prot · GR0987 · 2004-03-24 00:00:00 — Men vi kom överens om en sak till, det var faktiskt och som kom överens om det och det var att vi skulle följa upp skattereformen. Vi hade utgångspunkten att varje inkomstgrupp, eller decil som det kallas i de här sammanhangen, skulle betala sina egna skattesänkningar. Det var vi överens om. Så genomförde vi skattereformen, tyvärr med ett ofinansierat underskott på 1012 eller kanske 15 miljarder. efteråt gjordes uppföljningen. Då visade det sig att de i den översta decilen, den tiondel som hade de högsta inkomsterna, inte hade betalat sina egna skattesänkningar. Då införde vi det som, mina vänner, heter andra skalsteget i skatteskalan. Det heter inte värnskatten. Den avskaffades 1998. Det heter andra skalsteget i skatteskalan. Detta var utgångspunkten när vi genomförde reformen. Det var ett handslag mellan och för våra respektive partier i fråga om att vi skulle göra på det sättet. Det är därför som vi har det andra skalsteget. Jag tycker att det är rimligt. Jag tycker att det är rättvist, med precis de argument som Per använde tidigare. I den delen var de med i skattereformen, men de stod inte bakom allt. Det var, , bara och Socialdemokraterna som gjorde det. 90 () replik: Jag har ännu inte fått svar på min fråga om man kan tänka sig att se över detta igen. Jag vidhåller att det är viktigt att hålla fast vid att man ska ha hälften kvar. Även för dem som betalar statlig skatt blir det, med tanke på de kommunalskattehöjningar som finns bland annat i vår egen kommun, , och inte hälften kvar, i marginalskatt. Sedan vill jag återgå till frågan om ROT- och RUT-avdrag. Jag diskuterade detta med Per förut. Han sade att det inte är så många som vill ha hjälp med städning. Jag tror att det är många som vill ha det. Det är många som kan tänka sig att anlita en städerska svart men som inte skulle kunna tänka sig att anlita någon som de måste betala vitt. Det är inte bara småbarnsföräldrar som behöver städning och stöd när det gäller hushållstjänster. Det är också många äldre som inte får hjälp med den mest elementära städningen. I stället får de ta hjälp av sina hårt belastade barn, som kanske är småbarnsföräldrar och själva skulle behöva ha städning hemma. De får hjälpa till att städa hos de gamla. Om man gör detta till en vit sektor skulle det dessutom bidra till att fler städföretag startas och till att man får fler kvinnliga företagare. 91 () replik: Jag är ledsen att säga det, men är kvar i gamla vanföreställningar. Det är precis som Per sade. Det är precis som om det bara är kvinnorna som städar hemma, både vardagsrumsgolvet och toaletten. Det är precis som om det bara är kvinnor som startar städfirmor. Lägg ett jämställdhetsperspektiv på det här! Jag har en principiell inställning. Det är fel att någon annan med sin skatt ska betala för att någon ska komma hem till mig, på eller på , och städa. Det tycker jag är fel. Jag ska städa själv. Om någon annan ska städa ska jag i varje fall betala det själv med skattade pengar. Det är inte några låginkomsttagare, några vårdbiträden och undersköterskor, som med sin skatt ska bidra till att jag får mitt vardagsrumsgolv städat eller min toalett städad. Det är min principiella inställning. Därför är jag direkt avvisande mot detta. Däremot tycker jag faktiskt att , liksom i förbigående, hade en poäng. Den gäller de äldre. Av kommunernas ekonomi har följt att det finns ett antal äldre som inte får särskilt mycket städning. Det skulle jag kunna tänka mig. Men jag tycker att det finns en rationellare väg, och det är att vi ser till att få in skatter. kanske inte gillar det och kanske inte heller jag vet inte men då får vi in mer pengar som vi kan ge till kommunerna, så att man också kan behovspröva detta. Jag tycker att det finns skäl att verkligt seriöst fundera på det. Det ska vara behovsprövat i så fall, men jag har inga sådana behov. Jag är ledsen, . Gå ur den där fällan! Se det här ur jämställdhetsperspektivet! 