prot · GR0991 · 2004-03-31 00:00:00 — För mig är det därför inte direkt rätt tillfälle att begära en omedelbar omförhandling i frågan. Vidare gäller det frågan om oinskränkt produktskydd, som ju är praxis . Jag har i mitt anförande redovisat problematiken kring detta, så jag ska inte upprepa det här. Men även om antar vi valde en egen linje och inte tillät oinskränkt produktskydd av den svenska lagstiftningen skulle det inte påverka giltigheten beträffande alla de europeiska patent som bygger på oinskränkt produktskydd och som i alla fall gäller i . Det här handlar ju om den svenska regleringen av patentansökningar i . Därför tycker jag att den gjorda invändningen något skjuter över målet. Slutligen är det viktigt att understryka att direktivet på ett tillfredsställande sätt, tycker jag, markerar skillnaden mellan upptäckt och uppfinning, framför allt genom att det ovillkorliga kravet ställs att man när det gäller gener och gensekvenser alltid måste specificera exakt vad det är för teknisk lösning och tillämpning som användandet av gensekvensen syftar till att uppnå. 189 () replik: När det gäller detta med omförhandling är vår inställning att direktivet måste genomföras. Men det innebär inte att detta direktiv är det bästa i alla världar och framöver. Det finns, som jag tidigare nämnde, ett antal remissinstanser som har insett att skillnaden mellan upptäckt och uppfinning ytterligare borde klargöras. I den meningen kan man mycket väl fördjupa diskussionen i ett direktiv, som det begärs att det omförhandlas med alla länder så att man hittar den bästa av vägar för att så säkert som möjligt lägga fast en etik som är hållbar . Det är inte så märkligt att man gör så, för det här är ju en lång och trög process. Den startar i samband med att man ändå genomför direktivet. 190 () replik: Jag upplevde egentligen inte det som sades som ett svar i sak. Jag skulle vilja veta på vilket sätt man ännu mer skulle kunna klargöra skillnaden mellan upptäckt och uppfinning jämfört med hur det är . Man säger ju att just när det gäller gensekvenser är det ett ovillkorligt krav att beskriva hur den tekniska lösning ser ut som genen sätts in i och vilka problem det är tänkt ska lösas. Men det får vi väl återkomma till längre fram. Vi i har en reservation där vi säger att man på samma sätt ska kunna specificera samma användningskrav också på andra områden än när det strikt gäller gensekvenser men det får vi anledning att återkomma till. All lagstiftning ska självklart utvärderas. 191 () replik: Jag kan som ett litet exempel nämna som har beskrivit olika konsekvenser och som menar att otydligheterna nästan helt har hänskjutits för tolkning till patenträttsväsendet. Om det finns olika intressenter från väldigt många olika områden och andra som känner att man inte kan tolka detta så att det blir en tydlig gränsdragning mellan upptäckt och uppfinning, då kanske det ska fördjupas av dem som faktiskt diskuterar och förstår frågorna på djupet. Jag har inte ambitionen som politiker att säga att jag ska begripa varje sakfråga, men jag inser att det finns en komplexitet i denna fråga som gör att det kan finnas anledning att låta den gå tillbaka och omförhandlas av människor som samlas och går igenom på djupet hur gränsdragningarna kan göras tydligare. Därmed har jag använt den invändning som remissinstanserna har och försökt vara lyhörd mot dessa. Återigen har jag inga invändningar mot att detta implementeras . 