prot · GS0926 · 2004-11-10 00:00:00 — Jag tycker att det är mycket bra att står på sig och går mot den socialdemokratiska regeringen och majoriteten här . Det vill jag faktiskt tacka för. Jag kom att tänka på en fråga när jag satt och lyssnade på ditt anförande. Jag tyckte att det var bra och tog upp de argument som jag själv och övriga alliansen tidigare använt. Mina fråga är om anser att samma argument som hon redogjort för när det gäller tingsrätterna i och också kan gälla tingsrätterna i , , , , , och . De ligger också på listan för dagens beslut. 84 () replik: Jag var med man arbetade i en parlamentarisk kommitté för att titta över domstolens organisation. Ett av de skäl som vi framförde som kritiserade resultatet av utredningen och de tankar som fanns i samband med det arbetet var att man inte kan dra alla tingsrätter över en kam. Man måste se att det finns olika geografiska förutsättningar. Man kan uppfatta avstånd på olika sätt. Man har olika traditioner när det gäller tillhörighet i regionen, och strukturen i samhällena ser väldigt olika ut. Jag pekade när det gällde på småföretagarstrukturen. Där är den juridiska kompetensen en viktig del av den helhet av kunskap som man behöver ha tillgång till. Det finns andra för- och nackdelar i andra bygder. Förutsättningarna är väldigt olika. Det är självfallet så att det finns fördelar som talar för en del tingsrätter av dem som kanske har blivit nedlagda och av dem som står kvar för översyn. Jag vill inte utesluta att de argument jag anfört när det gäller och och också framgångsrikt har kunnat hävda när det gäller kan gälla i delar eller för helheten också på andra orter. Men jag har inte den direkta kunskapen om andra orter. Jag har överlåtit till utskottet att djupare sätta sig in i det. Jag har inte ansett att det varit mitt kompetensområde. 85 () replik: Det förstår jag alldeles. Jag är inte ett dugg förvånad över agerandet från din sida. Vi är valda av väljarna i våra valkretsar. Jag tycker absolut inte att det är något konstigt. Man följer såklart det som händer på sin hemmaplan på ett annat sätt. Jag kan berätta att man från många andra delar av vårt land som råkar ut för nedläggningar av tingsrätter och från ställen där det har skett har skickat väldigt mycket brev och skrivelser till justitieutskottet. Vi har en hel radda som har kommit till utskottet. Ungefär samma argument anförs. Det är just detta som vi vill koppla samman i reservation 2 under punkt 2 från och övriga alliansen. Det behövs en ytterligare utredning för att se över vilken tingsrättsstruktur som ska finnas. Vi har hört från tidigare att regeringen nu tycker att det ska göras en ytterligare utredning. Men först ska vi lägga ned nio tingsrätter, och sedan ska vi utreda. Det vore oerhört mycket smartare att först utreda och sedan se om tingsrätterna ska läggas ned. Det borde vara en alldeles normal process för en folkvald församling som . Men jag förstår att inte tänker rösta på den reservation som vi har. Det tycker jag är synd. 86 () replik: Jag vill än en gång peka på det faktum att det finns väldigt lite fakta. Det är väldigt magert i de reservationer som man här yrkar bifall till från olika kolleger till mig. Jag hade förväntat mig mer. Därför var jag också väldigt försiktig med att uttala mig hur jag skulle ställa mig. Jag hade hoppats att det skulle komma fram mer än vad jag kan se här. Det gäller inte minst med tanke på den livliga debatt som varit. Frågan har funnits med oss . Även om en del av oss inte har varit med under alla turer och under hela resans gång har ändå de olika partierna varit det. Det borde finnas mer av konkreta alternativ i reservationerna. Jag får ändå känslan av att man skjuter frågan ifrån sig. Vi har heller inte kunnat få något svar hur en eventuell annan regering skulle ställa sig till de tingsrätter som vi diskuterar och som vi har diskuterat tidigare. 