prot · GR09120 · 2004-05-24 00:00:00 — Jag har ställt den frågan till tidigare debattörer och inte fått något riktigt bra svar. Jag har fått svaret att det är viktigt att vi har marksänd digital TV för att kunna nå alla i hela landet och så vidare. Det var inte riktigt den frågan jag ställde. Den fråga som jag vill ställa, också till är: Varför måste det vara just marksänd? Om det nu finns billigare sätt att distribuera bra och god TV, exempelvis public service-televisionens kanaler, till olika delar av landet, varför kan man i de delar där det är billigare med satellit inte få använda satellit? Varför måste allt vara marksänt? Det är ingen som säger att allt ska sändas från marknätet eller allt via satellit. Men låt det bli en mix som gör det mest ekonomiskt fördelaktigt för skattebetalarna, för medborgarna och dem som jobbar på marknaden. Det måste väl vara det rimliga. Fundera över, , om själv hade fått bestämma. Vilken distributionsform skulle de ha velat ha? Hade då valt att ha allt marksänt? Hade det varit ekonomiskt mest fördelaktigt för ? Vad säger om Post- och uppfattning att den utbyggnad som sker och ligger på vårt bord inte är ekonomiskt försvarbar? Vad är det i Post- och argumentation som är så horribelt? talar om public service. Poängen blir: utmärkt. Det var bra att vi kom in på den frågan. Då vill jag veta vad säger till som räknat ut att miljoner tas från samhällsbevakning, kulturbevakning och naturfilm med den miljonrullning som pågår. Vad säger till dem? 32 () replik: Jag börjar med den sista frågan, eller den senaste. Det kanske kommer fler . Vi delar den irritation som finns bland dokumentärfilmare bland andra och hos , om det finns en tendens att man använder programpengar till teknikskifte. Det finns ingen anledning att göra på det sättet. Det ska gå till på det sätt som jag har hänvisat till. Det finns ett speciellt distributionskonto. Där ska pengar finnas för teknikskiftet. Det ska vara neutralt kostnadsmässigt när teknikskiftet är genomfört. Jag tror inte att det finns något riksdagsbeslut som säger att man ska använda programpengar. I så fall anser jag att man inte följer de riktlinjer och det sändningstillstånd som har upprättats. Det finns inget stöd för en sådan politik, att man använder programpengar för ett teknikskifte, inte som jag känner till åtminstone. Varför just digital-TV? frågar för jag vet inte vilken gång i ordningen. Om inte staten står för den infrastrukturen uppstår ju samma problem som någon jag tror det var tog upp vad gäller infrastruktur i övrigt. Om det inte finns en järnväg som går förbi min lilla ort finns inte alternativet att välja att åka tåg till , som jag gjort för övrigt, eller hur? Däremot är det upp till var och en att själv välja att gå till affären och köpa en satellitmottagare. Det kan jag göra, och det kan man även med den politik som vi har lagt fast. Jag säger ju att det finns tre alternativa sätt att välja hur man vill se på TV . Kanske man kan lägga till ett fjärde, om man tittar via datorn. Det tycker jag i grunden är bra. Vi säger att vi ska lägga grunden. Den infrastruktur som vi kallar marksänd digital TV ska finnas där. Sedan måste den sändningskapaciteten vara operativ, framåtsyftande och kunna ha ett bra programutbud. Annars kommer många konsumenter och det är det fritt fram för att välja ett helt annat alternativ för att se på program, välja ett annat programutbud. Det finns ett stort utbud att välja bland. Det borde väl egentligen vara positivt till. 33 () replik: Visst ska vi ställa krav på en infrastruktur på det här området, precis som på andra områden. Det ska finnas regler och bestämmelser som gör att alla människor får tillgång till bra TV, exempelvis publicservice-kanalerna. Det är vi överens om. Men den intressanta frågan är varför den överallt i hela landet måste vara marksänd. Det är det som är intressant. Varför koncentrerar vi inte den här debatten till vad vi tycker att det ska vara i kanalerna? Varför diskuterar vi exakt