prot · GS0949 · 2004-12-13 00:00:00 — Det är inga småpengar kommunerna har där; det vet vi sedan vi kompenserade för maxtaxan. Jag tycker att kan gå hem och läsa på hur budgeten faktiskt ser ut. Att man satsar på barnskola är en sak, men man riktar inga pengar till mer personal i förskolan. Kommunerna är fria att använda pengarna till en barnskola, vilket är ett helt unikt och nytt förslag. 133 () replik: Jag noterade att oroar sig för att vi i alliansen ska få ett hårt arbete med att stämma ihop vårt program. Jag förstår att det bygger på egen erfarenhet av att få ihop den här propositionen. När man lyssnade på låg hon ju närmare än Socialdemokraterna. Jag undrar vad ni tog till för medel för att få med miljöpartisterna på den här propositionen. var också jättenöjd med att kunna bocka av ett vallöfte om 6 000 nya förskollärare. Jag undrar om de föräldrar som röstade på Socialdemokraterna i valet och vars barn redan passerat förskolan när detta vallöfte börjar infrias är lika nöjda. De är ganska många. För dem som då hade till exempel en treåring har detta redan hunnit passera. De trodde naturligtvis att de skulle få det här vallöftet uppfyllt direkt. Jag tycker alltså inte att statsrådet ska känna så stor stolthet. sade i sitt inlägg att hon träffat enstaka föräldrar som skulle velat vara hemma längre med sina barn. Då kan jag passa på att rekommendera att gå in på . Där finns ett öppet brev, ett svar på ett uttalande av statsrådets kollega , som hundratals föräldrar har undertecknat på . Det går också bra att ta del av de namninsamlingar som görs i ett antal kommuner, uppemot 40 vid det här laget. Det har genomförts folkomröstningar i kommunerna som kommer till detta resultat: Fler vill ha möjlighet att vara hemma med sina barn. På vilket sätt tänker möta det? 134 Statsrådet () replik: Jag konstaterar att vi just nu diskuterar förskoleverksamhet och en proposition om kvalitet i förskolan. Jag tycker att det är intressant att diskutera villkoren för att vara hemma. Jag tycker att vi har en väldigt bra och väl utbyggd föräldraförsäkring. För den som önskar sprida ut den över tiden räcker den väldigt länge med de nivåer som både och åtminstone tidigare brukade ange som skälig inkomst att leva på . Jag tror säkert att många önskar vara hemma med sina barn. Men jag tror också att väldigt många känner att kvaliteten i förskolan när barnen är där medan man arbetar måste vara god, just för att man ska känna trygghet i att lämna sina barn där . Det är just detta den här debatten handlar om. Det är därför vi säger att vi måste anställa mer personal i förskolan, det är därför vi säger att vi ska ha kvalitetsredovisningar och det är därför vi säger att vi måste ha utvecklingssamtal och föräldrainflytande på olika sätt för att föräldrarna ska känna trygghet och tillfredsställelse med den tid som barnen tillbringar i förskolan. 135 () replik: Det kanske är det som är felet. Vi diskuterar inte bara förskolan; vi diskuterar hur våra barn ska tas om hand. För Socialdemokraterna är detta lika med förskolan, och det är det vi vänder oss emot. Förutom allt det tryck utanför som jag räknade upp har också majoritet begärt att regeringen ska komma tillbaka med ett förslag som ökar möjligheterna för föräldrar att vara hemma längre med sina barn. Det struntar ni blankt i! Det är en maktens arrogans som är fullständigt ofattbar. Jag kräver faktiskt att få ett besked: Finns det ett arbete på gång, eller är det som är sagt i den här förskolepropositionen det ni har att säga i det ärendet? 