prot · GS0943 · 2004-12-03 00:00:00 — Sedan säger jordbruksministern att det här är ett folkhälsoproblem. Men är det ett problem ? Är det ett problem , med den fiberproduktion som vi faktiskt har och de odlingar som vi har, eller är det fabulerade spöken som projiceras här nu? Jag frågar: Varför går det inte att använda samma kontroll som man använder för fibrer för den här typen? säger jordbruksministern att det inte går. Det kan jag inte begripa, med den superkontroll som finns på jordbruksmarknaden. Tro mig, jordbruksministern, jag är själv jordbrukare. Jag får rita in varenda kvadratmeter i mina ansökningar, och det kan kontrolleras från satelliter etcetera. Nog borde det vara en struntsak att hålla reda på var hampan odlas och kunna kontrollera de områdena? Så spritt kommer det ju inte att bli. Men det här är en oändligt viktig produktion, speciellt i omställningen av jordbruket, och det är viktigt att man fasar in det. Jordbruksministern vet precis på samma grund som jag att det är många jordbrukare som har jättebekymmer just , därför att vi befinner oss i en omställningsprocess, och här skulle alltså regeringen kunna medverka. Jag kan återigen, herr talman, konstatera att tillväxthämningen i det här landet inte består av människorna där ute, utan den beror på . har vi på sett det när det gäller kommunikationsfrågor, när det gäller strandskyddsfrågor och i detta fall hampa. Detta är en tillväxtfråga, och det är alltså regeringen som är proppen . 22 Jordbruksminister (): Jag har uttryckt vad jag anser om energigrödor och de möjligheter som de kommer att ge det svenska jordbruket. Men jag är förvånad över inställning när det gäller våra narkotikapolitiska ambitioner. Man måste sätta det här in i sitt sammanhang. Jag kan inte acceptera att vi väldigt lättvindigt säger: Här har vi inga problem det är bara att köra på. Vi har nog ett kontrollsystem som kan fungera, och har vi inte det så är det väl naturen själv som klarar kontrollen. Det tycker inte jag är seriöst. Jag vill också säga att regeringen jobbar betydligt mer seriöst än att vi bara gör upp över sammanträdesbordet . Det här är en fråga där vi behöver göra en professionell utredning, och det arbetet är i gång i . Vi har ett kontrollsystem. Jag är medveten om att hampan regleras i stödsystemet. Det behöver interpellanten inte berätta för mig. Men det är faktiskt så att alla de odlare som kan bli aktuella inte kommer att omfattas av det stödsystemet, utan några kommer att ramla mellan stolarna. Det är därför vi inte omgående kan redovisa vad vi har kommit fram till i det här. Vi behöver lite mera tid för att kunna hantera den här frågan. Frågan från var egentligen vidare också. Han tog upp odling utanför stödsystemet och också odling som proteingröda. Därför vill jag ge beskedet att när det gäller odling utanför stödsystemet är kontrollproblemen än större än när det gäller odling för energiändamål på uttagen areal. Till hampa som proteingröda ställer jag mig avvisande eftersom det skulle innebära att vi lägger ytterligare uppdrag som skulle stödberättigas inom ramen för EU:s jordbrukspolitik. Det är jag inte beredd att förorda. 23 (): Det är intressant att höra jordbruksministern. Kontrollsystemet för hampan finns ju inom stödsystemet, men det är regeringen själv som valt att hampa för energiändamål ska vara utanför stödsystemet. Där ser jag alltså inget problem. I så fall är det regeringen själv som skapat problemet. Jordbruksministern sade i sitt svar och i sitt förra anförande att hon vill prioritera jordbruket som bioenergiproducent. Jag tycker inte att det blir trovärdigt när man säger att man vill prioritera det som man inte är beredd att medverka till att försök görs på området. Det finns en stor utvecklad produktion av bioenergi inom jordbruket, men det vi söker är nya områden där den inte är utvecklad. Det är precis det som hampa skulle kunna handla om. Tvärtom motverkar jordbruksministern detta genom att inte godkänna industrihampa för