prot · GS0952 · 2004-12-16 00:00:00 — Något liknande var det vad det gäller att ta bort arvsskatten för onoterade företag. Jag hade tydligt dokumenterat och sagt vilka som var mina förslag för att jag över huvud taget skulle vara med och nå en slutöverenskommelse. Jag tror att inte bara jag utan också svenska företagare är tacksamma för att sedan drev den linjen i själva slutuppgörelsen. När det gäller att den varit skadlig på två punkter mellan makar kan jag säga att den har varit skadlig på fler punkter. Jag nämnde själv för tidig död för barn. Det handlar också om arvsskatten för barn när föräldrar dör. Det är klart att det har varit skadligt. 72 PER () replik: Det kan väl hända. När vi skrev motionen pekade vi i första hand på fastigheter och mellan makar. Det var där det verkligt stora problemet var. Sedan var vi öppna för en diskussion. När det gäller onoterade företag började vi med att se till man måste arbeta sig fram i en utredning att lättnadsregeln skulle utvecklas, men målet var att generationsskiften skulle underlättas genom att man skulle ta bort det helt. Det var det vi fick igenom i slutändan när vi satt och förhandlade. Det är helt riktigt som Per säger i fråga om när föräldrar ärver barn, och det uppmärksammades också av sekretariatet. Det är mycket riktigt, det var inte vi som drev det i första hand. Men det var naturligtvis också ett problem med den lagstiftningen och som försvinner. En enig föreslog faktiskt detta. Jag vidhåller fortfarande att arvsskatten generellt, bortsett från de här problemen, inte är skadlig på det sätt som har utmålats av minoriteten. Den inbringar dock 2,3 miljarder. 73 PER () replik: Den här diskussionen visar ändå att historieskrivningen kan förbättras replik efter replik och på något sätt likna verkligheten om man nu tror att det går att beskriva verkligheten på ett hyfsat samfällt sätt. Både Per och jag tror nog att man kan göra det. Per sade i sitt anförande att vi på något sätt skulle vara fixerade vid att människor vid dödsfall bara tänker på pengar. Per lade sedan till jag kan inte citera exakt att man ändå bekymrar sig för sina efterlevande. Vi tycker att det är bra lagförslag när de genomförs. Vi har egentligen varit överens om det. De kunde genomföras vid ett bättre datum så att man slipper övergångsproblematiken. Jag vet från verkligheten att du har fel. När man befinner sig i livets slutskede bekymrar man sig naturligtvis om sina efterlevande, även ekonomiskt. Det gjorde man tidigare mellan makar och sambor. Man bekymrar sig förstås om vad som kommer att hända. Kommer han eller hon att få behålla huset och bo kvar och så vidare? Det är precis den typen av rent humana överväganden som vi gör och har gjort. Jag har även tidigare försökt driva detta i utredningssammanhang. Det är påståendet att vi skulle vara monetärt fixerade som för ned debatten på den låga retoriska nivå där Per inte vill ha den. Det är intressant att han sänker den och sedan kritiserar att den är på den sänkta nivån. I din slutreplik kan du justera det. Jag hoppas att du inte tvingar mig att begära nytt anförande genom att vara elak. 74 PER () replik: Att detta skulle vara inhumant bara för att vi inte lägger viss retroaktivitet i lagstiftningen har jag oerhört svårt att förstå, i synnerhet i ett sådant här läge. Jag måste rätta till en sak. Jag vet att det har stått i någon skattebetalartidning att jag fick upp ögonen för detta problem i samband med något möte som Skattebetalarna anordnade. Så var det inte. Detta blev jag uppmärksammad på genom några inslag i medierna. Jag tror att det var i Rapport eller Aktuellt som man visade vilka konsekvenser det fick att ha kvar arvsskatten på fastigheter. Det innebar att efterlevande make kanske tvingades sälja och lämna sitt hem. Det tyckte jag var orimligt. Det var därför väckte en sådan motion. Jag vill inte säga att det finns en övergångsproblematik i att man väljer ett visst datum. I så fall finns det alltid en övergångsproblematik. Som sade vidtar man vissa åtgärder utifrån den lagstiftning som finns. Ändras lagstiftningen kanske ens handlande drabbas. Det viktiga är ju att vi nu tar bort framför allt generationsskiftesproblematiken. Jag tycker att vi ska vara väldigt nöjda med det. Inom är vi tveksamma till att ta bort den generellt. Det beror på att vi har en statlig budget som inte går ihop. Vi lånar pengar 50, 60, 70 miljarder. Det glömmer vi bort när vi står här och föreslår skattesänkningar. 