87 (m): Det är trevligt och angenämt oaktat att jag inte längre sitter i justitieutskottet att diskutera frågorna om den så kallade reformeringen av domstolsväsendet. Jag tänker inte upprepa de många goda argument för en utvärdering och mot det beteende som regeringen har visat här som har framförts från olika företrädare för den borgerliga alliansen. Jag har väckt två motioner, Ju6 och Ju227, där jag framför allt tycker att regeringen har brustit mycket påtagligt i analysen. Man har tagit mycket dålig hänsyn till remissinstanserna. Över huvud taget har man uppvisat en mycket dålig helhetssyn. Här har talats tidigare om . Jag brukar tala om att vi lever i tårtbitarnas paradis. Alla maximerar inom tårtbiten men vill inte vidkännas tårtan och helheten. Man kan uttrycka det på många sätt. Men det är samma synsätt som kommer tillbaka. Man ser mycket snävt och med skygglappar. Motionen Ju6 handlar om . Där föreslogs nedläggningar av bland annat och . Glädjande har man tagit fasta på argumentet för att bevara . Den klåfingrighet som hade visat har regeringen tagit bort. Det länder regeringen till heder. Den ska ha någon ros också. Däremot finns det många brister när det gäller . Först och främst är det , en väl fungerande tingsrätt. Inga problem med rekryteringen. Det är utomordentligt attraktivt att tjänstgöra där. Det finns inga argument för att plocka bort den från södra , en dynamisk region. Regeringen har också missat möjligheten att göra någonting ganska radikalt i med den mycket stora . Ett par talare har varit inne på de höga kostnaderna för just . Det hade varit ett unikt tillfälle att i hitta en uppdelning av just den mycket stora och kanske få ett antal tingsrätter i närvarande ute bland människorna på ett helt annat sätt. Jag vill yrka bifall till motionen Ju6. Sedan kommer vi till Ju227 som rör och tingsrätter. Jag ska inte som tala om hur jag har pratat om detta, inte heller hur många artiklar jag har skrivit eller andra värdefulla inlägg jag har gjort i övrigt. Men , , har jag varit med i diskussionen, framför allt givetvis då jag satt i justitieutskottet. Jag tänker inte upprepa en lång rad av de goda argument som bland annat har tagit upp här. Men jag kan konstatera att även om de här två tingsrätterna, och , är små och var och en måhända, det kan jag gärna tillstå, kan vara sårbar på visst sätt har man på lite småländskt sätt, fru talman, valt att inte bara betrakta problemen utan man har löst dem. Man har samverkat. Man har samverkat, just som , sade över länsgränserna. Något tämligen unikt i . Det är mycket dramatiskt för offentlig förvaltning att gå över en länsgräns. Normalt sett färdas människor i andra fall ganska lätt över länsgränserna. Man har löst många av de här sårbarhetsfrågorna med denna samverkan. Man har varit nöjd på båda sidor. Människorna och systemen fungerar väl. Man har en bra effektivitet i både ekonomiska termer och verksamhetstermer. Ingen kritik riktas mot verksamheten. Näringslivet, som man pekat på tidigare från talarstolen, uppskattar detta mycket. Sedan väljer och även regeringen att sätta stopp för denna samverkan. Man centraliserar till och . Staten drar sig tillbaka. Rättssamhället drar tillbaka sin närvaro. Jag tycker att det är en utomordentligt dålig signal till de människor som lever i västra . Många människor känner dessutom på något sätt att rättssamhället krackelerar. Är budskapet till dem, , att i ett samhälle där man känner oro och otrygghet är den primära uppgiften för det svenska rättsväsendet med den socialdemokratiska regeringen att plocka bort väl fungerande enheter, grundbultar i det svenska rättssystemet? Jag är utomordentligt konfunderad. Det finns anledning att sedan fundera lite grann över resonemang med . Hon tycker att motionen bara är en liten ytlig produkt. Den kännetecknas självfallet inte av det djup som alltid kännetecknar alster. Det är jag djupt medveten om. Det får jag beklaga. Men kärnyrkandet är faktiskt att vi föreslår att ska avvisa regeringens förslag. Jo, att lägga ned och tingsrätter. Vi tycker att samarbetet ska få fortsätta. Vad är det för populism? Egentligen