92 () replik: lyfte i sitt anförande fram kompensationen för egenavgifter till pensionssystemet som en bra skattereform. I anförande sades det och i utskottets text står det att själva argumentet för det är att egenavgifterna är en särskilt tung belastning för låg- och medelinkomsttagare eftersom de är avdragsgilla. Det är sant. Då kan man fråga sig: Varför inte göra som man gör i och som har föreslagit? I stället för att göra egenavgifterna avdragsgilla kompenserar man då egenavgifterna med en skatterabatt på , lika för alla. Regeringen har genomfört tre steg och ska genomföra ett sista fjärde steg där man helt och hållet kompenserar för egenavgifterna. Effekten blir att vi har ett pensionssystem som betalas av staten med pensioner efter vad man har tjänat. Har du haft låg inkomst under ditt arbetsliv får du alltså låg pension. Har du haft hög inkomst under ditt arbetsliv får du hög pension, och det är staten som har stått för egenavgifterna. Med den politiken går klyftorna i arv. Jag vill föra en politik som faktiskt kan motverka inkomstklyftor . Då vill jag rikta skattesänkningar just till människor med låga och normalstora inkomster. Tittar i sina papper ser han säkert att har räknat fram att kvinnan som är undersköterska får mer i disponibel inkomst. Det är ett större egenbestämmande över sin privatekonomi. 93 () replik: Här hoppar i galen tunna. Jag har nämligen tillsammans med företrädare för , i det här fallet , varit med om att genomföra en pensionsreform. Den står jag för. Men springer ifrån den överenskommelsen som en liten strykrädd hund. Överenskommelsen är helig för oss socialdemokrater. Vi har träffat en överenskommelse med Moderata samlingspartiet, , och om pensionsreformen. Den står vi för. Därför kommer vi inte, om inte alla dessa partier är överens med oss, att göra förändringar när det gäller egenavgifterna. För oss är det en hederssak. Därför behöver jag inte diskutera sakinnehållet. Vi har träffat en överenskommelse. Sedan har rätt. sammanställning, som jag har fått via massmedierna, visar att det är en närmast dramatisk skillnad mellan och i första hand Moderata samlingspartiet och när det gäller skattesänkningar för folk i vanliga inkomstlägen, som sade, alltså för vårdbiträden och undersköterskor, och för och mig. Det är hedervärt, tycker jag. Jag har inga som helst problem att säga detta. Men har problem. Ni vill för dem som tjänar mer än sänka med . vill sänka med 2 033 och med 1 850. Hur ska ni klara det? Det är inte mitt bekymmer. Det är bekymmer. Det är detta som är ert problem. 94 () replik: Om har förändrat sin politik i retoriken hoppas jag också att det blir en förändring i praktiken. Och kan vi och komma överens förutsätter jag att svansar efter. Grejen är att vi inte heller springer ifrån överenskommelsen om pensionssystemet. Vi rör inte egenavgifterna. Ni har själva infört, i tre steg, kompensation för egenavgifter. Det rör skattesystemet. Det är ingen dramatisk skillnad att säga att egenavgifterna, i stället för att de ska vara avdragsgilla, ska rendera en skatterabatt på , lika för alla. Det är precis det argumentet som ni använder. Jag har diskuterat det här med , vår man i pensionsgruppen, Genomförandegruppen. Han tycker att det här ryms mycket väl inom överenskommelsen. Poängen med våra skatteförslag är att vi vill rikta skattesänkningar just till människor som har de största behoven. Utskottet skriver i sin betänkandetext att skatteskalan är anpassad till individens förmåga att bidra till de gemensamma kostnaderna. Min fråga till är: Står du för det här? Är det så? Är skatteskalan anpassad till individens förmåga att bidra till gemensamma kostnader om skatteskalan innebär att man får betala så mycket skatt att man blir beroende av bidrag? 