prot · GS0952 · 2004-12-16 00:00:00 — Jag utgår ifrån att vi kommer att få en bättre och mer ingående motivering av utskottets ordförande när hon senare håller sitt anförande. Jag yrkar bifall till reservationen från och i betänkandet. 27 PER (): Enligt Regeringsrätten har svensk lagstiftning kommit i konflikt med EG-rättens regler om fri rörlighet av tjänster. Det är därför bra att detta nu rättas till. Så långt är vi överens. Det är bara lite tråkigt att vi i inte själva kunde ha behandlat svenskar som tecknat livförsäkringarna på ett rättvist sätt från början. Livförsäkringar som tecknats i utlandet av svenskar har betraktats som kapitalförsäkringar, vilket inneburit att man beskattats med ett större beskattningsunderlag om medan pensionsförsäkringar tecknade i åtnjutit en lägre sats om . Vi har i en motion påtalat och det har flera andra också gjort i andra sammanhang det orimliga i att kapitalförsäkringar som tecknats i och uppfyller de kvalitativa kraven för att utgöra pensionsförsäkringar även i fortsättningen ska beskattas som om de vore kapitalförsäkringar med den högre skattesatsen om de har ingåtts före ikraftträdandet av detta lagförslag. Regeringen gör bara precis det som är absolut nödvändigt för att kunna möta EG-rättens krav och inte mer. Därför föreslår man att endast utländska försäkringar som uppfyller de kvalitativa kraven ska åtnjuta en lägre beskattning medan endast nytecknade kapitalförsäkringar i ska kunna åtnjuta lägre beskattning. Det är klart att det påverkar marknaden och beteendet. Det är ett missförhållande som drabbar den inhemska försäkringsbranschen till synes helt i onödan. Vi tycker därför tillsammans med att regeringen bör återkomma till med förslag om hur alla kapitalförsäkringar, även de som tecknats i och som uppfyller de kvalitativa kraven för att betecknas som pensionsförsäkringar, ska kunna åtnjuta samma låga beskattning som utländska försäkringar. Det handlar om rättvisa och ingenting annat. Jag yrkar bifall till vår gemensamma reservation. 28 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i skatteutskottets betänkande nr 14 och avslag på reservationerna. Här behandlar vi regeringens proposition Sänkt avskastningsskatt för vissa livförsäkringar, m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om sänkt avkastningsskatt och slopad förmögenhetsbeskattning för vissa kapitalförsäkringar. Vi ställer oss också bakom förslaget om att innehavare av utländska försäkringar ska ha rätt till nedsättning av avkastningsskatten för den kupongskatt som kommer av försäkringen. och , , säger i sin motion att det rådet ett samspel mellan avdragsbestämmelserna i inkomstskattelagen och de förmögenhetsrättsliga bestämmelserna. Motionärerna menar att detta fungerar som en återhållande kraft för att begränsa storleken på den skattefria delen av förmögenheten. Om man rubbar detta samspel kommer det att resultera i ökad skatteplanering, hävdar de. Därför vill motionärerna införa en beloppsgräns för skattefri försäkring vid beräkning av förmögenhetsskatten. Jag kan ha viss förståelse för den synpunkten. Vi ska inte skapa system som inbjuder till skatteplanering och undandragande av skatt. Men regeringen har gjort bedömningen att förslaget kommer att ha en mycket begränsad effekt när det gäller skattebasen för förmögenhetsskatten. Vi socialdemokrater i utskottet delar den bedömningen. Även i övrigt synes effekterna för de offentliga finanserna blir försumbara. Självklart är det angeläget att tillämpningen och effekterna av de nya reglerna följs upp ordentligt av regeringen. Skulle det visa sig att de nya reglerna ger upphov till ett stort mått av oönskad skatteplanering utgår vi i majoriteten från att regeringen återkommer i frågan. Per med flera riktar kritik mot att kapitalförsäkringar som tecknats i och som uppfyller de kvalitativa kraven för att vara en pensionsförsäkring ska kunna beskattas lägre endast om de ingåtts efter lagens ikraftträdande. Motsvarande begränsning föreslås däremot inte för de utländska försäkringarna. I motionen krävs därför att regeringen återkommer med förslag som jämställer svenska och utländska kapitalförsäkringar. Som kd-motionärerna mycket väl vet är förslagen i propositionen, när det gäller de utländska försäkringarna, föranledda av ett avgörande från Regeringsrätten där domstolen funnit att svensk lagstiftning strider mot EG-rätten. Mot den bakgrunden anser utskottsmajoriteten att regeringens förslag är väl motiverat. Utskottsmajoriteten är inte beredd att låta skattelättnaderna omfatta kapitalförsäkringar som tecknats i före . 