192 (): Det här betänkandet är inget lätt betänkande. har jag för min del haft en oerhört spännande tid där jag faktiskt för en gångs skull, skulle jag vilja säga satt mig in ordentligt i frågorna om gränser för genpatent. har drivit en väldigt tydlig linje. När det kom till sin spets och detta förslag låg på bordet blev vi dock tvungna att kunna dra vår linje gentemot detta, och då började det hela klarna. Genom patent får uppfinnaren en ensamrätt att utnyttja en uppfinning yrkesmässigt. Det innebär också att uppfinnaren måste publicera sina resultat, och därmed är det fritt fram för andra att forska vidare om uppfinningen. Utan möjlighet till patent riskerar utvecklingen av till exempel läkemedel att fördröjas eller utebli. Bioteknik, inbegripet genteknik, spelar en allt viktigare roll, och skyddet för biotekniska uppfinningar kommer med all säkerhet att vara av grundläggande betydelse för den industriella utvecklingen i och inom EU. Möjligheter till patenträttsligt skydd för biotekniska uppfinningar är därför nödvändiga för att stimulera innovation, utveckling och investeringar på bioteknikområdet. anser att förutsättningarna för patent bör vara enhetliga i . Vi har helt enkelt inget val . Därför stöder vi genomförandet av EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar, detta trots att vi pekat på de risker som är förenade med patentlagstiftningen på detta område. Inte minst gäller detta globalt. För övrigt var vi i mycket kritiska till hela direktivet på inledningsstadiet, och våra ledamöter i röstade emot det. Då kan man fråga sig vad som gjort att vi nu ställer upp på direktivet. Proppen som vi debatterar är faktiskt en samarbetspropp mellan den socialdemokratiska regeringen och . Jag har sagt det i talarstolen . Jag vill poängtera att detta förslag inte innebär några utökade möjligheter till patent i förhållande till den nu gällande patenträtten. Genpatent har funnits i . Man kan också fråga sig varför EG-direktivet ska genomföras om det inte tillför något nytt, men det är just för att sätta gränser. Gränserna bör förtydligas i lagstiftningen. finns till exempel inga uttryckliga bestämmelser i patentlagen om vad som kan patenteras och inte när det gäller mänskligt biologiskt material. Gränserna blir nu tydligare och patentlagstiftningen mer begriplig, trots att den för många av oss ändå är väldigt obegriplig. anser således fortfarande att man inte ska kunna ta patent på liv. Det säger också direktivet. Vi står alltså bakom detta förslag till ny lagstiftning därför att det inte innebär någon utvidgning av det som gäller . I stället dras det gränser, och det som blir patenterbart snävas in. De nya reglerna sätter också gränser för den fortsatta utvecklingen av praxis. Direktivet klargör också skillnaden mellan en uppfinning och en upptäckt. Man kan inte få patent på sådant som redan är känt, som inte är uppfinningsrikt eller som man inte kan ange en yrkesmässig användning för, det som enbart är en upptäckt och inte en uppfinning eftersom upptäckt inte uppfyller kriteriet teknisk effekt. Beviljandet av patent förutsätter alltså att en specifik funktion har fastställts och att en specifik användning kan anges. värnar om skyddet för den mänskliga värdigheten och integriteten. Enligt förslaget kommer det att slås fast i patentlagen att människokroppen i sina olika bildnings- och utvecklingsstadier inte kan patenteras. Det klargörs att isolerade beståndsdelar, exempelvis gensekvenser, är patenterbara men att patentskyddet då inte omfattar gener såsom de förekommer naturligt i människokroppen. Detta har sagts förut, men det är viktigt att ändå påpeka det på nytt. Detta överensstämmer med gällande praxis, men det saknas alltså uttryckliga bestämmelser om detta i den nu gällande patentlagen. Och det behövs tydliga gränser för genpatent, särskilt av etiska skäl. är alltså i grunden emot patent på liv, vilket inte tillåts. Vi menar att det finns goda grunder att ifrågasätta rätten att patentera och äga livsformer. Därför kommer vi att fortsätta att vara kritiska när vi behandlar sådana här frågor. Det är i grunden en fråga om etik och praktiskt ansvar. Därför har vi sett det som viktigt att faktiskt samarbeta med regeringen i den här frågan, framför allt för att kunna påverka resultatet och innehållet i propositionen. Det handlar till exempel om den särskilda grupp som regeringen ska tillsätta med uppgift att bland annat följa utvecklingen vad gäller de etiska bedömningarna i patentärenden. Här kommer även in i bilden som en viktig instans. Den särskilda grupp