Flera andra motionsförslag har redan utretts eller bereds på annat sätt av regeringen eller . Bland annat gäller detta kravet på en skatt på fritidsbåtar, skatt på gjuterisand, vägtrafikbeskattning, kilometerskatt med mera. Med detta, fru talman, yrkar jag avslag på samtliga motioner och bifall till förslaget i betänkandet. 104 () replik: Först vill jag understryka att man i hög grad bör pröva att få till stånd högre minimiskatter på spritdrycker. Jag tycker att skulle kunna spela en aktivare roll i det avseendet. Det är nämligen viktigt. vet vi att dessa minimiskatter förmodligen kommer att ligga alldeles för lågt för att man med punktskatter skulle kunna få samma effektiva styrning av konsumtionen som vi har haft med den svenska prispolitiken. Därför är det alldeles uppenbart nödvändigt att se vilken roll prispolitiken och punktskatter på alkohol kan spela för i relation till de andra verktygen, som också nämnde. Jag menar att man måste vara betydligt mer aktiv där för att kunna begränsa den totala konsumtionen och se till att framför allt alkolholmissbruket inte ökar. Jag tycker att man här i debatten förbiser det skulle vara intressant att höra en kommentar till det den stora införsel som sker till av alkoholdrycker och som leder till kriminell verksamhet, bland annat kriminell försäljning, men dessutom till lageruppbyggnad i de svenska hemmen. Den är alkoholpolitiskt oförsvarlig. Det är inte bra att det är lika god tillgänglighet i kylen till spritdrycker som det är till lättmjölk. Detta kommer att innebära att den totala alkoholkonsumtionen ökar. Det är därför som det är viktigt att se till att de alkoholdrycker som ska konsumeras i landet i så stor utsträckning som möjligt också ska inköpas i landet och beskattas i landet. 105 () replik: Jag kan hålla med om att det inte kan vara bra att det byggs upp lager med alkohol i människors enskilda hem.