energiråvara. Det gäller också regeringen som helhet när den till exempel halverar stöden till energiforskning. Industrihampa på hade ett muntligt avtal med om att deras projekt för att titta på industrihampa som jordrensare och energigröda för 20052006 skulle få stöd, men det försvann i och med att regeringen valde att halvera stödet till energiforskning. Min fråga är: Vad tänker ministern göra? Den hittillsvarande prioriteringen när det gäller bioenergi inom jordbruket räcker tydligen inte. 24 (): När jordbruksministern använder argumentet att jag på något sätt skulle vilja förringa de narkotikapolitiska ambitionerna är man ute på just det gråa fält som stärker bilden av att detta är hokuspokus. Det är direkt kontraproduktivt. Industrihampa har ingenting med narkotika att göra, eftersom de verksamma delarna är i princip obefintliga. Detta vet också jordbruksministern. Det går alltså inte att utvinna narkotiska preparat ur de nya industrihampor som odlas. Om jordbruksministern påstår det är det gravt felaktigt och ett försök att missleda åhörarna i debatten. Det handlar bara om att lägga ut dimridåer. Industrihampa har inte mer att göra med narkotika än potatis med alkohol, om man skulle göra den direkta kopplingen. Snälla jordbruksministern, i så fall skulle vi inte våga odla potatis heller. Det finns de facto ett kontrollsystem, vilket jag är fullt medveten om. Av just de skäl som ministern anför, men med helt andra argument, ska vi kunna ha ett kontrollsystem. Det finns där. Det ligger i burkarna. Det finns upplagt vid varenda länsstyrelse. Sedan talar jag inte om stödsystemen. Det är inte det intressanta. Även företrädarna för hampaodlarna säger att de inte primärt bryr sig om stöden. De vill kunna odla en intressant produkt, som har ett bra energiinnehåll, i ett land som på grund av regeringen håller på att utarmas på energi. 25 Jordbruksminister (): Jag är mycket väl medveten om att vi odlar industrihampa, och vi gör det på ett sådant sätt att vi har en bra kontroll inom ramen för systemet med arealersättning. Det är hampa med låg så kallad THC-halt. Det är sådan hampa som också skulle vara aktuell för energiproduktion. säger att vi har ett kontrollsystem, det ligger i burkarna, det är bara att använda det. Det är inte så enkelt. Vi har tittat lite djupare på det här problemet, och vi skulle få en situation om vi nu sade ja till produktion av energihampa på träda där några som inte uppfyller stödvillkoren hamnade utanför kontrollsystemet. Vissa odlare skulle hamna mellan stolarna. Det är det problemet vi just nu tittar på. Jag kan nämna att jag räknar med att vi ska kunna ha en rapport färdig och kunna göra en återrapportering till efter den sedvanliga remissbehandlingen. Återigen: Odling av energigrödor ger stora möjligheter inom jordbruket, och vi har många olika grödor som vi nu jobbar med. Vi behöver också forskning på det här området, och det är bland annat där som det allmänna kommer in. Jag sade tidigare, , att jag hade noterat att det kunde finnas en del problem när det gäller att använda hampan som energigröda, men jag gjorde inga anspråk på att lösa de problemen. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:200 om djurtransporter i EU 26 Jordbruksminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att begränsa djurtransporttiderna inom EU, samt för att förbättra utrymmeskraven vid djurtransporter inom EU. Jag instämmer med i att om transporttider och utrymmeskrav i samband med transporter behöver förbättras. Av denna anledning har aktivt medverkat i förhandlingarna om nya EU-regler på området. Kommissionens förslag till förordning om skydd av djur under transport, som presenterades , innehöll skärpta regler om bland annat kontroll, tillsyn, utbildning, krav på vattentillförsel och ventilation under långa transporter samt ändrade regler om transporttider, viloperioder och utrymmeskrav. De delar som handlade om kontroller med mera bedömde jag skulle medföra förbättringar för djurskyddet. De