vilken teknik som ska användas? Det är klart att vi fattar beslut i den här om att det ska finnas god infrastruktur i hela landet när det gäller vanlig infrastruktur, vägar, järnvägar, flyg och så vidare. Men vi talar väl inte om exakt om det ska vara järnväg hem till , om det ska vara en väg eller en flygplats utanför knut. Vi talar om att det ska finnas en god infrastruktur och låter dem som är mest kompetenta avgöra vilken form som är bäst för att man ska ta sig hem till . Det avgör vi ju inte politiskt här i . Vi låter dem som är mest kompetenta avgöra det, den rimligaste kostnaden för kommunikation. Likadant borde det vara på det här området. Om det är billigare att distribuera till vissa delar av landet via satellit ska vi använda den formen och inte en dyrare form, om vi kan ställa kraven. När det handlar om public service kan det visst finnas olika konton, men låt oss inte vara så naiva. Låt oss se sanningen i vitögat. Om en viss summa pengar går till kan de pengarna antingen användas till att satsa på digital-TV, som sker, eller på programproduktion. Visst finns det en sådan valmöjlighet. Låt konsumenterna och marknaden avgöra när det ska ske. Låt under den tiden i stället pengarna användas till programproduktion i publicservice. gör ett annat val. Jag beklagar det. 34 () replik: Det blir något av en upprepningarnas diskussion. Jag vill ödmjukt hävda att om det inte finns något järnvägsnät i finns inte det alternativet för dem som behöver just den distributionsformen mellan två orter. Då säger man: Ni får ta flyget i stället och åka . Vi tycker att det är utmärkt att det finns olika alternativa sätt att både resa fysiskt i och välja hur man vill se på public service och andra kanaler. Jag konstaterar att det finns ett antal olika alternativ att välja bland. Man kan vända på frågan: Varför vill just och inte att man ska bygga ut det digitala marksända TV-nätet? Kan det bero på att om många skulle välja det alternativet så minskar de stora satellitdistributörernas förhållandevis stora frihet att kunna lägga upp program på ett sätt som inte alltid står i överensstämmelse med svensk lagstiftning? Kan det vara ett syfte att ni väljer just den distributionsformen? Jag har aldrig talat negativt om satellit-TV. Det är inget fel på vare sig det eller dem som väljer det. Men varför vill ni inte ha marksänd digital TV? Ni säger att det kostar enorma summor pengar. Enligt den sista rapporten som jag fått har siffror vad jag förstår nu börjat visa på bättre resultat. Men det väljer ni också att bortse ifrån. Det kommer att visa sig efter 2013 vem som hade rätt. Jag hoppas att vi även då kommer att ha ett antal olika alternativ och stor valfrihet för de svenska TV-tittarna. En gång i tidernas begynnelse var det faktiskt förenat med en ganska stor kostnad att börja titta på TV. Jag tillhör den generationen som var med då. En TV-apparat kostade då mycket mer än vad en TV-apparat kostar , även om man räknar in mottagaren. Det är inte något nytt fenomen. Man kan förstås säga att det inte var bra att hitta på det innan alla hade råd att köpa TV. Det här är inget nytt problem. Om man nu inte säger , vilket datum tycker då är lämpligt? sade någonting om när ett flertal har valt det alternativet. Vad innebär det, att ett flertal har valt det? Är det som ska ha valt det innan vi släcker ned det analoga? 36 () replik: Det var bra att jag fick ordet eftersom jag blev apostroferad. Det är möjligt att jag är onödigt känslig, men jag noterade att har kommit in i den nya partiledarjargongen i partiet. Han sade att man naturligtvis ska ha rätt att välja mellan kabel-TV, satellitsänd och marksänd TV. Jag förstår inte varför vi över huvud taget diskuterar det. Det är väl en självklarhet. Det är möjligt att det är en innovation för , att vi övriga ska ha rätt att välja detta, men för mig är det fullständigt självklart. Jag kan inte begripa att man tar upp det som ett argument för att utveckla den marksända TV:n. Jag ska inte återgå till