75 () replik: Jag kommer att fatta mig mycket kort. Jag vill bara förklara frågan om motivreservationen. Per var inte närvarande på det sammanträde där skatteutskottet tog det här betänkandet. Jag tycker, precis som jag sade från talarstolen, att det var onödigt att vi tvingades till en motivreservation. Det berodde på att majoriteten i utskottet inte ens ville diskutera de små skulle jag vilja säga förändringar som vi hade. Vi hade säkert varit beredda att pruta. Det hade inte blivit de skrivningar som finns i den motivreservation som ligger eftersom vi var beredda att föra en diskussion. Det fanns ingen vilja till diskussion, och tyvärr blev det då en motivreservation. Jag hoppas att vi kan ha ett bättre diskussionsklimat i ärenden där vi är överens. Det gynnar ju saken bättre att vi går fram gemensamt. Jag vill klargöra jag sade det också från talarstolen att konsultföretag naturligtvis är bra för tillväxten. Det råder det inget som helst tvivel om. Givetvis är grundidén till varför nu vill ställa sig bakom förslaget i betänkandet att vi värnar om generationsskiftena. Skälet till att jag lyfte fram att småföretagen i speciellt glesbygdskommuner är så viktiga att ha kvar är att om man tvingas lägga ned en , en bensinmack eller ett företag som upprätthåller infrastrukturen leder det till att folk åker och handlar på andra ställen. Man får då mindre intäkter i kommunen. Man kanske får mindre möjlighet att leva ett bra liv i kommunen, och kanske folk väljer att flytta. Om vi tror på grundidén att hela ska leva är det viktigt, inte minst av den anledningen, att vi nu reformerar och tar bort arvs- och gåvoskatterna. 76 PER () replik: Jag börjar med det sista. Arvs- och gåvoskatterna har inte varit något problem för den typen av företag och generationsskiftena där. Det kan jag lova. De lättnadsregler som har funnits har väl klarat ut de problemen. Jag var själv med om att göra ett generationsskifte med hjälp av lättnadsreglerna. De innebär att man bara behöver ta upp av substansvärdet för arvsskatten. Det var ett företag som säkert hade betydligt starkare balansräkning än både bensintappen och ICA-handeln. De fick betala i arvsskatt. Jag tror inte att det är avgörande för om en ICA-affär ska finnas kvar och om man ska överlåta den till nästa generation eller inte. Jag är helt enig med om att det är oerhört viktigt att infrastrukturen finns kvar på de här orterna. Tro inte att det har haft att göra med den gåvoskatt vi har haft. Jag tror inte att det har någonting med den att göra. Om det ska vara en motivreservation eller ett särskilt yttrande kan man alltid diskutera. Jag anser att det hade räckt med ett särskilt yttrande i det här sammanhanget. Lägger man en reservation, även om det är en motivreservation, ska den ha lite mer substans än vad som finns i denna, tycker jag. Jag hoppas också att vi kan diskutera sådana här saker i utskottet. 77 (): Jag begärde ordet därför att Per har gjort sig till försvarare av att arvs- och gåvoskatterna i vissa fall borde vara kvar. Jag tycker att det är ganska anmärkningsvärt när vi nu är eniga om att avskaffa dem. Jag vill påtala att existensen av arvs- och gåvoskatterna har lett till att en mängd vanliga människor har känt sig föranlåtna att genomföra orationella transaktioner för att undvika dem. Vi ska komma ihåg att det handlar om beskattade pengar. Jag tycker att det är allvarligt att vädra synpunkten att de egentligen borde finnas kvar, eftersom de har de samhällsekonomiskt skadliga effekter som uppstår när människor gör orationella transaktioner. Det ligger ett värde i att vi nu avskaffar dem för att ekonomin ska kunna fungera bättre. Det tycks inte Per förstå. 