precis samma yrkande och uppfattning som har framfört i de mycket välformulerade och givetvis högt stående alster hon har producerat under de senaste inte bara månaderna utan de som själv talar om att hon har visat detta engagemang. Man kan nästan fundera ibland varför inte har blivit justitieminister. Vet hon själv det? Med den kapaciteten! Jag ska inte raljera mer, men det finns ett uns av allvar i detta, fru talman. Om man har uppfattningen, som har och jag tror att den är äkta och ärlig att man vill låta och fortsätta sitt samarbete, varför uppfattar man och karakteriserar då ett förslag som och mitt om att avvisa regeringens nedläggningsförslag som någon form av populism? Är det beskrivningen i övrigt i motionen som inte passar, nämligen att människorna i västra känner oro inför ett hot om rättssamhällets krackelering. Är det detta hon tycker är besvärligt? Tycker hon det är en förfärlig kritik mot den socialdemokratiska otrygghetspolitiken? Förmodligen är det väl så. Sedan får jag avsluta, fru talman, med en kort sak. tog i sitt inledningsanförande upp frågan om nämndemännen. Jag har en rak fråga till . I många sammanhang presenteras och framförs med all rätt den svenska traditionen med nämndemän och deras mycket starka position, en grundbult i det svenska rättssystemet. hade vi en utredning om de framtida nämndemännen. Jag satt själv med i den. Jag drev mycket hårt kravet på förbättrade ersättningsvillkor för nämndemännen i flera avseenden, inte bara arvodet utan många andra saker. Jag försökte och fick till stånd en kompromiss. Jag drog tillbaka en del av mina förslag för att vi just skulle kunna få ut något konkret av detta. Jag förespeglades faktiskt, fru talman, att kunde vi bara komma överens skulle det finnas möjligheter att också genomföra någonting. Vad har åstadkommits? Jag ställer samma fråga som . Vad har åstadkommits? Hundratals nämndemän ute i tycker att det är erbarmligt dåligt att få den ersättning som man nu får och att ingenting händer. På ett otal områden inom statsförvaltningen, om jag ska jämföra med statsförvaltningen, erbjuds man många hundralappar för sammanträden som är långt kortare än sittningarna i tingsrätterna. Vad är denna dåliga ersättning en avspegling av? Man tillerkänner över huvud taget inte nämndemännen den roll och den status som det talas om vid olika högtidliga sammankomster. Jag vill ha ett rakt och ärligt svar från : Varför händer det ingenting, och har han någon idé om vad som ska hända mer än det som inte har hänt? Jag yrkar bifall till motion Ju227. 88 () replik: Tyvärr är jag svaret skyldig. Jag kan inte ge något besked om när förslaget kommer. Men jag vet att man håller på och försöker modifiera det på något sätt. Jag kan inte ge något rakare svar, tyvärr. 89 (m) replik: Det var ett ärligt och rakt svar. Får jag fråga: Delar min grundläggande uppfattning, vilken faktiskt var en stor och genuin majoritets uppfattning i utredningen, att de ersättningsregler som gäller generellt för nämndemän är anmärkningsvärt dåliga både i sak och i relation till det utomordentligt ansvarsfulla värv de har? 90 () replik: 91 (m) replik: Då hoppas jag att trycker på med den kraft han har, kanske med benäget bistånd av , som vi har hört är en kapacitet på det här området. Jag måste säga att jag tycker att det är lite märkligt att man inte med lite större kraft har drivit just nämndemannafrågorna. Det kan inte vara en slump när det verkar finnas pengar till det mesta. Just i denna del, att nämndemännen skulle få en rimlig ersättning, har ni inte åstadkommit någonting. Framför allt har ni svikit de icke socialdemokrater som satt i utredningen och som förespeglades att man med en kompromiss skulle åstadkomma någonting. Jag tycker att det är lite oroande för framtiden. måste man kompromissa, ge och ta, i akt och mening att åstadkomma resultat. Men jag tar fasta på det säger. Han delar min uppfattning om den principiella inställningen, och han påstås vara verksam och aktiv för att driva de här frågorna. Jag hoppas att resultatet blir något bättre än vad han och har åstadkommit . 