föreslagna transporttiderna och utrymmeskraven var däremot helt oacceptabla eftersom de gick ut på att djur under långa transporter inte skulle avlastas för vila utan hållas kvar ombord på fordon under förhållanden som inte skulle medge att samtliga djur kunde ligga ned . Dessutom skulle de nya reglerna inte sätta stopp för extremt långa transporter. Glädjande nog var inte ensamt i sin uppfattning utan ett stort antal länder stödde oss i att åtminstone slakttransporter ska begränsas till maximalt och att vila på fordon bara kan accepteras om utrymmena är tillräckligt stora för djuren att kunna ligga ned. Vid behandlingen i ministerrådet föll därför förslaget och ingen ny förordning kunde antas. Det var mycket beklagligt att vi inte kunde enas om transporttider och utrymmeskrav vid ministerrådet . Än mer beklagligt var det att vi därmed också hade sagt nej till kommissionens förslag avseende utökade kontroller, förbättrad tillsyn, nya utbildningskrav samt förbättrade villkor under långa transporter i form av krav på vattentillförsel, ventilation med mera. Tillsynen är bristfällig, och det förekommer att transportörer kör genom hela med levande djur utan att stanna för de obligatoriska viloperioderna under vilka djuren ska avlastas för vila, foder och vatten. En förbättrad tillsyn medför i praktiken reella förbättringar för djurskyddet. Därför var jag positiv till det nederländska ordförandeskapets förslag att bryta ut de delar där vi inte kunde komma överens och i stället som ett första steg anta en ny förordning som var inriktad på att förbättra efterlevnaden av reglerna. I det nederländska förslaget ingick även att satellitnavigeringssystem ska användas för att kontrollera att reglerna följs. Detta första steg ska enligt förslagets översynsklausul följas av en rapport från kommissionen samt vid behov ytterligare lagstiftningsförslag. Min positiva inställning till det nederländska förslaget fick också ett starkt stöd av vid behandlingen inför ministerrådet. Genom att vi aktivt medverkat i förhandlingarna har vi kunnat påverka arbetet i positiv riktning. Bland annat ansåg vi det oacceptabelt att länder som redan kommit långt i sitt djurskyddsarbete tvingas ta ett steg bakåt. Vi lyckades i dessa ansträngningar, och den förordning som beslutades vid ministerrådet innehåller en klausul om att medlemsstater får ha strängare regler för transporter inom det egna landet. Vi lyckades även få in förtydliganden i översynsklausulen när det gäller den rapport kommissionens ska lämna. Däremot lyckades vi inte ändra tidsramarna för kommissionens rapport, som vi ansåg skulle lämnas i stället . Därför kunde jag inte rösta för förslaget, utan lade ned min röst. Jag anser att den nya förordningen har förutsättningar att leda till vissa förbättringar för djuren inom hela EU och konstaterar att förordningen inte hindrar och andra länder att ha strängare regler för transporter inom det egna landet. Men som jag tidigare sade är jag inte nöjd med detta, utan anser att det är högst angeläget att vi på alla sätt verkar för att förbättra reglerna om transporttider och utrymmen inom EU. Det gläder mig att delar ambitionen att ska vara drivande i arbetet. , och har lämnat en röstdeklaration, där vi bland annat uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder så fort som möjligt för att förbättra reglerna om transporttider och utrymmeskrav. 27 (): Först vill jag tacka jordbruksministern för svaret. Jag vill redan i debattens inledning säga att jag och jordbruksministern troligen har samma syn på djurtransporter. har varit aktivt i denna fråga. Ministern med medarbetare har säkert gjort vad de har kunnat för att förbättra kommissionens förslag. Vad gäller den svenska ståndpunkten att vi ska driva på i denna fråga finns det vad jag vet stöd från en enig . Det är mycket beklagligt att de långa djurtransporterna fortsätter med EU:s goda minne trots att miljontals EU-medborgare kräver att lidandet ska upphöra. Men djurtransport och djurvälfärd