som ska tillsättas med anledning av den diskussion som har varit kommer också att få i uppdrag, förutom att följa den utveckling av praxis som kommer att ske, att föreslå till exempel förtydliganden eller åtgärder på grund av de brister man kommer att upptäcka efterhand. Gruppen ska inte vara enbart en expertgrupp eller en grupp som består av vissa specifika personer, utan det kommer att bli en grupp som är brett sammansatt. Vi anser också att mediciner mot sjukdomar som hotar att skapa nationella eller till och med globala katastrofer, till exempel spridning av hiv, bör göras tillgängliga för barn, kvinnor och män i de drabbade länderna. Det är nödvändigt att genom bland annat medicinsk tekniköverföring minska klyftorna mellan den rika och den fattiga världen. finns det exempel på att patent på vissa mediciner motverkar medicinsk tekniköverföring av vissa produkter som är nödvändiga för den fattiga delen av världen. Detta visar att det är angeläget att motverka patent på livsformer och breda patent samt att patenträtten bör ha en etisk dimension. Produktion av läkemedel och tvångslicenser till stöd för de fattiga länderna är dock inget som regleras av det förslag vi ska ta ställning till. Detta ligger på en annan nivå, i de internationella förhandlingar där faktiskt driver en väldigt bra linje. Att kunna ta patent på liv sätter inte bara etiska frågeställningar på sin spets. Ett annat mycket allvarligt problem är den så kallade biokolonialism som breder ut sig, det vill säga när företag i den rika delen av världen patenterar gener som har sitt ursprung i fattiga länder. vill bidra till en rättvis fördelning av avkastningen från genetiska resurser i ett globalt perspektiv. Därför välkomnar vi att det i direktivet tydligt står att det införs en skyldighet att ange det geografiska ursprunget för biologiskt material från växt- och djurriket i patentansökan. Detta gör det lättare att kontrollera att bestämmelser och avtal om rättvis fördelning av avkastning följs och att utvecklingsländer som är rika på genetiska resurser får del av avkastningen. Det är här som patentskyddet för biologiskt material handlar om global rättvisa. Tyvärr får vi rapporter om att ursprungsbefolkningar tvingas ställa sina kunskaper om medicinalväxter och områdets biologiska mångfald till förfogande för forskning för att sedan kanske till och med tvingas betala för de patenterade mediciner som forskningen har tagit fram. kräver att ursprungsbefolkningens kunskap och nyttjande av lokala genetiska resurser ska skyddas och att varje folk ska ges rätt till de egna generna såväl som till deras inhemska växter och djur. Detta är återigen en fråga som är global och som inte regleras i det direktiv som vi ska ta ställning till . Avslutningsvis, herr talman, vill jag instämma i det som tog upp tidigare i sitt utmärkta och tydliga anförande vad gäller Myriad Genetics. Just det exemplet är ett tydligt skäl till att gränser behöver sättas, vilket också görs med detta direktiv. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och till propositionen. 193 (): En lång resas väg mot strafflinjen så kan man beskriva bakgrunden till det betänkande vi nu har att debattera. Mot miljörörelsen, mot etiska principer, mot en folklig opinion och mot vissa majoriteter i har EU slutligen antagit ett direktiv som går över en principiellt mycket farlig linje. Man börjar ta patent på liv. Man kan fråga sig vilket samhällsintresse som skulle kunna ligga bakom att man tar ett sådant här steg. Om man ser patenträtten som ett försök att främja forskning är vi då verkligen i detta skede säkra på att vi vill göra statliga insatser för att främja forskningen på gener? Låt mig läsa en bit ur en bok. Det handlar om en man, en politiker, som sitter precis som många av oss har suttit på ett tåg. Det är ett gammaldags Intercitytåg. Han är på väg upp mot ett valmöte i . Några vänner har gett honom ett litet paket med ost, kex och en flaska vin. På en servett har någon skrivit: För den