95 () replik: Det kanske är något kristligt byte, vad vet jag. har börjat använda moderat vokabulär: Lönen är inte så stor, och man måste ha bidrag. Oj, oj, oj. Det är precis som . , var försiktig! Man kan annars tro att ni centerpartister är moderater. Det vill ni väl inte? Låt mig vara mycket uppriktig. Jag tycker att det finns mycket tänkvärt i delar av era skatteförslag. Det finns bara ett övergripande problem. Det undergräver statens finanser med . Det är så väldigt mycket pengar att jag inte kan greppa det. Jag förstår inte hur mycket 30 miljarder är. Jag måste jämföra med någonting. Barnbidraget till landets alla barn kostar 23 miljarder. Ert underskott är 30 miljarder. Det är det som är problemet med ert förslag. Jag tycker att era tankar och ert sätt att uttrycka det oftast, utom när ni hamnar hos känns bra. Men ni har ett problem. Ni betalar inte för er. Ni betalar inte notan. Det var väl tur, fru talman, att ledamot hade gått när tillåter sig säga att om och blir överens så svansar väl efter. Detta sade jag mest för protokollet. 96 PER () replik: Jag får fråga vad han anser att gör om och kommer överens. inledning tycker jag var spännande och intressant. När skriver om plikten, profiten och konsten att vara människa och lägger ut texten om beroenden jag läser det gärna tangerar det lite grann det vi skriver och säger om naturliga gemenskaper. Någon individualism som skulle leda till att alla människor betraktar sig som öar i tillvaron isolerade från varandra är definitivt inte vår bild av det goda samhället. Det låter som en spännande bok. När räknar upp grunderna för skatteuttag och varför man tar ut skatter över huvud taget tycker jag att det fattas någonting. Det fattas någonting i argumentationen. Jag vill lägga till att jag uppskattar Kjörnsbergs värdering av motionsbehandlingen. Det var ett fint inlägg om vikten av de valda ledamöternas egna förslag men när det kommer till uppräkningen finansiering av gemensamma utgifter, utjämnande, styrande effekt och konjunkturpåverkande fattas någonting. Det är tillväxtskapande. Kan inte skatter försvåra och försämra möjligheterna för tillväxt vilket i sin tur leder till att det finns mindre skattebaser att använda för att finansiera den gemensamma välfärden? Det finns en annan sak också, etiken. Men vi kan ta tillväxten först. 97 () replik: Per har rätt. Det är bara det att det viktigaste man måste göra för tillväxten är att se till att det är en bra utbildningsnivå bland barn, ungdomar och vuxna, att det finns välutbildad arbetskraft och att infrastrukturen fungerar. Det är sådant som i första hand skapar tillväxt. Att det finns många kloka människor som får utlopp för sina idéer skapar tillväxt. Det kanske kan bli någon tiondel till om man vidtar skatteförändringar. Problemet är att om man ser på detta ur något slags teoretisk synpunkt har haft högre tillväxt än euroområdet. Vi har haft 0,7 eller högre tillväxt än OECD-området. Så det kan väl inte vara alldeles fel med vårt system med skatter och allt det andra som jag talade om. Men vi är beredda att diskutera detta. Det har ju vår partiordförande mycket klart deklarerat. Skattesänkningar ska finansieras. Det ska inte bli några hål i portmonnä. Det är faktiskt grundläggande. Då går det åt skogen med tillväxten. Jag satt i riksdag när vi hade minustillväxt det konstiga ordet. Vi hade minustillväxt. Det fanns två orsaker till det: dels en nedgång i världskonjunkturen det ska sägas helt öppet och väldigt ärligt dels att man misskötte ekonomi så att vi fick svåra underskott. Det var det som var orsaken till minustillväxten. 98 PER () replik: Det går an att jämföra den svenska ekonomins utveckling och tillväxt med och andra när vi är i en lågkonjunktur. Vi kan jämföra den svenska tillväxten med och tycka att det går bra här i . Men vi får inte slappna av och tycka att det är bra relativt bara för att vi har mer än någon annan när det kunde vara så mycket bättre. och fru talman! Vi ska snart debattera förmögenhetsskatten. Folk i allmänhet kanske tror att förmögenhetsskatten drabbar förmögna i första hand när det i verkligheten mer är så att förmögenhetsskatten driver kapital ur landet och förhindrar kapitalbildning som behövs för nyföretagande. Då har vi en skatt som påverkar tillväxten och gör att den