är inget som prioriteras av majoriteten inom EU. I stället vill man att djur ska behandlas som vilken vara som helst. Då är det om varornas fria rörlighet som blir riktmärket. Vi var många som var mycket besvikna när kommissionens förslag till förordning om djurskydd vid transporter kom . Jag vet att förslaget mötte hård kritik från medlemsländerna. Kommissionen föreslog att djuren ska vila i fordonet efter varje niotimmarstransport. Någon begränsning för den totala transporttiden föreslogs inte. Till och med detta förslag ansågs som alltför långtgående av vissa länder. Vad jag har förstått finns dessa länder främst i södra , där det tycks vara en nästan total avsaknad av politisk vilja att ändra på reglerna. Under det irländska ordförandeskapet kom det fram ett kompromissförslag. Det innebar i korthet att varannan viloperiod ska vara och varannan , om jag nu har förstått det rätt. När jordbruksministern samrådde med fick hon stöd från samtliga partier att inte stödja det irländska kompromissförslaget. Jag tror att vi i också uttryckte att endast ska stödja förslag som innebär reella och väsentliga förbättringar i förhållande till den nuvarande lagstiftningen. För mig var det ganska oväntat att över huvud taget skulle ta upp frågan om ett nytt regelverk för djurtransporter. I samband med det nya ordförandeskapet sade jordbruksminister att detta inte var någon prioriterad fråga. Vad jag har förstått är det ganska oklart när frågan nu kommer upp på bordet igen. Där är jag lite orolig. Det nya regelverket ska träda 2007. Om vi sedan ska vänta innan frågan om transporttiderna och utrymmeskraven kommer upp på EU:s bord blir det en väntan . Hur ser på detta? Finns det en möjlighet att driva på? Jag tror inte att alla de miljoner människor som protesterar mot grymma och långa djurtransporter kommer att acceptera det. De vill inte vänta , och det vill inte jag heller. De vill ha förändringar som de redan har gått och väntat på väldigt . Sedan kan vi se på ett land som , eller andra nya medlemsländer i EU. Hur ser det på djurtransporter? Finns det en chans att vi kan få hjälp av , även om det ibland tillhör syndarna när det gäller djurtransporter? skickar till exempel hästar för slakt till . Man har upptäckt allvarliga brister i de transporterna. Hur är det med den nya kommissionären för djurskydd? Det är en cypriot som heter , och har ett efternamn som jag inte kan uttala. I något sammanhang har jag sett att hans kommentar efter beslutet har varit att hans ambition hade varit att reducera transporttiderna och beläggningsgraden mycket mer. 28 (): Jag vill tacka jordbruksministern för beskrivningen av det aktuella läget. Jag kan vara kritisk, och det vet jordbruksministern. Men jag kan också vara rättvis och uttrycka mitt mycket tydliga erkännande för det arbete som jordbruksministern gör i den här typen av frågor. Det var bra att avstå från att rösta när frågan kom upp. Jag vet av egen erfarenhet att det är en väldigt stark markering i de europeiska samarbetsformerna när man avstår. Det är en heder åt ministern att vara tydlig här. Jag vet också att det är ett äkta engagemang som även stöds av oss alla här i . Men det var inte uteslutande för att berömma ministern som jag begärde ordet i den här interpellationsdebatten. Jag ska inte rikta mig direkt till ministern, men det finns ändå med i periferin. Vi i oppositionen är medvetna om att Vänstern i många sammanhang förmår att styra Socialdemokraterna till både det ena och det andra, mest oönskade saker som jag kan konstatera. När jag läser interpellationen blir jag lite bekymrad. Det är därför jag vill ha ett klarläggande från både ministern men också interpellanten. Interpellanten skriver i den inledande meningen: Djur är levande varelser med känslor och kan lika lite som människor behandlas som materiella ting som köps, säljs och transporteras som andra varor. Det står köps och säljs som andra varor. Det innebär, herr talman, att interpellanten jämför djur och människor i detta avseende. Det bekymrar mig. Min fråga är därför: Är det i akt och mening att tänker föreslå att man inte kommer att få köpa och sälja djur ? Är det andemeningen i skrivning? Min fråga till ministern är: Är det någonting som ministern tycker är positivt att handeln med djur skulle upphöra? Det innebär att all form av djurhandel skulle försvinna. Är detta syftet? Det är viktigt att få ett klargörande så att inte det är en slamkrypare som ligger i interpellationen. 