92 (): kommer regeringen att få sin vilja igenom. Beslut kommer att fattas om att ett antal tingsrätter i ska läggas ned, bland annat tingsrätterna i och i . Om detta beslut fattas kommer hälften av de småländska tingsrätterna att ha utraderats. Förslaget om den här nedläggningen har föregåtts av utredningar av . Resultaten av de här utredningarna har varit ungefär lika oförutsägbara och fyllda av överraskningar som albanska val under tid. Syftet har enbart varit att bekräfta och motivera den centraliseringspolitik inom svenskt rättsväsende som och regeringen bedriver. Bristfälligt remissförfarande, agera mot vad regeringen i andra utredningar anser vara korrekt, som att se till lösningar som går över gränserna för traditionella geografiska indelningar och att ta regionalpolitiska hänsyn och dylikt, kännetecknar utredning av tingsrättsorganisationerna i och . De har varit föremål för debatter i denna kammare. De små tingsrätterna i västra är väl fungerande tingsrätter. Mål avgörs inom föreskriven tid. Antalet inställda rättegångar är betydligt mindre än i många andra tingsrätter. Folk inställer sig på ett sätt som inte sker i större domstolar. Den påstådda sårbarhet som ska finnas hos de små tingsrätterna har man kunnat parera med hjälp av det samarbete som finns mellan tingsrätterna i och . För människor på de orter som berörs av dagens beslut innebär nedläggningen av tingsrätterna att rättsväsendet tar ytterligare ett steg tillbaka och blir mer osynligt. För människor i mindre städer och på svensk landsbygd görs livet mer krångligt och lite svårare eftersom de andra uppgifter vid sidan av brottmål som en tingsrätt handlägger kommer längre bort. Möjligheterna att bedriva juridisk verksamhet detta har tagits upp tidigare på de berörda orterna minskar drastiskt, vilket innebär försämrad service på de områdena både för enskilda människor och för det näringsliv som finns på orten. Jag konstaterar också med förvåning att regeringens båda stödpartier v och mp låter centraliseringsvågen fortsätta. , av vad jag har sett, har ingen från dessa partier, v och mp, anmält sig till debatten eller försökt att försvara inför sina väljare i , i och på varför man låter detta fortgå. Om man tror att människor ska kunna bo och leva där de vill i vårt land är det viktigt att grundläggande samhällsfunktioner inte enbart lokaliseras till residensstäderna om ens där. Ett alltmer frånvarande rättsväsende och orter som kommer att sakna alltfler viktiga samhällsfunktioner gör att bilden av ett som glider isär blir än mer tydlig. Det finns en gemensam borgerlig reservation som tar upp att innan reformarbetet fortsätter ska man göra halt, se över vad man har uppnått och se på sådana frågor som hur nedläggningar påverkar de regioner och orter som drabbas av dem. Man ska också se på andra saker som inte är tillräckligt belysta här. Man ska titta på tillgängligheten, och man ska se på konsekvenserna för de orter som har drabbats av nedläggningarna. Det är en bra väg, och det är viktigt att de tingsrätter som finns i och tillåts vara kvar. De är väl fungerande tingsrätter som betyder mycket för sin bygd. Jag yrkar därför bifall till motion Ju401. 93 (): Det vi bevittnar är ett politiskt ödesdrama som spelas upp inför våra ögon. Om det är en tragedi, fars eller komedi låter jag vara osagt. Förmodligen är det en blandning av allt. Det är ytterligare ett steg i den massiva tingsrättsslakt som den socialdemokratiska regeringen bedriver . Regeringen ägnar sig i det tysta åt en gigantisk centralisering av det svenska domstolsväsendet. En av de tingsrätter som drabbas av regeringens centraliseringsiver är . räddas kvar , men risken är att det bara är en tillfällig seger om Socialdemokraterna får fortsätta. Regeringens hantering av tingsrättsorganisationen är skandalös. Den är skandalös i två avseenden. För det första saknas ett fullgott beslutsunderlag. Besluten bygger mycket på