gemensamma kakan blir mindre. Jag brukar säga och det gör säkert andra också, det är inte originellt att Socialdemokraterna är bra på fördelning. Men de är inte bra på att skapa resurser för fördelning. Resurserna kan man inte skapa, men de är inte heller bra på att skapa bra förutsättningar för en bra fördelning. tittar på kakan och ser att om man tar bort en bit så måste den finansieras och så vidare. Men det gäller ju att ha lite framåtsiktande förslag också som kan göra att kakan blir större. Vi är beroende av varandra. Vi behöver ett välfärdssystem. Vi behöver understöd till skola, vård och omsorg. Då behöver vi också ett näringsliv som växer och trivs i landet och gör att tillgångarna och resurserna ökar. Rent teoretiskt vet naturligtvis detta, men när han debatterade tidigare med och talade om tandvårdsproblemen var det högre skatt som var lösningen för att kunna finansiera en utbyggd tandvårdsreform. En högre skatt, men varför aldrig någonting om tillväxt? Jag tycker att det är symtomatiskt. Det är först när jag påpekar detta som säger ja, naturligtvis och så vidare. 99 () replik: Jag vet inte riktigt vilka ord jag ska välja för att inte vara på gränsen till oförskämd. Jag tycker att det mest var snack, om jag säger så, det som Per nu sade, exempelvis om att vi är bra på fördelning. Varför är det tillväxt när vi har ansvaret och minustillväxt när ni har ansvaret? Varför är det så? Jag sade att det till en del berodde på världskonjunkturen, men det största skälet var att ni misskötte portmonnä så att vi fick låna . Det är barnbidrag. Så mycket fick vi låna för att få portmonnän att gå ihop. Det var därför vi hade minustillväxt. Vad beror det på att vi, med den här fruktansvärda förmögenhetsskatten, har och har haft bättre tillväxt? Jag har inte valt ut . Jag har tittat på EU:s statistikkontors siffror heter det visst och de visade att vi 19942002 hade nästan exakt en procentenhets bättre tillväxt än euroområdet. Per brukar ju alltid tala om att där har man minsann inte förmögenhetsskatt. Man har det i och för sig i något av länderna men inte i alla. Trots det har vi haft bättre tillväxt. Jag bara läser statistik. Det måste vara någonting annat. Det måste bero på att vi har barnomsorg, välutbildade människor, bra skolor och universitet och allt sådant i vårt land. Det måste bero på det, tillåter jag mig att tro. Jag erkänner att det är en lekmannamässig fundering. Jag är ingen räknenisse. Det är inte min uppgift att vara räknenisse; det är min uppgift att vara förtroendevald. Jag tror att det beror på detta. Sammanhållningen i vårt land betyder säkert väldigt mycket. Att vi kan träffa bra löneavtal, samarbetet mellan arbetsmarknadens parter, betyder säkert väldigt mycket. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU20 Allmänna motioner om inkomstbeskattning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 13 § Allmänna motioner om företags- och kapitalbeskattning 100 (): Rubriken på det här betänkandet säger precis vad det innehåller: allmänna motioner om företags- och kapitalbeskattning. Därmed skulle den här presentationen egentligen kunna vara klar. Men någon liten sak kanske tål att förklaras för den som inte är så insatt i våra göranden och låtanden. Som vanligt föreslås i betänkandet att de allra flesta motionerna ska avslås, oavsett om de kommer från ledamöter från majoritetspartierna eller om det är ledamöter från oppositionen som väckt dem. Vän av ordning kan då fundera över om ledamöterna bara kommer på dumma idéer att motionera om när nu i stort sett alla motioner avslås. är det gudskelov inte så. Många motioner innehåller en hel del som det verkligen tål att funderas över. Varför avslås de då? kan man undra. Jo, om man läser betänkandet i dess helhet kan man konstatera att de allra flesta avslås därför att den fråga som aktualiseras i motionen redan övervägs, bereds, utreds eller på annat sätt är aktuell i regeringskansli eller departement. Det finns ingen som helst anledning att bifalla en