136 Statsrådet () replik: Det är precis tvärtom. Jag menar att möjligheten att vara hemma med sina barn inte handlar om förskoleverksamhet utan om det som föräldraförsäkringen är till för: just möjligheten att vara hemma med sina barn. Just nu är det 13 månader och med garantidagar, och då har man möjlighet att sprida ut de dagarna över . En fortsatt utbyggnad av föräldraförsäkringen, höjda tak med mera är ingenting som jag på något sätt är tveksam till. Jag tror att detta är väldigt bra reformer successivt, när vi har möjlighet att göra dem. Man kan inte säga att det är samma sak som förskola eller barnomsorg. Det är klart att det är två olika verksamheter. Det ena är en verksamhet som kommunen ska ansvara för, betala för och se till att barnen som är där har en bra verksamhet . När det gäller tillkännagivandet vill jag återigen säga att ni talar om mångfald och valfrihet men inte om på vilket sätt man ska ha möjlighet att vara hemma mer. Vi arbetar vidare med att utveckla föräldraförsäkringen, som jag menar är ett mycket bra sätt att ge möjlighet till alla föräldrar att vara hemma på rimliga villkor inte 3 000, 4 000 eller , för det ger inte reella möjligheter. 137 () replik: sade att hon längtar efter att få se hur den borgerliga förskolepolitiken blir efter en valseger 2006. Jag kan avslöja att det gör jag också. Vi får hålla oss till dess. Jag har bara en väldigt kort och enkel fråga till statsrådet. föreslår i en reservation att ett nytt långsiktigt mål i förskolepolitiken för att stärka kvaliteten i förskolan skulle vara att två tredjedelar av personalen i förskolan ska vara förskollärare. Jag tänkte bara höra hur statsrådet rekommenderar socialdemokraterna i att rösta i den frågan. 138 Statsrådet () replik: Jag menar att det är varje kommun som bestämmer hur många av vilken yrkeskategori som anställs på vilken avdelning och i vilka grupper. har vi ungefär fifty-fifty av barnskötare respektive förskollärare eller lärare med förskoleutbildning. Det är som sagt ett mål som är ett genomsnitt. är det mer; ibland är det mindre. Det handlar om tillgången, om ambitionen och om hur barngrupperna ser ut. Jag har inte som ambition att uttala mig om hur de exakta förhållandena ska vara, och jag kommer inte att rekommendera mina partikamrater att rösta på något särskilt sätt i den frågan. Jag tror att vi är relativt överens om att det är en viktig fråga att de som står nära verksamheten, nämligen kommunpolitiker och kommunala företrädare tillsammans med personal, har ett avgörande inflytande på den här frågan. 139 () replik: Jag noterar att det finns en mängd frågor i politiken där regering och riksdag lägger sig i detaljer i hur kommuner ska bedriva sin verksamhet, men när det gäller kvaliteten i förskolan och att stärka de pedagogiska ambitionerna backar man helt plötsligt. Vad är det för fel med att ha som långsiktigt mål inget tvång att två tredjedelar av de anställda i förskolan ska vara förskollärare? 140 Statsrådet () replik: Jag hade laddat för genusdebatt här, men byter tema så här i slutet . Återigen: Det finns ingenting som säger att man inte får ha två tredjedelar, tre fjärdedelar, eller . Men det handlar om förutsättningarna. Hur kan man rekrytera? Hur ser barngrupperna ut? Vilken ålder är det på barnen? Jag tycker att varje kommun har rätt att påtala detta. Däremot har vi betonat tydligt i förskolepropositionen att man naturligtvis inte kan bedriva en förskoleverksamhet utan förskollärare. Vi betonar på olika sätt förskollärarnas roll. Det är de som har det övergripande ansvaret för den pedagogiska verksamheten. Vi inför i skollagen behörighetsregler för förskollärare till exempel. Nog betonar vi att förskollärarna är viktiga, tillsammans med barnskötarna. Jag tycker att det är viktigt att vi kan lyfta fram två grupper parallellt och se att de som har byggt upp den svenska förskolan till vad den är faktiskt kan fortsätta att göra det tillsammans. De kan fortsätta att ha lärande på lekens grund som en utgångspunkt för att forma en fin verksamhet också kommande år. 141 () replik: Jag blev lite inspirerad av den tidigare debatten, mest utifrån konstaterandet att av alla ett- till femåringar är inskrivna i förskolan, och av förskolans personal är sådana som jag, det vill säga män. Vi har en delegation för jämställdhet i förskolan som förhoppningsvis jobbar bra, men jag skulle ändå vilja bjuda dig att fundera över hur du ska få sådana som jag och en del andra, förhoppningsvis yngre, att med liv och lust utbilda sig till förskollärare och ge sig in och jobba i förskolan. 