29 PER () replik: Det kom inte precis några klargöranden från ordförandens stämma alldeles . Jag vill bara fråga om den skatterättsliga principen om likformighet och likabehandling. Tycker ordföranden i skatteutskottet att det är en bra och rimlig princip som ska styra svensk lagstiftning eller inte? 30 () replik: När vi ändrar vår lagstiftning det gäller inte bara skattelagstiftning utan lagstiftning över huvud taget har vi alltid för ett ikraftträdande. Före ikraftträdandet är lagen på ett visst sätt och efter det är den på ett annat sätt. Det är ett naturligt system som vi har; det är självklart att man i så liten utsträckning som möjligt ska ha retroaktiv lagstiftning. 31 PER () replik: Det var en enkel fråga om likabehandlingsprincipen och likformighetsprincipen. Jag kan upplysa kammaren och våra åhörare om att det är en skatterättslig princip som Socialdemokraterna och majoriteten väljer att inte följa. De vill inte behandla kvalitativt lika försäkringar lika. Jag ska ställa en annan fråga nu då socialdemokratin inte följer hävdvunna skatterättsliga principer. Vi tar en matematisk fråga. Har med kansli och kolleger beräknat hur förändringen kommer att påverka förmögenhetsskattebasen på något sätt? 32 () replik: Det är så här, Per , att det är en hävdvunnen princip att vi inte ska ha retroaktiv lagstiftning. Det är endast i undantagsfall som vi har retroaktiv lagstiftning. Jag känner mig främmande för att vi i det här fallet skulle ha gått ifrån en princip på ett sätt som vi aldrig har gjort förut. De som tecknar och har tecknat försäkringen före lagens ikraftträdande har varit väl medvetna om hur reglerna har sett ut och har gjort det med öppna ögon. Jag förstår inte varför det skulle vara så speciellt just i det här fallet. Om man har tecknat en försäkring enligt en regel och vi sedan ändrar reglerna och lagstiftningen så att andra förutsättningar gäller ska det automatiskt gälla dem som enligt då gällande regler tecknat sina försäkringar. Skulle det på något sätt vara konstigt? 33 () replik: I mitt anförande efterlyste jag en mer ingående motivering av utskottets ordförande när det gäller bristen på likabehandling. Jag kan konstatera att jag inte fick den motiveringen. Det blev i stället en uppläsning av den text som finns i betänkandet. förde in EG-rätten. På något sätt kändes det som om den skulle vara inhiberande för att ha en likabehandling i det avseende som och har velat ha i det fallet. Min fråga till är: På vilket sätt är EG-rätten inhiberande och på vilket sätt förbjuder den en likabehandling i det här avseendet? Det vore intressant att höra det konkretiserat. 34 () replik: Jag tycker framför allt att det är mycket viktigt att vi så långt som möjligt kan hävda vår nationella rätt att sköta vår lagstiftning, och att vi när vi stöter på patrull och är tvingade att ändra lagstiftningen på grund av vårt kontrakt med EU också gör det. Det tycker jag är en ganska bra princip, och den ska vi hålla på. Det handlar inte om att vi på något sätt skulle anse att EG-rätten är en högre rätt som med automatik alltid ska styra oss även när vi inte behöver bli styrda av den. 35 () replik: Det var inte jag och inte heller någon annan som förde in EG-rätten i sammanhanget, utan det var själv som gjorde det. Det är orsaken till min fråga. Eftersom hon tog in det som en del i det avslag som ni har gjort på vår reservation så tycker jag att det vore intressant att få ett