det, men det är faktiskt en oerhört dyr satsning. ställde en fråga till mig. Den ska jag besvara. Det brukar vara tvärtom när man ställer en fråga så får man en fråga till svar. Det handlade om den gällande lagstiftningen för . I den internationella världen finns möjligheten att sända från olika platser. I det här fallet har gjort överenskommelser med som man trots allt inte hade behövt göra. Jag ska ställa en annan fråga till som ligger i närheten. Det gäller utländska spelbolag som många svenska människor använder sig av . Tycker att man ska förbjuda människor att spela via utländska spelbolag? De ligger utomlands bland annat beroende på att inte tycker att de ska få lov att finnas i . En avslutande fråga gäller . Det är inte så att vi tar till oss alla de påbud som finns från . Vi tar till oss det vi tycker är bra. Till skillnad från tycker vi att det är bra att vara i , trots allt, och vara med och påverka. Det har han inte några möjligheter till. Jag får återkomma till kostnaderna i nästa replik. 37 () replik: Jag vet inte om jag hörde ordet spelbolag nämnas från . Jag tror det, men jag är inte helt säker på att han talade om utländska spelbolag. Vi har en lagstiftning i som innebär att det inte är tillåtet att rikta lotterier utifrån ett annat land mot . Såvitt jag förstår har vi stöd i EG-rätten även där. Vi har lyckats upprätthålla det , även om och kanske något mer parti gör sitt bästa för att försöka skjuta det i sank. Jag tror inte att jag nämnde heller. Det var som gjorde det. Jag bara konstaterade att inte bara utan även till exempel de baltiska staterna har det problemet. TV-bolag som är stationerade i ett annat land riktar en ganska aggressiv marknadsföring mot det egna landets tittare och man har ingen möjlighet att påverka det. Jag tycker att det är en rimlig princip att det regelverk ska gälla som finns i det land där man tar emot TV-sändningarna. Sedan säger jag inte att vi ska ha exakt samma regler i till exempel och . Men det är upp till esterna och svenskarna att bestämma vilken lagstiftning som ska gälla för de TV-sändningar som går ut i respektive . Men det vill inte . Det vill kanske inte heller . Därför tycker ni att det är utmärkt att man skickar ut satellitsänd TV. Jag talade om rätt att välja. Om man skulle läsa protokollet från den här debatten efteråt skulle man kunna få intrycket att den möjligheten inte kommer att finnas efter . Jag hävdar att vi nu säkerställer att de svenska konsumenterna ska kunna välja mellan åtminstone tre olika distributionsformer för TV . Ni säger: Lägg ned en, så blir det bara två kvar. Hur det kan vara ökad konkurrens och mer valfrihet fattar inte jag. 38 () replik: Vad gäller EG-rätten och spelbolagen vill jag ändå säga att det kan diskuteras. EU har faktiskt sagt att det ska vara möjligt för utländska spelbolag att komma in. Låt oss lämna den frågan, den hör inte till detta. Av diskussionen kunde jag uppfatta att det fanns en viss skillnad mellan och . tycker ju att det är bra att vi får in fler bolag till . Att inte kom in vet vi allesammans hänger samman med koncessionsavgiften. ville faktiskt sända, men man valde ut i det här fallet. Är du för en etableringsfrihet, , och att det inte ska beslutas politiskt? Är du för att man ska ha möjlighet att få tillstånd att sända och att överklaga? Det är i så fall en intressant upplysning. Inte för att jag tror att du kommer att svara på detta vis, men det kan ändå vara intressant att höra din åsikt. Du talar om valfriheten så fint, att man har rätt att välja mellan tre olika distributionsformer i form av kabel, satellit och marksändning. Det verkar som om du tycker att det är bra om vi får in fler TV-bolag i , att de får möjlighet att etablera sig och att det ska ske på ett sätt som gynnar valfriheten och möjligheten för människor att se mer TV och minskar den politiska styrningen och ger rätt att överklaga statens beslut. Har jag uppfattat dina åsikter i frågan rätt, ? 