142 Statsrådet () replik: Jag trodde först att skulle säga att är vänsterpartister, men det har vi väl ingen statistik på . När det gäller Jämställdhetsdelegationen vill jag säga att det är just syftet med den. Jag tror inte att det finns en enkel lösning på hur vi ska få färre kvinnor att arbeta i vården eller fler män i förskolan, helt enkelt hur vi ska få en mindre könssegregerad arbetsmarknad. Det ligger naturligtvis mycket i traditioner som grundläggs tidigt, och det är just därför som delegationen för jämställdhet arbetar med förskolan och inte har tagit sig an hela utbildningsområdet. Vi menar att vi måste börja . Det handlar om fler män i förskolan, men det handlar också om hur man arbetar med jämställdhet för att se till att flickor och pojkar i förskolan har förutsättningar att göra otraditionella val senare, att de inte fostras in i de traditionella könsmönster som vi ser i samhället och även i förskolan om vi inte är uppmärksamma. Det har förskolor, inte minst Tittmyran i med flera, upptäckt. De har videofilmat sig själva för att övertyga sig om att de kanske inte arbetar så jämställt som de trodde. Återigen vill jag säga att det absolut inte finns någon enkel lösning på detta. Det är därför delegationen har gott om tid på sig. Jag tror inte heller att delegationen kommer att komma med en universallösning som gör att vi helt plötsligt har fifty-fifty. Men jag hoppas och tror på mer resurser till förskolan, en proposition för förskolan och ett arbete från Myndigheten för skolutveckling som handlar om hur man ska kunna rekrytera mer till förskolan och hur det ska bli en attraktiv arbetsplats. Allt det är viktigt för både män och kvinnor när de gör sina yrkesval. Jag hoppas att ännu fler män ska göra valet, att fler män engagerar sig i förskoledebatt och att fler pappor kanske är föräldralediga just för att också synas i barnens tidiga år. 143 () replik: Procentsatserna för får vi väl se i nästa . Men för att vara allvarlig det är klart att detta rör sig om grundläggande maktstrukturer som avspeglas i hur det ser ut inom förskolan. Jag är fullt medveten om att vi inte har några som helst enkla vägar eller enkla val. Det är klart att vi i alla stycken måste välja att lyfta fram de här frågorna, även om de ibland kan vara obekväma, eftersom de just påverkar makt och maktfördelning i samhället mellan män och kvinnor. Jag tror att Delegationen för jämställdhet i förskolan kommer att göra ett bra jobb. Och jag ser fram mot att löpande få följa det arbete de lägger fram. Men jag tror också att vi har ett ansvar, både du som minister och jag som riksdagsledamot, att ständigt och ofta lyfta fram dessa frågor, inte bara när vi diskuterar enskilda frågor, inte bara under beteckningen jämställdhet. Låt oss i stället tillsammans vara överens om att just dessa jämställdhetsfrågor genomsyrar alla politikområden. Därför måste de ständigt vara närvarande. 144 Statsrådet () replik: Jag delar absolut uppfattningen att jämställdhet är en oerhört viktig fråga som löper genom alla politikområden. Jag vill bara säga att Jämställdhetsdelegationen har haft att dela ut, och de har gjort det till 1820 projekt. De hade kunnat dela ut det tiodubbla till runt hundra projekt. Det tycker jag säger någonting om hur medvetenheten runtom i våra kommuner, på våra förskolor, på enskilda avdelningar har vuxit. Man har börjat fundera över hur man ska bli mer aktiv i värdegrundsfrågan jämställdhet. Hur ska vi på olika sätt bli mer medvetna om hur vi arbetar gentemot barnen för att uppfylla det som inte är ett frivilligt mål i läroplanen utan någonting som alla faktiskt ska göra? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § Allmän miljö- och naturvård m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m. (prop. 2004/05:1 delvis och skr. 2003/04:141). 