motion som innehåller något som det redan börjat arbetas med. Därav följer att de flesta motioner avslås. Andra motioner som ledamöterna väckt, fru talman, är sådana som varit och då avslagits. ledamöter låter sig inte nedslås av detta utan fortsätter år att väcka samma motioner, kanske med någon mindre justering av texten allt i förhoppningen att, liksom droppen urholkar stenen, få sin motion bifallen. Detta betänkande, fru talman, innehåller just ett sådant ärende som har avslagits av tidigare riksdagar. har dock droppen urholkat stenen, så nu är det för ett tillkännagivande till regeringen från . 101 (): Betänkandet om företags- och kapitalbeskattningen innehåller många för vårt lands framtida välstånd och tillväxt viktiga frågor. Mest har det förstås blivit fråga om att vi i oppositionen fått tillfälle att redovisa våra föreslagna åtgärder för ett bättre företags- och tillväxtklimat, som regeringen med sina stödpartier och halsstarrigt vägrar att vidta de nödvändiga åtgärderna. Jag yrkar bifall till reservation 1 från , . Det är en reservation som väl beskriver en väg till just en bättre företags- och kapitalbeskattning. Vi moderater står självfallet bakom alla våra reservationer, men för att vinna tid avstår jag här från att formellt yrka bifall till dem. Trots vad jag inledningsvis sade görs det ett framsteg i betänkandet, och det är att utskottet enigt gör ett tillkännagivande om en snabb utredning om införande av tonnageskatt för rederinäringen. En tonnageskatt innebär att ett rederis vinst beräknas genom en teoretisk vinstsats på tonnaget på vilken sedan bolagsskattesatsen appliceras. Den här metoden ger en långsiktigt riktig beskattning som också har den stora fördelen att den för rederierna möjliggör en god framförhållning och planering utan överraskningar på skattesidan. I vår omvärld har övriga berörda EU-länder redan infört en sådan här beskattningsmetod. Det är nu angeläget att frågan utan fördröjning utreds och att förslag föreläggs . Det är symtomatiskt att regeringen redan har fördröjt den här frågan, till exempel genom att motsätta sig detta beslut som ju har en majoritet i bakom sig. Regeringen har godtagit att det finns en sådan majoritet. Det är dock också viktigt att leverans sker snabbt, och vi avser att bevaka att så verkligen sker. En annan fråga som befinner sig i långbänk är regeringens handläggning av de så kallade 3:12-reglerna. Vi har där i betänkandet lagt fram en gemensam borgerlig reservation. Det är på sitt sätt märkligt att vi inte har kunnat få till stånd ett ökat tryck på regeringen i den här frågan genom en majoritet. Då kan någon fråga sig varför vi inte har kunnat få det och varför detta är märkligt. Jo, det är märkligt med utgångspunkt från vad Per i ett flertal debatter här i kammaren har sagt om behovet av en sådan förändring. Denne har förordat just den metod som de borgerliga partierna, och Företagarna har enats kring, nämligen en reviderad BEK-modell. Inom borgerligheten ser vi en sådan modell som i varje fall ett första steg mot en bättre beskattning av fåmansföretagen. Jag tycker att Per har anledning att senare i debatten utveckla av vilken anledning man inte velat sätta detta ytterligare tryck på regeringen i denna fråga. Per sade i den förra debatten att politik var det möjligas konst. Jag tycker att Per och med sitt agerande att inte kunna ställa upp bakom ändrade 3:12-regler har visat att politik är det omöjligas konst. En annan sak som berörs i betänkandet är beskattning av ideella föreningar. var det en konferens här i som väldigt tydligt visade vilken hopplös situation många ideella föreningar befinner sig i när , utifrån sin tolkning av den gällande lagstiftningen, jagar föreningar för att beskatta till exempel av ledare och andra utfört ideellt arbete. Det talas till exempel om föreningar som medverkat i städning av vägrenar eller motsvarande och som då ska inkomstbeskattas för detta. sade att vi har ett skattesystem i det här landet som gör svenska folket till