långa resan. Glöm inte att livet uppstod i en kunskap för varje politiker. Mannen fortsätter så här: Jag funderade på vad mina vänner menade var någon av mina vin- och ostgivande vänner från ? Nej, inte vad jag visste. Väl framme i på småtimmarna började jag åter fundera på varför livet skulle ha uppstått på just denna gudsförgätna plats. Från tågfönstret såg den föga upphetsande ut. Det var först när jag vaknade som jag förstod vad mina vänner hade menat. Naturligtvis en koll på SJ:s karta och tidtabell visade att just i hade livet uppstått om man utgår från att jorden bildades då tåget lämnade och att just nu är den tidpunkt när tåget beräknades komma fram till . StockholmBoden är en resa och 4,5 miljarder år. Följ med på den resan! För mig betyder den oerhört mycket. De första milen är kaotiska. I åker vi genom rök och grå landskap. Molekyler och atomer svävar runt i en total oordning. Mil läggs till mil på den långa resan. Atomer och molekyler lagras i jordskorpan, och ett landskap börjar framträda. Men det är först när vi når , efter 97 mils resa, som vi ser de första fiskarna och primitiva landväxterna. Det känns nästan som om tåget är framme för oss som har varit med under hela resan. söder om , efter 106 mils resa, ser vi de första kräldjuren. Efter ytterligare en mil, när vi är strax norr om , är det för de första fåglarna. Några däggdjur kan vi ännu inte upptäcka trots att det bara är några få mil kvar på vår resa. När det är mindre än två och kvar ser vi skymten av något som kan vara förfäder till däggdjuren. Den sista milen är spännande. Det händer så mycket utanför fönstret. När är kvar på resan upptäcker vi något som man kan beskriva som människoliknande varelser. Lutar vi oss lite grann ut genom fönstret kan vi se Bodens station. Det är kvar till dess att tåget ska stanna. Då först då ser vi att de människoliknande varelserna börjar bli sociala. Tåget har redan börjat sakta in. har det nästan stannat. Det är bara två och kvar. Vi ser vikingar utanför fönstret. Orm, Tostes son, skiljer just med gott lynne ett huvud från dess kropp. Ögonblicket senare, just innan det där sista rycket från bromsarna, ser vi hur industrialismen just har tagit fart. Inte bara ångmaskinen utan också klockan börjar bli en dominerande del av människans vardag. är det kvar innan tåget ska stanna. Vi ser hur hantverkare förvandlas till arbetare. Användningen av fossila bränslen har tagit fart. Kolatomer, som det har tagit årmiljoner att lagra i jordskorpan, släpps fria i våldsam takt. Det känns som att ta snabba steg tillbaka i utvecklingen tillbaka till en miljö som fanns innan livet uppstod. När det bara återstår av resan föds jag. När är kvar delas det första ut för upptäckten av DNA. Någon tiondels sekund innan tåget stannar planterar någon i vit rock in människogener i en gris på det att mer kött ska fås ut för pengarna. tar vi över evolutionen, kan man läsa i tidningarna. tar vi över skapelsen! Man klipper och klistrar gener och bryter ned evolutionens barriärer. Man uppfinner nya lönsamma arter. Momentet därefter är vi framme i . När vi i denna kammare diskuterar genteknik och manipulering av livets allra innersta har vi ett större ansvar än vi vill tro. Det handlar inte längre om beslut som påverkar bara oss som lever nu eller beslut som kan ändras dag av en kammare med en annan sammansättning än den vi har här . Det handlar om ett evolutionärt vägval och om ett etiskt ställningstagande. Har vi människor rätt att gå in och peta i livets allra innersta, eller bör vi vänta, lyda försiktighetsprincipen såsom vi har slagit fast den och fundera längre och mer och mer genomgående över våra vägval? de gröna anser att direktivet om patent och bioteknik är av så stor betydelse att ska motsätta sig överförandet av direktivet på nationell nivå. De principiella invändningarna mot direktivet är egentligen tillräckligt starka för att i sig motivera en vägran att före många andra länder implementera direktivet. Ett avslag mot införandet bör