78 PER () replik: Man måste diskutera vad samhällsekonomiska konsekvenser är. Ett litet antal har på olika sätt planerat för att undgå arvsskatt. Det handlar om 2,3 miljarder i arvsskatt. Jag menar att vi inte i längden kan fortsätta driva med 5060 miljarders upplåning . Det är vad vi ständigt gör, och även ni. Och ni skulle alltså dränera budgeten ännu mer genom att fortsätta med detta. Å andra sidan har vi haft en förhandling omkring detta, och vi står ju bakom förslaget i betänkandet. Jag bara försöker ge en bakgrund till hur vi har agerat och till vad vi har för grundläggande uppfattning. Vi är fortfarande av den uppfattningen att arvsskatten som sådan, bortsett från de punkter som vi har tagit upp här, inte är skadlig på det sätt som de borgerliga anför. Det var kanske också därför som man inte kunde komma överens i skatteutskottet ni brer på med oerhört breda penslar. 79 () replik: är det intressant att vi får del av historieskrivningen. och Per har egentligen inte velat avskaffa skatterna. Socialdemokraterna har tydligen varit måttligt förtjusta. Då förefaller det att vara så att det är som har bestämt att de här skatterna ska avskaffas. Det har vi kanske inte vetat fullt ut tidigare. använder Per detta att det handlar om 2,3 miljarder som han vill ha kvar. har det ju framgått mycket tydligt att du accepterar en väldigt stor del av avskaffandet. Hur mycket är det egentligen som du menar skulle ha varit kvar med de metoder som du har anvisat här? Jag vill påstå att det inte är särskilt trevligt ens för vanliga människor att hålla på och genomföra transaktioner för att försöka undgå den här skatten. Det har inte minst gällt väldigt många myndiga barn som har försökt få sina föräldrar att avstå kapital innan ett dödsfall beräknas inträffa. Det tycker jag har varit väldigt grymt mot många av våra pensionärer, att man har kunnat använda arvsskatten på det sättet. 80 PER () replik: är det så att man har ett fribelopp på . Därefter har man på de första i arvsskatt. Jag tror inte att det har fått de konsekvenserna. De allra flesta hamnar faktiskt under grundbeloppet. Problematiken med generationsskiften skulle enligt utredningen kosta . inbringas 2,52,6 miljarder. Nettot är 2,3 miljarder, och då har vi redan tagit bort arvsskatten mellan makar. Så det är 2,3 miljarder som det här kostar extra i förhållande till vårt förslag. När det gäller roll kan jag väl säga att och jag var totalt eniga i när det gäller hur vi såg på det här med arvs- och gåvoskatt. Såväl han och jag som många andra har argumenterat för detta. Det finns två tillfällen då man kan betala skatt. Det ena är när man säljer en fastighet. Då kan man betala en realisationsvinstskatt. Då har man pengar. Och så är det när man ärver. Då har man också pengar. Man kan inte påstå att detta skulle vara så där extremt skadligt. Om jag ärver och då får en skatt på tycker jag inte att det är ett sådant jätteproblem, och framför allt inte så extremt samhällsekonomiskt skadligt, som den borgerliga motivreservationen menar. Jag tycker inte att man ska måla med riktigt så breda penslar. Man ska vara lite sansad. Jag tycker att vi kan enas om att det har varit jätteproblem med generationsskiften och arvsskatt mellan makar. Det gäller också det som Per tog upp, när föräldrar ärver sina barn. Där har det varit problem. När det gäller generationsskiftena är det också fråga om en samhällsekonomisk skada, det kan jag hålla med om. Men att generellt utmåla arvsskatten som ett jätteproblem har jag väldigt svårt att gå med på. 81 () replik: hör vi att det har varit en måttlig förtjusning bland båda stödpartierna, och det är en måttlig förtjusning hos Socialdemokraterna. Man kan undra: Vem är det då som här i har drivit att det här ska avskaffas? Då kan man konstatera att vi moderater har haft skarpa förslag. Då handlar det alltså om att droppen har urholkat stenen. Till slut har man insett att man måste göra det här. Nästa gång vi håller den här typen av debatt är när ni föreslår att förmögenhetsskatten ska avskaffas! 