spekulationer och antaganden. Fakta som inte stöder den inriktning som regeringen redan har bestämt sig för sållas bort. För det andra saknar processen all demokratisk förankring. I själva verket är processen riggad. Den är riggad för att hålla borta all form av folkligt inflytande och avskärma från möjligheten att utöva makt. I sak finns det all anledning att motsätta sig regeringens planer. För det första saknas seriösa konsekvensanalyser av de föreslagna nedläggningarna. Man har exempelvis inte tagit med följderna för övriga delar av samhället och bara diskuterat rättsväsendet. Effekterna av tidigare nedläggningar måste naturligtvis tas med i beräkningen. Möjliga samordningsvinster som kan finnas genom att tingsrätter samarbetar, exempelvis fallet , tas inte med i beräkningarna. För det andra visar erfarenheterna att mindre domstolar ofta har kortare handläggningstider och klarar uppsatta mål minst lika bra, kanske till och med bättre, än större domstolar. De har ofta lägre sjukfrånvaro och minst lika lätt att rekrytera domare. Det mesta tyder på att rättssäkerheten är minst lika bra vid de mindre domstolarna som vid de större. För det tredje handlar det om människors förtroende för rättsstaten. Väldigt många människor känner stor otrygghet. Den grova brottsligheten breder ut sig. Polisstationer läggs ned. Polisen har inte tillräckliga resurser. Många åklagare går på knäna. Att i den situationen lägga ned en tingsrätt i riskerar att underminera människors tillit till rättsstaten. Det sker i när inriktningen borde vara att rusta upp, inte rusta ned, den svenska rättsstaten. Det finns också starka skäl att bli oerhört upprörd över regeringens hantering av tingsrättsfrågan. Förberedelserna och genomförandet av besluten har i praktiken förbehållits en liten krets byråkrater och politiker i och i yttersta ledning. Regeringen lämnar inte någon proposition till där vi riksdagsledamöter kan ta ställning till en helhet, hur vi vill att domstolsorganisationen ska se ut i landet. Regeringen bara meddelar att den så kallade reformeringen av tingsrättsväsendet fortskrider. Remisstiderna på förslag har varit ytterst korta. Många känner att de inte har fått komma till tals därför att ingen lyssnar till dem. Men regeringen bedriver också nedläggningen enligt en väldigt sinnrik plan. I stället för att presentera en helhet tar man län för län i syfte att inte något samlat motstånd mot denna tingsrättsslakt ska kunna resas. Insynen i processen är minimal. Besluten fattas i stängda sammanträdesrum. Det är fult, fräckt och bedrägligt. Det är en demokratisk skamfläck. Inte undra på att det skapas politikerförakt. Det är ännu kvar tills avgörande stund faller i kammaren. Det finns fortfarande en chans för de socialdemokratiska riksdagsledamöterna som får sitt rättsväsende på hemmaplan nedmonterat att agera. Stöd den borgerliga reservationen. Den borgerliga reservationen innebär ett stopp för nedläggningar och en ordentlig utvärdering och genomgång av hur tingsrättsorganisationen ska se ut i sin helhet. Särskilt vänder jag mig till mina kolleger på Jönköpingsbänken. Tänker ni med berått mod delta i den småländska tingsrättsslakten? Jag tvivlar inte på att genuint och uppriktigt vill värna , men tänker du stå upp för den uppfattningen när avgörandet faller i kammaren eller tänker du vara med och slå in den sista spiken när begravs? 94 (): Regeringens tingsrättsreform har inneburit att antalet tingsrätter har minskat från 93 stycken till 76 stycken . Konsekvenserna av förändringen har ännu inte utvärderats. Ändå vet vi att antalet brott ökar. Ändå ska fatta beslut om att lägga ned ytterligare tingsrätter, trots att vi inte vet ett enda dugg om hur detta har påverkat rättssäkerheten och hur detta har påverkat ur regionalpolitisk synvinkel. En av de tingsrätter som riskerar att läggas ned med dagens beslut är . Att får vara kvar gläder en smålänning, men jag är djupt bekymrad över det som håller på att hända i . Att justitieminister inte har behagat