kombineras med en offensiv för att omförhandla direktivet. I en sådan offensiv skulle med stor sannolikhet få med sig fler länder som har varit kritiska under direktivets framförhandlandetid. kritik delas inte bara av miljörörelsen, utan också i remissvar på propositionen från , och . En grundläggande utgångspunkt för samhällets patentskydd är att skyddet ska omfatta enbart uppfinningar, och inte upptäckter. Gener finns i naturen. De uppfinns inte. De upptäcks, även om det krävs uppfinningar för att upptäcka dem. Detta gäller även gensekvenser. Regeringen hävdar i propositionen att genomförandet av direktivet inte innebär någon utvidgning av möjligheter att ta genpatent jämfört med vad som gäller . Man gör gällande att det enbart handlar om ett tydliggörande av gränserna. Det stämmer inte. Gränsdragningarna blir fortsatt mycket luddiga i direktivet. och har påpekat svårigheten att tolka skrivningarna om att patent inte får strida mot allmän ordning, goda seder och annan lag. Det är vidare uppenbart att de föreslagna lagändringarna leder till att patent blir klart tillåtet på områden där det inte har varit det. Allt detta preciseras i vår motion. Mot bakgrund av det biträder reservation 1, där man kräver avslag på propositionen. Låt mig slutligen orda något om punkt 5 i betänkandet. I denna del har flera egna motioner där vi tydligt uttrycker vår politik. Det är viktigt med krafttag mot så kallad biopiracy, och det är viktigt för debatten att diskutera de globala rättviseaspekterna på gentekniken. På växtförädlingsområdet är gentekniken inte dyrare än andra mer traditionella tekniker. Den blir dessutom allt billigare och ger därför i många fall snabba resultat. Detta har också kommit att skapa stora problem. Inte minst har de globala rättviseaspekterna på gentekniken länge diskuterats. Det förefaller oss märkligt att denna problematik inte tas upp i propositionen. Med patentering på gener tvingar man fram en växtförädling som bygger på genteknik. Sorter som enkelt kan tas fram med traditionell teknik måste göras med genteknik för att man ska kunna få patent. Bara växtförädlare som har patent eller som har råd att betala royaltier för att utnyttja patenterade sorter kommer att kunna fortsätta i förädlingsbranschen. Detta kommer att innebära en likriktning av växtförädling som får negativa konsekvenser för mångfalden av odlade sorter och indirekt för vilka odlingssystem som blir tillgängliga för odlarna. Det hot EU:s patentdirektiv utgör mot den biologiska mångfalden i odlingslandskapet är därmed också indirekt. Det består i likriktningen av sorter och typen av sorter som kräver en fortsatt bekämpningsmedelsanvändning. Bekämpningsmedlen bekämpar inte enbart det ogräs och de skadedjur som de ska, utan också de insekter som inte är skadliga och som lever på ogräset samt de fåglar och andra smådjur som lever på insekter. Att den biologiska mångfalden minskar på åkern är odiskutabelt. Försök visar att den konventionella odlingsmetoden är boven i dramat. Patentmöjligheten inom detta område har i en inlaga till ifrågasatts utifrån förenligheten med just konventionen om biologisk mångfald. Domstolen uttryckte i sitt utslag att saken inte var bevisad men att det fanns anledning till tveksamheter. Enbart detta borde ha räckt till försiktighet. 194 (): Vi debatterar regeringens proposition nr 55 Gränser för genpatent m.m. genomförande av EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar. Den här propositionen och det här utskottsbetänkandet innehåller ett oändligt stort antal tekniska detaljer och spetsfundigheter. Man kan fråga vad det rör oss som kvinnor och som medborgare. Det visar sig att det berör vår situation en hel del. Som kvinnor lever vi med oron över att känna knölen bröstet som signalerar att vi kanske har fått bröstcancer, att vi ska vara en av de 6 500 som drabbas. Självfallet finns en stor oro, och lika självfallet vill vi ha än bättre möjligheter för sjukvården att ställa tidiga diagnoser och på olika sätt