39 () replik: Jag har ingen annan uppfattning än majoriteten vad gäller de sändningstillstånd som ska fördelas i det marksända TV-nätet. Det finns ett begränsat antal kanaler, i MUX eller vad det heter, där man har en viss plats. Jag kan med glädje konstatera att vissa större TV-företag som vi har förknippat med framför allt satellitsänd TV faktiskt har anpassat sig och utlovat vissa saker vad gäller barnreklam, för att få finnas i det marksända TV-nätet. Därmed finns de också där. Det är ett steg i rätt riktning. Jag har inga som helst synpunkter, vare sig speciellt positiva eller speciellt negativa. Det är rimligt att människor får titta på de TV-kanaler som de kan erbjudas på olika sätt. Det finns tre olika alternativ, säger jag. Det är upp till var och en att välja vilket man vill ha, vilka satelliter man vill titta på eller vilken marksänd TV man vill ha. Det jag också säger är att det är rimligt att de regler som finns i mottagarlandet ska gälla oavsett distributionsform. Så är det faktiskt inte . Man kan, genom att förlägga sändningar till olika länder, kringgå lagstiftningen. Det tror jag inte gynnar TV-tittarna i vare sig eller . Det gäller alla länder. Annars kan man alltid hitta något land som har helt andra regler som man kan sända ifrån, och så gäller inte mottagarlandets regelverk. Det är inte speciellt svårt i den minst sagt globaliserade värld vi lever i, om vi pratar om satellit-TV-sändningar. Jag har fortfarande inte fått något svar på frågan: På vilket sätt är det ökad valfrihet för de framtida TV-tittarna om det bara finns två sätt att titta på TV på i stället för tre eller fyra? 40 (): Jag vill ta kammarens tid i anspråk för att konstatera det som har diskuterat , nämligen kostnaden för att bygga ut från 98 till . Han har sagt att det är oekonomiskt och fel på alla möjliga sätt. Den investeringskostnaden belöper sig till . Det är alltså som har diskuterat när han har sagt att allt kommer att gå över styr på grund av denna investeringskostnad. För att göra det tydligt måste nu visa att kostnaden för satellitdistribuerad TV är lägre än den årskostnad som den här investeringen på leder fram till. Annars faller hela förmiddagsargumentation. 41 () replik: Jag tror att det var en framträdande företrädare för parti som sade att varje krona av skattebetalarnas pengar som inte används på rätt sätt är en stöld från skattebetalarna. Men det kanske inte gäller längre. Det vi har talat om när det gäller kostnaderna handlar om de pengar som staten har skjutit till i , som är det statliga distributionsföretaget. har erkänt tidigare att miljoner efter miljoner har körts in i det företaget för att det över huvud taget ska överleva. Det är ju sanningen. Återigen säger att jag påstår att det här är ekonomiskt oförsvarbart. De har gjort en bedömning. Det är regeringens egen expertmyndighet. Jag har ännu inte fått något svar på varför vi ska köra över och inte lyssna på vad , som är expertmyndighet på området, säger. Det är också så att flera av de remissinstanser som har yttrat sig över den skrivelse från som ligger till grund för propositionen har klagat över att det inte finns ordentligt redovisat vilka driftskostnaderna är för de sändarnät som ska byggas ut. Det finns ett antal oklarheter både när det gäller politik och när det gäller ekonomi för den utbyggnad som sker. Och slutnotan för den här satsningen har vi ännu inte sett, . 42 () replik: ord gäller förvisso som ledstjärna för mig fortfarande. Frågan här är huruvida de 11 miljonerna i investering för att nå är en onödig kostnad. har ju också en kostnad för den satellitdistribuerade TV:n. Jag förstår inte varför den är noll i den här debatten. Den måste väl också finnas. Frågan är väl om man ska jämföra dem. Jag har stor respekt för alla statliga myndigheter, men jag förbehåller mig rätten att också ha en uppfattning om vad de faktiskt säger. I det här fallet är Post- och stora argument emot att konvertera till digital sändning att man tappar en del möjligheter att sända radio. Men där har regeringen och riksdagsmajoriteten gjort en annan bedömning än har gjort. Men hänger naturligtvis envist kvar i rockskörten på i alla dess uttalanden så som han har framställt som överställd regering och riksdag och att vi ska rätta oss efter vad underställda myndigheter säger. 