29 Jordbruksminister (): Jag vill direkt säga till att jag i mitt arbete utgår från den djurskyddslagstiftning som vi har i . Det är en mycket stark och bra djurskyddslagstiftning som uttrycker att vi inte ska utsätta djur för onödigt lidande. Vi ska också kunna se till att djur har utrymme för ett naturligt beteende. Det är utgångspunkten för mitt arbete. Jag känner mig tillfreds med att vi har kunnat ta det här första steget inom EU för att kunna komma till rätta med de problem som vi har med djurtransporter. Vi fick reella förbättringar när det gäller tillsynen, satellitnavigeringssystemet och andra tillsynsåtgärder som tillsynsmyndigheterna ska vidta. Det ställs krav på utbildning hos dem som transporterar, dem som har hand om djuren och dem som lastar på och av och dem som hanterar djuren på marknader. Vi kom också en bra bit på väg när det gäller fordonen och strö, vatten och ventilation. Det blir alltså reella förbättringar för djuren . Just för hästar kom vi ett steg extra. Så kallade icke tämjda hästar får nu inte transporteras i . nämnde ju just transporter av hästar från . Där har vi fått strängare regler. Hästar ska också kunna stå enskilt i transportsystemen. Frågan är: När kan vi ta nästa steg? Från svensk sida kommer vi att göra allt för att fortsätta driva på. Vi hade ett EU-seminarium för inte så länge sedan här i där vi tog upp de här frågorna. Det gällde givetvis även transporttiderna. Både de nya och de gamla medlemsländerna var med, och jag tycker att vi fick ett starkt gensvar vid seminariet. Vi ska hitta en bra agenda för att gå vidare och påverka. Den nye kommissionären försäkrade vid ministerrådet att kommissionen vill ha rejäla förbättringar av djurskyddet vid transporter. Han försäkrade också att kommissionen avser att övervaka efterlevnaden av regelverket och att man är beredd att vid behov föreslå ny lagstiftning för att stärka djurskyddet. Jag tycker att det var en mycket välkommen deklaration från kommissionären. Jag ska också se till att jag snart får de samtal som jag behöver med kommissionären för att ge den svenska synen och argumentera för att man inte ska vänta innan man kommer igen med reglerna för transporter. Man ska i stället göra som vi drev på för från svensk sida, nämligen komma igen . Det här är en viktig fråga. Vi kan inte tappa tempo. Det är också en svår fråga. Det finns, som interpellanten sade här, väldiga motsättningar mellan olika delar och olika länder inom EU. 30 (): I har vi precis samma syn som jordbruksministern, ; det gäller att försöka stärka djurskyddslagstiftningen. Det är ett arbete som är viktigt. Naturligtvis kan vi se alla de brister som finns i EU. De har ju uppmärksammats inte minst av medierna. Miljontals människor är oroliga. De ser hur djur lider. Därför är det viktigt att få ett bra regelverk. Vi har köpt och sålt djur. Det har funnits marknader och så vidare, man byter och avlar djur och lär av varandra. Det kommer vi nog inte ifrån. Däremot kan vi kanske inte behandla djur som vilka varor som helst. Det är det jag är rädd för att vi ser . Vi har den inre marknaden som gör att varor sänds härs och tvärs igenom EU. När det gäller djur är tillsynen viktig. Utrymmeskraven måste förbättras. Det finns djur som dör därför att de varken får foder eller vatten i transporterna på grund av att utrymmeskraven är för dåliga. Det är glädjande att vi kommer att få satellitnavigeringssystemet, fast det kanske blir först . Det är också bra att utbildningen förbättras för chaufförerna och för