förebygga bröstcancer. Förenklat kan sägas att , , ska ta ställning till om patent, ensamrätt för företag, ska kunna omfatta mänskliga gener och deras information, alltså våra arvsanlag och vad vi med dagens forskning tror att de här arvsanlagen innehåller för information. Den som får ensamrätt på en viss gen kommer också att kunna kontrollera all användning och forskning kring dess egenskaper. Ett aktuellt exempel finns . Genom att söka efter vissa gener kan man se vilka kvinnor som löper hög risk att drabbas av ärftlig bröstcancer. Många av fallen beror på en av de två generna BRCA 1 eller BRCA 2. Av dem som bär anlagen drabbas av bröstcancer. Det är givetvis ett stort framsteg för medicinsk forskning att kunna identifiera de här generna och ge kvinnor valmöjligheten att i förebyggande syfte låta operera bort brösten. Upptäckten av generna och enkla metoder för att finna dem räddar liv. Så långt är allt gott och väl. I har vi duktiga medicinska forskare som har utvecklat egna metoder för att finna de här två bröstcancergenerna. Men det är till liten nytta därför att ett amerikansk företag som redan nämnts i debatten, Myriad Genetics, har nämligen patent på dessa två gener. Patentet är gjort så att det inte bara handlar om den särskilda metoden att ställa diagnos, utan det handlar också om generna själva och deras informationsinnehåll, och därmed alla framtida sätt att ställa diagnos. Givetvis är aktieägarna glada. De får monopol på alla diagnoser som gäller de här generna. Förlorarna är de kvinnor som drabbas av att landstingen får högre kostnader och mindre resurser för att genomföra de viktiga testen och längre väntetider. Och vi fortsätter att förlora. Eftersom Myriad Genetics patent också innebär att de har rätt till framtida metoder minskar forskningen och försöken att finna mer effektiva sätt att ställa korrekta diagnoser. Är det bara de amerikanska forskarna som är knutna till det här bolaget som kan tekniken? Nej, mina vänner, svenska forskare, franska forskare, holländska forskare med flera kan den här tekniken. Institut i , känt cancerforskningsinstitut, har själva utvecklat 19 alternativa metoder. Nästan alla är väsentligt billigare och snabbare än den enda som står till buds genom olycklig patenthantering i som överförts till europeiskt patent. överförs tekniken genom att detta EG-direktiv som översatts rakt in i svenskt rättsväsende, svensk medicinsk forskning och patienters vardag. Om godkänner förslaget om patent på gener som det är utformat öppnas för en störtflod av nya patent på våra gener. Ett sådant patent låser in forskning om utpekad gen och den information genen bär på, trots att vi kanske inte ens upptäckt mer än en liten del av den patenterade genens funktion. Det finns exempel där man fått patent på gener som man trodde hade att göra med immunförsvaret men som har visat sig ha vital betydelse för hiv/aids-forskningen som därmed har stoppats på viktiga områden av stor betydelse för många människor i världen, många av dem våra vänner. Att identifiera geners funktion är inte alltid så svårt för tekniskt utvecklade företag. Följden av genpatent och den utveckling jag har beskrivit blir att framtida forskning stryps, vilket också väldigt många europeiska forskare noterar och protesterar våldsamt emot. Det är också bakgrunden till de rättegångar som pågår om Myriad Genetics patent och den stämning som har lämnat in mot själva direktivet i . Att utveckla läkemedel är dyrt och svårt. Vi invänder inte mot att företag får möjlighet att göra vinst på sina forskningsresultat. Vi tycker att patenträtten är viktig som den har sett ut. Det är självklart så att man måste kunna ta patent på egenutvecklade metoder för att ställa diagnos för att kunna behandla sjukdomar. Men regeringens och majoritetens förslag blandar ihop upptäckter av gener, genen i sig och genens inneboende information med verkliga utvecklingsinsatser och det som har funnits. Traditionell patenträtt skiljer noga mellan upptäckt och uppfinning.