skattefifflare. Det förefaller som om vi inom ramen för vad som gäller för föreningars beskattning åstadkommer att väldigt många verksamma inom föreningslivet känner sig som eller anklagas för att vara skattefifflare. Jag känner det väldigt angeläget att den av regeringen aviserade översynen av beskattningen av ideella föreningar kommer till stånd så att dessa många aktivt verkande ideella krafter får ett tydligt besked om vad som gäller i skattehänseende. Från statens sida bör inställningen vara att ideellt arbete ska uppmuntras. Om detta har vi skrivit i en reservation. Bland alla de frågor som tas upp i betänkandet finns även frågan om flyttskatt vid byte av fonder. Inte minst för alla svenskar som sparar i aktier i form av fonder är detta en oerhört aktuell fråga. Om man upptäcker att man skulle vilja byta till en annan fond som bedöms ha större möjligheter att ge avkastning på kapitalet eller som sköts bättre och således flyttar kapitalet utlöses därmed skatt. I praktiken finns det alltså en inlåsning till den fond som man ursprungligen har valt. Många av fondbolagen, kanske inte minst bankernas fondbolag, tycker självklart att det här är väldigt bra eftersom det leder till minskad konkurrens inom fondsektorn; man behåller de kunder som man ursprungligen fått. Men om man vill förbättra konkurrensen ska man naturligtvis se över skattereglerna i det hänseendet så att reavinstskatt inte utlöses bara därför att kapitalet flyttas från en fond till en annan. Jag trodde faktiskt att den insikten hade kommit till och riksdagsledamöterna i största allmänhet, så att man kunde åstadkomma ett beslut om att få till stånd en ändring åtminstone i det hänseendet. Därför är jag oerhört överraskad över att vi moderater står ensamma där. Jag förmodar att det är fråga om ett misstag att några av partierna inte, som det heter, hakat på den reservationen. Det har med önskvärd tydlighet framgått att det här betänkandet, liksom föregående betänkande, spänner över ganska många skattefrågor. Jag har valt att peka ut just nämnda frågor, men den som är intresserad gör klokt i att läsa betänkandet i dess helhet med alla kloka reservationer som finns i det. 102 (): Vi behöver tillväxt, och vi behöver fler jobb. Därför behövs det fler företag. Tyvärr verkar det mycket gå i motsatt riktning. lägger ned i . flyttar verksamhet utomlands. har många större industriföretag lagt ned verksamheten i och flyttat utomlands. Om Egendomsskattekommitténs förslag om förmögenhetsbeskattning av O-noterade aktier går igenom riskerar fler företag att lämna . kommer att bli mer och mer beroende av de små och medelstora företagen. De företag som finns måste få en chans att överleva, och det måste skapas förutsättningar för att starta fler företag. har gjort beräkningar enligt vilka ca 10 000 nya företag behöver startas framöver för att kompensera de arbetstillfällen som storföretagen väntas rationalisera bort. Men det gäller inte bara nya företag. Också de företag som finns måste i större utsträckning finnas kvar även och växa. Det är inte bara 40-talister som är anställda som går i pension, utan det gör också företagare. Var fjärde svensk företagare är och kommer att gå i pension detta enligt siffror som tagit fram. Man konstaterar också att de småföretag som ligger utanför storstäderna löper större risk att försvinna i samband med nästa generationsskifte. Allt måste göras för att den som är ung ska våga starta företag eller ta över ett företag som kanske gått i arv i flera generationer. Vi här i kan inte skapa företag men vi kan se till att ge förutsättningar för ett bra företagsklimat. I dagens beskattas ägare av fåmansbolag hårdare än ägare av andra bolag. Detta är sannerligen otillfredsställande. Skatteregler måste vara utformade så att den som satsar tid och pengar och som tar risker får en rimlig belöning för det. De förslag som regeringen lade fram i höstens budget om en ändring av 3:12-reglerna och om en förändring i arvs- och gåvoskatterna räcker inte på långa vägar.