svar på frågan. Men det fick jag inte. På vilket sätt strider det som vi har efterfrågat från och mot EG-rätten? Får jag ett svar på det? 36 () replik: Det är inte det som det handlar om. Vi ska följa de regler som vi har lovat att följa när vi gick med i den europeiska gemenskapen. Det finns ingen anledning för oss att göra mer än vi behöver, utan det är fullt tillräckligt att göra detta. Vi tycker inte att man ska ha en retroaktiv lagstiftning i det här fallet, och jag tycker inte heller att detta behöver likställas på det här sättet. Man tecknar sådana här försäkringar med öppna ögon, med de regler som gäller när man tecknar dem. Jag tycker inte att detta är en särskilt konstig fråga. 37 (): Till betänkandet som rör EU-anpassning på pensionsbeskattningsområdet har ett särskilt yttrande. Det är påkallat av att man i betänkandet föreslår slopad förmögenhetsskatt för vissa livförsäkringar under vissa omständigheter. När vi läste propositionen läste vi också det remissvar som har gett till förslaget. Man tar upp frågan om detta eventuellt skulle kunna leda till en oönskad skatteplanering. Vi har valt att inte reservera oss utan att skriva ett särskilt yttrande angående detta därför att vi inser den problematik som det kanske skulle innebära att skapa ett regelverk för att undvika oönskad skatteplanering. Jag tycker att de skrivningar som vi har fått i betänkandet är bra. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till om det skulle visa sig att man här har öppnat för skatteplanering på ett sätt som vi inte tycker är gynnsamt. Med anledning av detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 38 (): Det är bra att är med och utvecklar genom sitt medlemskap i . Det gör att vi behöver samordna olika regelverk på många områden. I grunden är det bra i en världsdel där kontakterna mellan människor ständigt ökar över landgränserna. Det är bra inte minst på skatteområdet, där verkligen behöver gå vägen att mer likställa sina nivåer och regelverk med dem inom EU i övrigt. Grunden till den breda enigheten i utskottet om att likställa vissa kapitalförsäkringar beskattningsmässigt med pensionsförsäkringar beror på Regeringsrättens utslag om att svensk lagstiftning strider mot EG-rätten. Utan detta utslag vete om det hade blivit någon proposition, så heder åt EU! Frågorna har belysts på ett bra sätt här, så jag nöjer mig med att hänvisa till vad som framförts. Jag ska bara göra en kort kommentar till reservationen. Det gäller frågan om kapitalförsäkringar i som tecknats tidigare också borde få samma ersättning. Det är en logisk tanke det ska erkännas. innebär det ju en retroaktiv åtgärd. Det handlar om mycket få försäkringar som ofta är tecknade för länge sedan i full insikt om de villkor som då rådde. Det kan vara besvärligt att få fram de här berörda få försäkringarna. Det är möjligt att frågan behöver utredas djupare, vilket i så fall bör kunna ske i det fortsatta arbetet med dessa frågor. Men vi har inte bedömt oss kunna gå så långt som man gör i reservationen. 39 (): Jag vill ställa en kompletterande fråga i anslutning till debatten om retroaktivitet eller inte. Det handlar faktiskt om vad som händer just , . Vi kan notera att de förändringar som görs med anledning av propositionen innebär att det förekommer en marknadsföring om de nya kapitalförsäkringsreglerna. Där påtalas det just att teckningar av nya utländska försäkringar sker efter de regler som de svenska försäkringarna kommer att ha först . ordförande känner säkert väl till att olika typer av skatteplanering äger rum. Det här leder till att väldigt många kapitalförsäkringar kommer att tecknas som utländska kapitalförsäkringar fram och inte som svenska. Då är min fråga: Vilken bedömning har regeringen och skatteutskottet gjort när man sätter gränsen för de svenska ? Är det för att så många utländska kapitalförsäkringar som möjligt ska tecknas fram ? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 9 § Skatteregler för elcertifikat och utsläppsrätter Föredrogs skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU16 Skatteregler för elcertifikat och utsläppsrätter (prop. 2004/05:33). 40 (): Jag ska introducera nästa ärende från skatteutskottet. Betänkandet har beteckningen SkU16 och handlar om skatteregler för elcertifikat och utsläppsrätter. I det här betänkandet tillstyrker utskottets majoritet regeringens proposition i det här ärendet. Det finns även en motion från med anledning av propositionen, men utskottet avstyrker den motionen. I det här betänkandet finns det också en reservation från och . Det är alltså en gemensam reservation. Debatten inleds av reservanterna, och därefter kommer representanten för majoriteten i utskottet. 41 (): Det här är inte en jättestor fråga utan snarare en mindre fråga, men det finns en viss oro för att hanteringen kan hamna mellan stolarna om inte de här problemen rättas till. anser i likhet med att det krävs ett skyndsamt utredningsarbete för att fastställa hur stödrättigheterna ska beskattas. När jordbruksstödsrättigheterna frikopplas från produktionen överförs ett stort värde från själva jordbruksfastigheten till stödrättigheterna. Skatterättsligt uppstår en skattechock eftersom samma värde övergår från att reavinstbeskattas till att beskattas som inkomst av näringsverksamhet. Om detta blir fallet kommer negativa inlåsningseffekter att uppstå, vilket i sin tur skulle hämma effektiviseringar av svenskt jordbruk. Frågan måste därför skyndsamt utredas av regeringen så att det skatterättsliga läget blir glasklart för våra bönder. Jag stöder reservationen på området. Jag vill också tacka utskottskamraterna, fru talman och utskottskansliet och önska god jul och gott nytt år. 42 (): föreslår i bred enighet att fastställa regeringens förslag till skattemässig behandling av elcertifikat och utsläppsrätter. Motiven för detta är goda. Jag vill för del yrka bifall till utskottets förslag i dessa avseenden. Frågan om de stödrätter i jordbruket som genom EU:s jordbruksreform ges ett eget värde är av delvis annan art än frågan om utsläppsrätterna. En jordbruksfastighets värde utgörs i princip av det sammanlagda värdet av alla framtida nettoinkomster, inklusive stöd i form av till exempel tullar eller arealersättningar diskonterade till nuvärdet. EU:s nu snart frikopplade ersättningar till jordbruket föregicks av de skyddstullar som höjde priserna på jordbrukets produkter över världsmarknadspriserna. Det här har egentligen i givit våra åkrar och betesmarker de marknadsvärden som sedan handeln med fastigheterna har resulterat i. Under har skyddstullarna sänkts och ersatts av de ersättningar, areal- och andra, som frikopplas från kravet på produktion men som ändå ger en fortsatt årlig rätt till ersättning. Och det behövs verkligen, annars skulle jordbruket inte klara sig helt enkelt. Här föreslår regeringen nu att beskattning vid försäljning av de här frikopplade stödrätterna ska ske som lös egendom. Eftersom beskattning av dessa stödrätter innan reformen skett som kapitaliserat markvärde, innebär förändringen en mycket betydande skatteskärpning vid försäljning från en skattesats på reavinstskatten på till mer än det dubbla och från att beskattas i inkomstslaget kapital till att beskattas som näringsverksamhet. Det här är inte rimligt och har på intet vis varit avsikten med jordbruksreformen. Jag är fullständigt övertygad om att övriga EU-länder inte kommer att acceptera att det här kommer att ge en skatteskärpning för jordbruket. Jag är därför förvånad över att utskottets majoritet tar så lätt på den här frågan och kanske även att mina värderade moderata kolleger anslutit sig till regeringens analys att det här får utredas vidare . Det svenska jordbruket är mycket hårt pressat av hård konkurrens och låga priser. Att då skärpa skattetrycket i samband med reformen är alldeles fel väg att gå. Utöver den faktiska skattehöjning som sker kommer de betydande inlåsningseffekterna att motverka nödvändiga rationaliseringar och fastighetsförsäljningar som annars ägt