145 (): När behandlar statsbudgeten handlar det vanligtvis om vem som kan sprätta mest pengar. Svensk politik är mycket av en kvantifieringspolitik. Mest pengar, hårdaste regler, högsta eller lägsta skatter den som tar i mest är mest trovärdig i mediernas värld. Det är samma sak på miljöområdet. Den som lägger mest pengar, kräver de hårdaste reglerna eller de värsta miljöskatterna är det miljövänligaste alternativet enligt många. Denna budget är inget undantag. Här slåss vi om att ge mest pengar till att socialisera mark i anslaget Biologisk mångfald, vem som kan ta över mest ansvar från privata intressen för att sanera och återställa förorenad mark, vem som kan dela ut mest pengar till kommunerna för att de ska konstruera klimatåtgärder med mera. Jag tänkte vända på resonemanget, för vår debatt borde snarare handla om vad som händer med det civila samhället när politikerna tar över. Vad händer med det civila samhällets teknikutveckling när investeringsförmågan försvinner? Mitt resonemang vilar på tre grunder. Det är min fasta övertygelse att marknadsekonomin är vida överlägsen alla andra system när det gäller en miljövänligt hållbar utveckling. Det är min övertygelse att ekonomisk tillväxt ger möjlighet till en miljövänlig teknikutveckling och att människor i välstånd har råd att prioritera miljövänlig utveckling. Dessutom är jag helt övertygad om att det hos de allra flesta människor finns en vilja att ta ansvar för sin del av miljön, om de bara får utrymme för det. Med dessa resonemang som grund bör vi som sitter i politiskt beslutande församlingar fundera på vad som är alternativet till att vi ska ta in pengar och sedan fördela ut dem. Vad händer om vi i stället skulle dra ned på våra budgetambitioner och vår regleringsiver och ge denna ökade frihet till enskilda människor? genomförde statliga , Verket för näringsutveckling, en studie om små företags motiv för sitt miljöarbete. Det var inte de ekonomiska vinsterna eller lagstiftningen som var den starkaste drivkraften. På första plats kom det egna engagemanget för miljön. På andra plats kom ett minskat resursanvändande, på tredje att möta konsumentkraven, på fjärde konkurrensskäl och först på femte plats en tvingande miljölagstiftning. En framtida tvingande miljölagstiftning kom först på sjunde plats. Det visar att för många företagare är miljöpolitiken bara en extra pålaga, medan andra hänsyn är starkare drivkrafter för att uppnå en hållbar miljöutveckling. Där är det egna engagemanget att göra rätt för sig det starkaste argumentet. Men dessa extra pålagor och detta krångel är inte utan betydelse. Vi bortser från miljöskatterna, som vi förvisso skulle kunna ha en lång diskussion om. De har i alla fall ett styrande syfte. Vi fokuserar i stället på , vars huvudsyfte inte är att vara ett ekonomisk-politiskt styrmedel i första hand. Denna lagstiftning har dock visat sig få en stor ekonomisk betydelse. har studerat företag som klassas som så kallade miljöfarliga verksamheter, det vill säga en mycket stor del av det svenska näringslivet, och deras kostnader för . Den största kostnaden för är personal- och konsultkostnader. anses av företagarna vara så svår att arbeta med att i många fall måste konsulter hyras in eller personal avdelas särskilt för att arbeta med detta en kritik som för övrigt också delas av många av de miljöinspektörer som arbetar i kommunerna. En annan kostnadsdrivande faktor är de mycket långa handläggningstiderna när företag bestämt sig för att etablera eller bygga ut sin verksamhet. Den statliga utredningen, , har kommit fram till att det kan ta mellan ett och ett halvt och att få igenom ett så kallat A-ärende genom tillståndsprocessen. Svenskt Näringslivs uppskattning av kostnaderna är att de motsvarar av de berörda företagens totala omsättning. kan verka, för många, som en rätt liten andel, men den motsvarar . En viss del av detta arbete är givetvis nödvändigt, men det är mycket pengar. Om nu den egna drivkraften är den viktigaste drivkraften för en företagares miljöarbete är detta