43 () replik: Nej, jag tycker inte att regering och riksdag ska vara underställda . Jag bara undrade vilka argument har för att totalt underkänna Post- och resonemang. Och jag har fortfarande inte fått svar på den frågan. Återigen vill jag peka på att ett sätt att svara på frågan vilken kostnad det skulle ha inneburit att bygga ut exempelvis via satellit är att fråga de distributörer som finns på marknaden hur de skulle ha gjort om de själva hade fått välja. Fråga om de, om de fick betala själva, hade velat bygga ut allting via marksänt nät eller om de hade fått en möjlighet också velat bygga ut exempelvis via satellit. Fråga dem det, , och lyssna på vad de ger för svar! Föredrogs betänkande 2003/04:KU24 Digitala TV-sändningar och andra massmediefrågor (prop. 2003/04:118). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 44 (): När jag växte upp och gick i skolan fick man lära sig att för många generationer sedan fanns det slavhandel. Man fraktade människor från framför allt till den amerikanska kontinenten för att bedriva slavarbete. Tyvärr kan man konstatera att i vår moderna tid, i vårt så kallade upplysta samhälle, finns det en omfattande handel med människor i vår omvärld och kanske även i . Därför krävs det naturligtvis internationella överenskommelser för att försöka motverka de olika typer av handel med människor som finns. Det är detta som justitieutskottets betänkande nr 20 handlar om, nämligen människohandel. Det handlar om att godkänna ett tilläggsprotokoll till en som har till syfte att bekämpa framför allt handeln med kvinnor och barn och försöka bistå de utsatta offren i den hemska situation de befinner sig i. Det handlar också om ett lagförslag som bygger på ett rambeslut som vi här i fattade , en uppföljning och en skärpning av straffbestämmelserna för att vi ska kunna bekämpa människohandel på ett bättre sätt. Utskottet har också ett tillkännagivande till regeringen. Det finns elva reservationer, även om jag utgår från att de reservationerna handlar om detaljer. I det stora hela är vi alla överens om att det här är en viktig del i vår verksamhet för att bekämpa människohandel, framför allt med kvinnor och barn. 45 (): talade väl om nutidens slavhandel, och den här frågan är väldigt viktig. Propositionen är mycket viktig. Men den kunde ha varit mycket bättre. Det vi har att göra i kammaren är att besluta om lagstiftning som kan användas som ett effektivt vapen i kampen mot människohandel. Men tyvärr ser det inte ut som om vi kommer att lyckas . Det är inte det att jag och Moderata samlingspartiet misstror viljan hos regeringen, däremot kompetensen att åstadkomma något riktigt bra. Den proposition som betänkandet bygger på visar ju stora brister och borde ha haft ett annat utförande än det nu har. Det är många tänkte inte på det, alltså inga konsekvensanalyser av de förslag som man lägger fram. Om man nu tycker att den här frågan är så viktig, och det tror vi ju och tycker alla, måste vi kunna kräva bättre resultat än den här propositionen har kunnat ge oss. När jag åkte hit såg jag affischer från alla partier inför EU-valet. Socialdemokraternas första namn, , har som paroll: Stoppa människohandeln! Det är ju rätt. Men med de förslag som man här lägger fram går inte det att göra fullt ut. Vi måste ha bättre förslag än de som har åstadkommits. Eftersom vi vet att människohandeln är ett faktum och vi måste ge de rättsvårdande myndigheterna möjlighet att bekämpa den på bästa möjliga sätt måste man göra mer än vad regeringen har lyckats åstadkomma. Kriminalunderrättelsetjänsten och har alldeles gett ut en rapport om EU-utvidgningen och hur den påverkar kriminaliteten i på olika lång sikt. Bland annat säger man att på kort sikt, ungefär , kommer antalet ärenden som gäller koppleri och prostitution att öka. Det är just det som människohandel handlar om, att lura hit unga människor för att sedan tvinga dem till prostitution. Då måste vi ha bättre vapen än vi har och än de som regeringen föreslår. Den lagstiftning som vi har har ju kritiserats för att vara tandlös. Även så hårda omdömen som juridisk kosmetika har använts om den. Med de praktiska erfarenheter som finns borde regeringen agera annorlunda. Jag kommer i det följande, fru talman, att ta upp frågan om otillbörliga medel, som gör det , och riskerar att göra det, ännu svårare att fälla människohandlare i . I den andra delen kommer jag att ta upp frågan om samtycke. Vidare föreslås vi frångå krav när det gäller omhändertagande av brottsoffer. Inte föreslår regeringen någon offensiv, internationell satsning på området, trots inledande ord. I den proposition vi har haft att bearbeta har regeringen missat att man för dessa grova brott inte längre ska få använda tvångsmedel, bland annat kameraövervakning och teleavlyssning. Men som tur är har utskottet kunnat rätta till detta problem. Jag börjar med frågan om otillbörliga medel. Utskottet har gjort ett tillkännagivande. Jag är tacksam över att mina kolleger i utskottet socialdemokrater, vänsterpartister och övriga har anslutit sig till den kritik vi moderater har fört fram när det gäller frågan om otillbörliga medel i strafflagstiftningen. Vi skapar ännu en trygghet för förövarna mot att åtalas för människohandel. Vi skriver i betänkandet på s. 14 att de förslag som regeringen lägger fram i högre grad än nu gällande bestämmelser riskerar att ta sikte på offrets situation i hemlandet. Med hjälp av den nuvarande lagstiftningen har fyra åtal för människohandel väckts, men tre av dem har blivit underkända på grund av frågan om otillbörliga medel. Ett åtal gällde en person som var . Dessutom finns det minst fyra fall av människohandel där brottsmisstanken har varit människohandel men åklagaren har varit tvungen att stryka den delen på grund av kravet i fråga om otillbörliga medel. I stället har åklagaren valt att åtala för ett brott med lägre straff koppleri. När vi nu ser att rättsvårdande myndigheter varnar för fler fall av människohandel i , varför lägger regeringen fram ett sådant förslag och varför går utskottet inte längre än att faktiskt besluta om att ta bort frågan om otillbörliga medel? Varför sätter man inte en tidsgräns för den förändrade lagstiftning som utskottets majoritet instämmer i krävs? Den andra delen gäller samtycke. Där kan jag anknyta till det jag har sagt om otillbörliga medel. Det ska inte ha någon betydelse om offret har samtyckt eller inte till att låta sig transporteras, föras bort och sedan utnyttjas sexuellt. ställer starka krav på detta. Varför har inte regeringen, som så annars, struntat i vad Lagrådet säger och i stället uttryckligen skrivit i lagstiftningen att samtycke inte ska ha någon betydelse? Vidare är det frågan om omhändertagandet av brottsoffren. Vi moderater anser att det behövs en EU-gemensam handlingsplan för att ge offret ett bra återvändande till sitt hemland. Det internationella polisarbetet har länge krävt ett högre säkerhetstänkande om detta. Dessutom behöver offren en tryggare vistelse här . Inget av detta har regeringen eller dess samarbetspartier tagit upp i denna viktiga proposition. Jag instämmer i om människohandel, nämligen att det är en cynisk inställning till brottsoffren. Jag ska avsluta med att tala om att vi moderater står bakom våra fyra reservationer och vårt särskilda yttrande, men jag väljer att yrka bifall endast till reservation 1. 46 (): Handeln med människor har ökat kraftigt . Trovärdiga källor anger att flera miljoner kvinnor och barn är offer för människohandel . En stor del kommer att utnyttjas sexuellt och prostitueras. Minst en halv miljon kvinnor, framför allt från och , säljs till bordeller i EU . Så många slavar transporterades inte över när slavhandeln var som intensivast .