ta sig till kammaren är en skymf mot väljarna, det vill säga att vi inte får tillfälle att diskutera denna viktiga fråga med justitieministern. Det har sagts mycket om hur processen har gått till, roll, undermåliga beskrivningar av dagens verksamhet vid olika tingsrätter. Allt detta kan jag understryka och instämma i. Den stora skillnaden i dagens debatt går mellan de partier som tycker att vi först ska undersöka konsekvenserna och göra en utvärdering av den förändring som har skett den är av ett gigantiskt slag; det är en ren slakt som har inträffat och de partier som vill gå vidare med nya beslut. Där går den stora skiljelinjen. Det här kan vara ödeläggande för den fortsatta hanteringen av rättssäkerheten i . Det är ju så, , att det här går inte att reparera. En nedlagd tingsrätt kommer inte att återuppstå. Det vore roligt om du kunde dementera det jag säger just , men jag kan väl inte hoppas på det. har på ett förtjänstfullt sätt talat om rättssäkerheten, och jag vill lägga till några regionalpolitiska aspekter just utifrån ett Värnamoperspektiv. Gnosjöregionen är en av landets mest expansiva regioner. I har man flera tvistemål som rör företag och näringsidkare än tingsrätter av motsvarande storlek. Vi vet också det har diskuterats här förut att tingsrätten är en viktig faktor för tillgången till bra advokater i bygden, jurister med hög kompetens inom immaterialrätt och avtalsskrivning. Det är stor risk att också den kompetensen försvinner från bygden, vilket är en viktig faktor för att tillväxtregionen inte kommer att fungera lika bra fortsättningsvis. Socialdemokraterna har tillsammans med och hävdat att en sammanslagning av tingsrätterna i länen skulle innebära en effektivisering och en kvalitetsförbättring. Det köper inte vi. Small is beautiful i . Våra erfarenheter av småskalighet är att det alltid ger större engagemang och bättre effektivitet. Socialdemokraternas centraliseringsiver har nått tingsrätterna, och jag beklagar det som håller på att hända. några ord till . Du har agerat på ett självständigt sätt för tingsrättens bevarande, säger du. Jag tycker då inte att det är ett självständigt agerande att i detta läge avstå från att rösta. Om du inte gillar motion har vi en fyrpartimotion att erbjuda från alliansens partier, nr 477. Välkommen att rösta på den! Eller varför inte rösta på din egen motion? Inte ens den har du yrkat bifall till. Det finns en stenhård partipiska, men med den självständighet som du har tycker jag att du inte ska bry dig om den. Det är att svika väljarna att avstå. Jag vill yrka bifall till motion 477. 95 (): Medborgarperspektivet med tyngdpunkt på lokalt förankrad domstol är en viktig aspekt för rättssamhället. Den håller på att gå förlorad genom regeringens förändringsarbete. Värdet av den lokala förankringen får inte underskattas. Hos den domare som tjänstgör i en liten domstol ökar kunskapen om lokala särdrag i fråga om till exempel målstruktur och ortsförhållanden, vilket i sin tur befrämjar möjligheterna till en säker bedömning i sådana brottmål och tvistemål där dessa särdrag haft en betydelse i skeendet. Varken önskemål om att tillskapa en effektiv beredningsorganisation eller önskemål om långt driven specialisering framstår som några övertygande argument för att lägga ned mindre domstolar, till exempel . Det framkommer av de utredningar om gjorda förändringar i tingsrättsorganisationen som regeringen låtit verkställa, RRV 2002:9 och SOU 2003:5. Det har heller aldrig kunnat påvisas att små domstolar har sämre kvalitet i dömandet än vad stora har. Däremot har det visat sig att domstolsförhandlingar ställs in i större utsträckning i stora domstolar än i små. Uppenbarligen finns det fördelar med att behålla de mindre tingsrätterna. har inte uttalat att på något sätt står över domstolarna, utan fastmer är verkets uppgift att tillhandahålla kvalificerad service åt domstolarna i administrativa frågor, vilket framgår av betänkande 2000/01:JuU29. I denna servicefunktion finns stora brister.