ett svårt hinder mot den drivkraften. Långa handläggningstider och krångel vid nyinvesteringar hindrar också ny teknik att växa fram. Nyinvesteringar som följer dagens miljölagstiftning stoppas av byråkrati när den i stället skulle kunna ersätta gamla produktionsmetoder. har föreslagit en rad förbättringar av , som skulle kunna vara några steg på vägen till en effektivare och därmed mera tillväxtvänlig miljöbalk. Kortare handläggningstider och tydligare regler finns med bland förslagen. Det är viktigt att de problem som i huvudsak är administrativa problem med åtgärdas . Det är i allmänhet den ökande administrativa bördan för företagen som företagarna klagar på, inte miljökraven i sig. Detta är ett exempel på hur vi kan frigöra resurser för att satsa på rätt saker mer på miljövänlig teknik än på pärm efter pärm från miljökonsulter med höga arvoden. och de övriga i den borgerliga alliansen är överens med Socialdemokraterna i om dessa viktiga åtgärder. Men Socialdemokraternas stödpartier har motsatt sig förslagen på effektiviseringar. Min fråga till företrädare för regeringspartiet är: Vågar ni trotsa era samarbetspartier och lägga fram en proposition som är någorlunda identisk med förslag? Om ni gör det kommer det med största sannolikhet att finnas en majoritet för dessa nödvändiga förslag här i kammaren. Förslagen är nödvändiga för att återupprätta ett förtroende för miljölagstiftningen. Det är min förhoppning att detta skulle kunna vara vägledande för ert arbete med de kommande miljömålen med en så efterlängtad proposition om effektiviseringar av och med arbetet med att modernisera statsbudgeten. Men tyvärr är jag pessimistisk på den punkten. Jag tror att det behövs en ny, borgerlig regering för att få en stark tilltro till ekonomisk tillväxt och för att enskilda människor faktiskt ska ha möjlighet att fixa det här utan pålagor och pekpinnar. Men det vore spännande om ni kunde bevisa motsatsen. har ett alternativt budgetförslag i betänkandet som bygger på de resonemang jag just fört här. Det bygger alltså inte på att delta i sprättandet av mest skattepengar utan vilar på en annan grund, nämligen att frigöra mer resurser till det civila samhället. Vi har inte någon reservation till betänkandet eftersom våra budgetramar inte vunnit majoritet i kammaren, men väl ett särskilt yttrande som beskriver våra budgetresonemang. Jag får därför nöja mig med att hänvisa till detta särskilda yttrande. 146 (): Regeringen har ombildats, och vi har fått ett nytt samhällsbyggnadsdepartement. liberalerna anser att det viktigaste för inte är vilket departement som skapas utan behovet av en regering som levererar och vågar utvärdera och ompröva effektiva och uthålliga förslag på miljöområdet. En avdammad Grönt Folkhems-etikett lurar ingen och ger inte miljöarbetet det lyft, den nystart och den trovärdighet hos befolkningen det skulle behöva. I förra årets MJU-debatt citerade jag tidskriften granskning av läget för arbetet med hållbar utveckling. Slutsatsen blev att miljöarbetet trampar vatten! Rapporteringen visade att politiskt mod saknades för nödvändiga beslut och att miljörevision som kontrollerade att myndigheter uppfyllde sin del av miljömålen saknades. Lika allvarligt var att regeringen brast i tydlighet och långsiktighet, vilket gjorde det svårt för hushåll och industri att veta vad som gällde för framtiden och våga satsa på miljövänligare alternativ. Tidskriften läggs nu ned. Oberoende rapportering och klarspråk inifrån parlamentet uppskattas tydligen inte. Årets citat kommer från utvärdering av 15 miljömål. Redan i den inledande sammanfattningen finns ytterligare stöd för vad som rapporterades i Från Riksdag & Departement. Dessutom skriver : Vi behöver mer noggrant belysa hur mål inom de olika sektorerna och mål inom andra politikområden förhåller sig till miljömålen och vilka synergieffekter och konflikter som kan finnas. Vi behöver också i högre grad utvärdera det åtgärdsarbete som har genomförts av samhällets olika