rum. Innan regelverket är klart kommer lantbrukarna att leva med högre skatter och oklarhet om vad som sedan kommer att gälla. Den enklaste lösningen för att undvika skatteskärpningen torde vara att stödrätterna beskattas som en anläggningstillgång, lämpligen som mark, i inkomstslaget kapital. har endast föreslagit några olika övergångsregler så att beskattning av stödrätterna under vissa mycket begränsade förutsättningar ska kunna ske i inkomstslaget kapital. Utskottet har avvisat detta och i stället, liksom regeringen, hänvisat till att vidare utredning får ske. Intill dess får de nya stödrätterna hanteras som lös egendom, vilket innebär att skärps beskattningen mycket kraftigt. Utskottets majoritet, en ohelig sådan, har fullt förtroende för regeringen i den här frågan och anser inte att det behövs ett särskilt uttalande vare sig om vad regeringens utredning ska leda till eller om i vilket tempo den bör ske. har tyvärr inte den här tilltron till regeringens goda vilja i frågan eller till dess skyndsamhet. Vi följer därför upp den motion som vi väckte med att reservera oss till förmån för att begär att regeringen skyndsamt återkommer med lagförslag i syfte att motverka den skattehöjning som den nya jordbruksstödsreformen ger upphov till. Det är bra att kd stöder den här reservationen, och jag yrkar bifall till den. 43 PER (): Det betänkande som vi nu behandlar tar upp vissa skattekonsekvenser med anledning av införandet av elcertifikat och utsläppsrätter samt att det införs nya regler för jordbrukets stödrättigheter. Syftet med lagen om elcertifikat är att främja produktionen av el med användande av förnybara energikällor. Uppskattningsvis handlar det om ca 1 000 produktions- och leverantörsföretag som kommer att beröras av detta. Förhoppningsvis kommer de också att följa de grundtankar som vi har med elcertifikaten. Utsläppsrätter hör samman med att industriländerna genom det så kallade Kyotoprotokollet har förbundit sig att minska sina utsläpp av växthusgaser. Utsläppsrätterna kommer uppskattningsvis att beröra ca 600 anläggningar i landet. Ändringarna i jordbrukets stödrättigheter har samband med att EU har beslutat om en genomgripande jordbruksreform, som innebär att i princip samtliga nuvarande direktstöd inom vegetabiliesektorn och animaliestöden ska frikopplas från produktionen. När det gäller skattereglerna för elcertifikat och utsläppsrätter är utskottet enigt. Förslaget innebär att de skatterättsligt ska utgöra näringsbidrag och därmed ska beskattas först vid avyttringen. har bekräftat detta och tycker att det är bra att vi på den här punkten har kunnat bli eniga. Därför finner jag ingen anledning att ytterligare kommentera detta. När det däremot gäller förslagen om jordbrukets stödrättigheter finns det en gemensam reservation från och . I grunden tror jag att reservanterna och utskottsmajoriteten i stort är överens om att de nya stödrättigheterna kan komma att leda till att en del av marknadsvärdet på fastigheten som utgörs av kapitaliserade stöd överförs till marknadsvärdet på de nya stödrättigheterna. Denna synpunkt delas också av . Hur stor den här värdeöverföringen kommer att bli har dock inte tidigare kunnat bedömas. Eftersom en försäljning av en näringsfastighet beskattas i inkomstslaget kapital kommer värdeöverföringen från fastigheten till de fristående rättigheterna att leda till en högre beskattning än eftersom de kommer att beskattas i näringsverksamhet. Detta har uppmärksammats i den departementspromemoria som föregick propositionen. Remissinstanserna har dock anfört att ett hänsynstagande till detta saknar konsekvensanalys och att man därför bör utreda den här frågan ytterligare. Regeringen har tagit fasta på detta i propositionen och föreslår att man ska gå vidare med utredning i frågan. Till dess får frågan hanteras inom befintligt regelverk, och eventuella tillämpningsproblem får då naturligtvis lösas i rättstillämpningen. Utskottsmajoriteten delar den syn som regeringen har framfört. Eftersom regeringen har aviserat en översyn finner majoriteten inte någon anledning till uttalande eller tillkännagivande. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslagen i skatteutskottets betänkande och avslag på reservationen. 44 () replik: Utskottet hänvisar alltså till att regeringen jobbar vidare med att utreda frågan och kanske kommer tillbaka med någon form av förslag. Vilket förslag det kan bli sägs det dock inget om. Min första fråga är om det är acceptabelt att det sker en skatteskärpning som kommer att påverka all handel från och framåt. Bör regeringens utredning syfta till att skatteskärpningen ska neutraliseras? Detta måste vara den rimliga uppfattningen, men den finns inte med i vår reservation och inte heller i utskottets skrivning. Min andra fråga är: Är det bråttom eller inte? Utredningen har ännu inte kommit i gång. Det har inte getts några uppdrag fastän vi nu i tre kvarts år har vetat om hur den här reformen ska se ut. Vi anser att regeringen bör återkomma skyndsamt med förslag som ska neutralisera de här effekterna. Vill man göra det går det att fixa, men vill man det inte går det inte att fixa. verkar inte vilja göra detta eftersom det ser en chans till högre skatteintäkter. Det har visserligen sagt att beskattning i vissa mycket begränsade fall ska kunna ske i inkomstslaget kapital, men den möjligheten är så obetydlig att vi har avvisat den. 45 PER () replik: sade i sitt anförande att jordbruket inte skulle klara sig utan de här stöden. Det är kanske sant med tanke på att det är stöd som förekommer inom hela EU-området. Personligen hade jag hoppats att vi skulle kunna komma fram till en tingens ordning där vi slapp att på detta sätt subventionera jordbruket, men det är kanske en annan debatt. Jag ska försöka att besvara frågor. För det första upplever jag att är väldigt kategorisk och bestämd och vet vad som kommer att hända. Jag var mycket mer försiktig i mitt anförande och sade att det kan innebära detta. Anledningen till att jag är försiktig är att vi inte har något underlag att bygga ett ställningstagande på. Med det menar jag att det är väldigt väsentligt att en utredning kommer till stånd och att regeringen kommer tillbaka till när det föreligger underlag för detta. Intill dess är jag inte beredd att göra några kategoriska uttalanden. Jag tror att det enda som vi egentligen strider om, , är ordet skyndsamt. 46 () replik: Jag tolkar det svaret positivt så att om det skulle bli ett värde på stödrätterna som höjer skatten vid försäljningen, bör regeringen återkomma med förslag som neutraliserar detta. Jag vill tolka det så att vi är överens om det, och i så fall är det mycket bra. Sedan är det min uppfattning att det inte alls är bra att stödrätterna från och med kommer att beskattas som lös egendom, vilket innebär en fördubblad skatt. Det är inte någon liten skatteskärpning utan en fördubblad skatt vid försäljning: från reavinstskatt till vid beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet. Detta kan riskera att om inte lägga en död hand över så ändå allvarligt försvåra försäljningar av fastigheter som verkligen behöver göras. Det är väldigt tuffa tider för jordbruket , och det behövs rationaliseringar, sammanläggningar och handel med fastigheter. Det här kan allvarligt komma att begränsa sådana transaktioner. Jag anser att det här bör ske skyndsamt. Det är mycket angeläget att ärendet snart kommer tillbaka på bord med skarpa förslag som kan rätta till förhållandena. De här stödrätterna har ett betydande värde. De avkastar per hektar. Självklart har en sådan rätt ett värde. Vad sedan gäller om jordbruket ska ha några skyddstullar eller ersättningsrättigheter eller inte kan jag hålla med om att det på lång sikt är bra om jordbruket lever på sina intäkter och att det här faller bort. Som läget är i världen nu och har varit skyddar alla länder jordbruksproduktionen, inte minst . Så länge och EU gör detta måste också vi i göra det, om vi vill behålla jordbruket, och det tror jag ändå att vi vill.