dem som finns på de olika marknadsplatserna och där djur lastas av. Detta kanske inte är en seger, men det är i alla fall ett steg i rätt riktning. Jag vet att ni har gjort vad ni har kunnat. Men som jag pekar på i interpellationen är de stora bitarna kraven på förbättrade och kortare djurtransporter när det gäller tiderna och utrymmet. Jag tycker inte att det verkar som om man vill ta upp dem på ett bra sätt, utan att man bromsar. Det är de ekonomiska drivkrafterna som i stället är betydligt viktigare. Man skyddar många av transportföretagen. Man skyddar de interna livsmedelsföretagen och slakterierna. Runtom i EU har man i vissa länder en överkapacitet. Man har helt enkelt för många djur. I vissa länder, till exempel , kanske man slaktar och pressar ned priserna och försöker upprätthålla sin sysselsättning. Det sker till priset av att djur lider. gjorde ett fantastiskt fint arbete i den svenska transportutredningen. Hon uppskattade att det finns ungefär 20 miljoner större djur och 500 miljoner fjäderfä som transporteras inom EU. Det är många och långa transporter. Det är till nackdel både för miljön, i form av utsläpp från diesel och andra avgaser, och för djuren. Här finns alltså mycket att göra. Det som jag ser som viktigast är att vi har respekt för djuren och att vi behandlar dem på ett humant sätt. Då gäller det att de inte ska utsättas för alltför många främmande miljöer, trängsel och instängdhet. Vi kan även se här i att djur tyvärr dödas. Man har gjort en undersökning som visar att redan om temperaturen ökas till så riskerar ett ganska stort antal grisar i gristransporter att dödas. Det finns transporter där temperaturen är kanske . Därför är det viktigt att vi gör de här sakerna. Jag hoppas att vi kan göra mycket mer konkret åt detta. 31 (): Som jag sade i mitt förra anförande och som jag tror att vi är överens om: Djur ska behandlas väl. Det är alltså inte det som frågan egentligen handlar om när vi resonerar om detta. Det är viktigt att vi får gemensamma bestämmelser som är så bra som möjligt i övriga också. Jag fick ändå inget riktigt bra svar på min fråga. Jordbruksministern hänvisade till djurskyddslagstiftningen och att den är rättesnöret för ministerns arbete. Det är väl gott och väl, men är ju jordbruksministern och vi här i kammaren satta att kunna förändra djurskyddslagstiftningen. Jag vill alltså fråga bortom den nuvarande lagstiftningen, eftersom jag ändå läser in ett förmänskligande i tänkandet från interpellation. säger samma sak, det vill säga att det handlar om att stärka djurskyddslagstiftningen. Jag ställer en rak fråga som jag vill ha svar på både från jordbruksministern och från : Kommer det att i er framtid vara okej att sälja och köpa djur? Den frågan kan man svara ja eller nej på. Det skulle vara bra för mig att få ett besked. 32 Jordbruksminister (): Det känns som om vi är på väg in i en otroligt stor etisk debatt. Vi har haft ett rådslag i mitt parti här om djuretik och livsmedelsproduktion. Det är ett fantastiskt spännande arbete. Vi har tittat tillbaka i historien och vi har studerat filosofi. Vi kan konstatera att människan har haft djuren i sin tjänst under en mycket lång historia. har vi en relation till lantbrukets djur som gör att vi köper och säljer djur. Vi har i vår kultur accepterat att vi äter kött. Jag har ingen ambition att ha någon annan uppfattning. Detta är en del i vår kultur. Om man som enskild medborgare sedan har en annan uppfattning kan man förstås välja bort detta. Hur det sedan ser ut om 10 vet inte jag. Sådana här värderingar förändras över tiden. Avslutningsvis vill jag säga att jag tänker gå vidare med kraft och försöka bilda opinion för att komma till rätta med de långa djurtransporterna. Vi har flera medlemsländer med oss. Det är , , och som bildar en grupp som tycker likadant. Jag känner att det är en styrka att ha kolleger vid min sida. Jag ska också försöka att övertyga andra kolleger. Jag är väldigt glad över det här första steget som vi har tagit.