aktörer och inom de olika sektorerna. Detta är en snudd på ordagrann beskrivning av delar av uppdraget för den hållbarhetskommission drivit på för att få till stånd. Hållbar utveckling måste bli mer än ord! Vi vill att en expertkommission tillkallas för att analysera hur hindren för en hållbar samhällsutveckling kan undanröjas och hur konflikterna mellan miljömål och andra samhällsmål kan lösas på ett bättre sätt än . Sedan vi först presenterade förslaget har vi gång på gång fått bekräftat av myndigheter, företag och enskilda att detta behövs. sade det, liksom för och Habitat och också i sin utvärdering. Problemet är att arbetet redan borde vara i gång eller påbörjas omgående, men alla tecken tyder på att regeringen fortsätter att lappa och laga i nuvarande system och strukturer. Inte vare sig den förda miljöpolitiken eller det så kallade sektorsansvaret har på allvar utvärderats . Ett trovärdigt sådant arbete måste naturligtvis inledningsvis lyftas upp till en expertgrupp utanför politikers och generaldirektörers påverkan före politisk behandling. Medborgare och företag förväntar sig nu att vi politiker ska leverera: inte ord, högtidstal och oförutsägbara förutsättningar för företagande och tillväxt utan möjligheter att välja och agera på ett långsiktigt uthålligt sätt. Det är dags att finna de systemfel som motverkar hållbar utveckling. Havsmiljöfrågorna måste bli de närmaste årens viktigaste område när det gäller miljön i vår närhet. Min ambition är att ska lägga grund för det lyft för havsmiljöfrågorna som är nödvändigt. Det sade miljöminister . Om det skulle visa sig att det finns anledning att lägga fram skarpa förslag även i det sammanhanget, havsmiljön, får vi återkomma och överväga om det blir en proposition. Det sade miljöminister i den allmänpolitiska debatten här i kammaren för . Om det skulle visa sig att det finns anledning som om de senaste årens incidenter och olyckor i vår känsliga gått regeringen spårlöst förbi; som om den enorma ökningen av oljetransporter i undermåliga fartyg inte bekom socialdemokratin; som om regeringen saknade kännedom om att det saknas resurser att hantera ens en olycka med en av de många oljetanker som trafikerar . Många av åtgärder borde ha kunnat sättas i verket. Redare och miljöorganisationer samverkar och trycker på för att få regeringen att agera. kritiserar skarpt i sin granskning just för att en marin strategi saknas. En sådan strategi i form av en proposition med konkreta förslag till beslut, mål och tidsplaner är vad som behövs. Det enda miljöministern talar om är en nationell havsmiljöstrategi i form av en skrivelse och några förändringar i miljömålen . Utskottsmajoriteten talar om en nationell havsmiljöstrategi . Vilket gäller, och vad avser utskottsmajoriteten att ytterligare göra för att bryta passiviteten på havsmiljöområdet? Varken eller kan vänta . Att få klassad som ett PSSA-område, försett med effektiva skyddsåtgärder för att förhindra att katastrofala oljeutsläpp sker vid en olycka i den täta trafiken, är för liberalerna en prioriterad fråga. har vi försökt få besked från regeringen, som säger att man inte tänker lägga ribban lågt när skyddsåtgärder ska bestämmas. Vi har fått undvikande svar om att detta är upp till myndigheter att ta fram. Frågan om , världens kanske mest utsatta havsområde, och hur vi ska avvärja hoten mot den är av sådan vikt att ett tydligt politiskt ledarskap är avgörande. För den framtida utvecklingen av lagstiftningen på havsmiljöområdet är det också mycket viktigt att få klara besked från majoriteten vilka ytterligare effektiva åtgärder man vill se. I andra berörda har frågan om vilka skyddsåtgärder som ska ingå i PSSA-klassningen beretts med stor öppenhet och i dialog för att få fram bra förslag. I har ansvaret lagts på departement och verk. Först när utskottet genom begärde att få höra berörda miljöorganisationer om deras deltagande uppdagades att de inte fått någon information eller fått ta del i det viktiga arbetet.