82 PER (): Jag tycker att det finns anledning att be , och kanske också skatteutskottets ordförande, om besked. har vi fått höra ett ganska långdraget försvar av arvsskatten generellt från Per . har vi val. I går fick vi erfara, eller kanske , hur försöker sätta sig på rätt så många stolar. Har Per med sig sitt parti på att avskaffa arvsskatten? Kommer arvsskatten att komma upp i budgetförhandlingar ? Kommer det att komma upp om till äventyrs, förbjude, den här trepartikonstellationen vinner valet? I så fall blir ju arvsskatten och om den kommer att återinföras en valfråga. Vi kunde ju höra tidigare apropå den här debatten om övergångsproblematik och man kanske borde ha en värre beteckning än så att inte skulle ha något emot att föra den igen. Så jag tycker att både kammaren och faktiskt, om vi ska ta i lite grann, svenska folket behöver besked från . Kommer arvsskattefrågan och gåvoskattefrågan att komma upp igen? 83 PER () replik: Jag sade detta smått raljerande för det var någon som sade att det kanske inte kan komma upp här i kammaren igen att vi ska diskutera avskaffandet av arvsskatten. Då sade jag: Nja, det kanske kan komma långt in . Jag kan väl säga att vi inte har några som helst avsikter att i någon förhandling så länge vi sitter och förhandlar i majoriteten driva fram den här frågan. har en kraftig majoritet i bestämt detta. Jag kan naturligtvis inte gå i god för dem som eventuellt ska efterträda mig när det gäller skattefrågor i partiet, men så länge jag sitter här i har jag svårt att tro att skulle driva att återinföra arvs- och gåvoskatterna i en förhandling. 84 PER () replik: Det var ju ett bra besked rörande den här mandatperioden. Per sade att det var någon som tog upp om denna fråga, arvsskattefrågan, skulle komma upp igen. Det var jag som tog upp den frågan. Det går att apostrofera mig direkt. Vi för debatten här, du och jag. Jag kanske inte ska rota för mycket i gamla historiska sår, men egendomsskatter har ju också en ideologisk motivering. Egendom ska beskattas och beskattas rejält från håll, inte minst från vänsterpartister som kallar sig för kommunister. vet jag inte om Per gör det. Men under förutsättning att Per är kvar, och han är väl snarare en reformist, kanske vi kan slippa få upp frågan igen. Men hur blir det om med flera försvinner, om de vad vet jag kanske röstas bort? Då har vi kanske ett parti som vill ta upp arvsskattefrågan igen. Öppningen finns ju även hos reformistiskt sinnade vänsterpartister. Mer ytterlighetsbetonade kanske vill driva det här ännu hårdare. Det är ett varningstecken, skulle jag säga, inför valet. Ett litet parti som kan bestämma en agenda för en regeringsmajoritet vi har sett i andra länder hur illa det kan gå. 85 PER () replik: Först vill jag säga: Att jag inte kom ihåg vem som sade vad beror på att ni står och säger precis samma sak från den borgerliga sidan. Så det är inte så lätt att särskilja er. Sedan är det ju så att jag naturligtvis aldrig kan garantera något. Jag är inte ens säker på att Socialdemokraterna är helt främmande för detta i en statsfinansiell kris. Jag kommer ihåg när vi var med och sanerade landets ekonomi. Då handlade det inte om miljardbelopp. Det handlade om att plocka in 40, 50 eller 100 miljoner här och där, för då var det en ekonomi i fritt fall. Vi höjde skatter. Vi höjde skatter för låginkomsttagare. Men vi fick ordning på landets ekonomi. Jag kan naturligtvis inte stå och säga att vi aldrig kommer att använda oss av arvsskatten i ett krisläge. Det skulle vara lättare att använda den än många andra skatter som slår betydligt hårdare. Däremot har vi inga som helst planer i partiet på att driva denna fråga inga som helst planer. Det är klart att Per kan göra det till en valfråga nästa gång. Då kan vi säga: Nej, vi har inga sådana planer. Då kan ni balansera och säga: Jodå, det har ni visst! Då säger vi: Nej, det har vi inte. Inte ens de i partiet som kallar sig kommunister och som vill införa det klasslösa samhället vill, såvitt jag vet, införa detta. Jag kan också säga att det var vårt verkställande utskott och partistyrelsen som tog beslutet att vi skulle gå med på detta i förhandlingarna. Partiet står helt enigt bakom att avskaffa arvs- och gåvoskatterna i nuvarande läge, och vi har inga tankar på återinförande. Jag har kvar så jag kan hur länge som helst upprepa: Nej, vi tänker inte lyfta denna fråga, såvitt jag vet. Det kommer vi inte att göra. 86 PER () replik: Tänk om jag skulle säga att någon vänsterpartist här i kammaren jag minns inte riktigt vem det var för de har så lika anföranden allihop har sagt: Nej, vi kommer inte att eller på medellång sikt ta upp frågan om arvsskatten igen eller motionera om att den ska införas. Jag tror att det var en karl i . Kanske hette han Per precis som jag själv. I normala sammanhang kan vi skoja lite grann om det, men det är nonchalant att säga att vi håller så lika anföranden allihop att det inte går att skilja på vem som har sagt vad. Det är klart att kan göra det. Det är den enklaste sak i världen, inte minst om man har sysslat med skattefrågor på , som har. har vi alltså hört att inte tänker driva arvsskattefrågan, men vid behov kan de mycket väl tänka sig att driva den. Framtiden är ju tämligen osäker. Skulle inte komma in i är den, om möjligt, ännu mer osäker, om han ersätts av en kommunist. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 11 § årsredovisning för Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU14 årsredovisning för (redog. 2003/04:RRS2). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 12 § Samhällsekonomi och finansförvaltning Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2003/04:1 delvis). 87 (): Som naturligtvis alla ledamöter av vet, i varje fall de som sitter i finansutskottet och, gissar jag, i skatteutskottet, är statens budget indelad i 27 utgiftsområden. ska vi debattera ett av dessa, utgiftsområde 2, som handlar om samhällsekonomi och finansförvaltning, finansiella system och tillsyn av dessa. Sammantaget är kostnaden på det här området . Det här är, lite slarvigt uttryckt, ett med mera-betänkande, för det är många saker som behandlas i det. Det är anslag till och ett antal motioner. Jag kan ta några exempel: Försök med trängselskatt i , försäljning av ett antal statliga företag, könsuppdelad statistik och kostnader för mäns våld mot kvinnor. Min uppgift är bara att översiktligt presentera innehållet i betänkandet. Debatten kommer att föras av mina ärade kolleger i finansutskottet. Med detta vill jag överlämna ärendet till kammarens behandling. 88 (): Om tidigare hade ställt sig bakom det moderata budgetförslaget och de ramar som vi lagt där, hade staten inom det här utgiftsområdet kunnat spara . Det skulle ha varit resultatet av att vi säger nej till förslaget om en extra straffskatt på bilister i och föreslår effektiviseringar inom myndighetsorganisationen. Vi föreslår även en privatisering av bland annat , , och fastighetsbolaget . Båda företagen bedriver affärsmässig verksamhet på väl fungerande marknader som präglas av hög effektivitet och god konkurrens mellan privata aktörer. Staten ska enligt vår mening inte bedriva affärsmässig verksamhet eftersom detta skapar en snedvriden konkurrens. Vidare innebär statens inblandning i affärsverksamhet i förlängningen att man också tar risker med skattebetalarnas pengar. Vi anser vidare att det är hög tid att avskaffa monopolet på spelmarknaden och öppna upp för privata entreprenörer. På den svenska spelmarknaden har , tillsammans med ATG, en dominerande ställning, och konkurrensen är, förutom olika spelformer på Internet, i stort sett obefintlig. Andra spelföretag och ideella organisationer har därmed små eller obefintliga möjligheter att utveckla spel- och lotteriverksamhet i syfte att skapa intäkter och nya jobb inom landet. I synnerhet är det här allvarligt för de folk- och idrottsrörelser som på det här sättet skulle kunna få ett viktigt tillskott till sin verksamhet. För spelkonsumenterna leder den begränsade konkurrensen till sämre vinstmöjligheter. Vi föreslår således en omreglering av spelmarknaden i syfte att öppna upp för en ökad konkurrens. När detta är gjort anser vi att även bör privatiseras. En försäljning av , och leder till att vi kan amortera på statsskulden och därmed minska statens lånekostnader, räntorna på statsskulden, som vi kommer att debattera . Vad gäller , som också finns inom detta utgiftsområde, föreslår vi dels att anslagen minskas genom att vi minskar på den administrativa bördan för företagen vad gäller att leverera in statistik till staten, dels att uppdragsfinansieringen ökas för att säkerställa att det också finns en efterfrågan på den statistikproduktion som SCB arbetar med. Vad gäller SCB måste dessutom en mycket tydligare uppdelning ske mellan uppdrags- och anslagsfinansierad verksamhet. har i en rapport uttalat skarp kritik mot den sammanblandning som sker av de två olika verksamheternas finansiering. Det går enligt inte att avgöra hur olika intäkter fördelar sig, om man når full kostnadstäckning eller om det sker en korssubventionering mellan olika verksamheter. Då SCB:s uppdragsverksamhet utförs på en konkurrensutsatt marknad är detta mycket allvarligt. En korssubventionering där anslagsmedel subventionerar uppdragsverksamhet skapar en snedvriden konkurrens på marknaden och ger SCB fördelar gentemot andra konkurrenter. I likhet med vad anfört i sin rapport anser vi att detta måste åtgärdas. Med detta ber jag att få yrka bifall till reservation 3. 89 (): Det är en viktig uppgift att på varje område i statsbudgeten fundera över hur pengarna kan användas mer effektivt och hur byråkratin kan minskas. Varje ineffektivt använd skattekrona är, som bekant, en stöld från skattebetalarna. vill se en översyn av de myndigheter som finns inom utgiftsområde 2. Vi är övertygade om att det finns stora möjligheter till samordningsvinster och därmed stora möjligheter att öka effektiviteten och minska kostnaderna. Ett exempel är möjligheten att samordna verksamheten inom och . Det är bra i sig därför att det skärper konkurrensen inom den offentliga sektorn. Det innebär också att man använder de offentliga medlen, skattebetalarnas pengar, på att ett bättre sätt i kommuner och landsting. Bara med denna åtgärd skulle det också vara möjligt att begränsa kostnaderna inom utgiftsområdet med . Vi väljer dock att inte räkna hem de besparingarna i vårt budgetförslag . Vi är, som bekant, noga med att inte ha svarta hål i vårt budgetalternativ. Vi vill också avskaffa . Också här är vi försiktiga med att räkna hem besparingar det kan ge första året. Samma sak gäller för övrig för . I en reservation föreslår vi en ökad anslagsfinansiering för SCB, och det är förmodligen möjligt att räkna hem några tiotal miljoner i besparingar också där, men vi har valt att vara försiktiga. har granskat uppdragsverksamhet, och rapporten som publicerades överlämnades till regeringen. har tyvärr såvitt känt ingenting skett. Regeringen har inte på någon av punkterna följt upp rekommendationer. Vi anser att SCB:s avgiftsfinansiering bör öka som andel av verksamheten. Man bör i enlighet med förslag göra en tydligare uppdelning mellan anslagsfinansiering och uppdragsverksamhet. Så blir SCB:s verksamhet både tydligare och billigare för skattebetalarna. vill se en ökad försäljning av statliga företag, och vi har en lång lista på företag som kan säljas. Inom detta utgiftsområde sorterar två av dessa, nämligen och . Båda de här bolagen bedriver, som tidigare sade, en affärsmässig verksamhet på marknader som präglas av hög konkurrens och effektivitet. Man konkurrerar på detta sätt med privata aktörer. Staten stiftar lagar och regler.