prot · GR09129 · 2004-06-16 00:00:00 — Det leder även fram till att om forskningssamhället, slutsatserna av forskningen och forskningsresultaten skulle ändras måste vi som politiker vara beredda att tänka om. Men fram måste vi lita på den forskningsbild vi ser och på de resultat som forskningen ger. Jag blir faktiskt lite arg på dem som inte är beredda att göra det utan som sätter partiintresset främst, före människors oro, och som vill exploatera detta för kortsiktig partipolitisk . Det är vad som görs i varje fall här i kammaren . Jag tror att ni i längden kommer att straffas. Lek alltså inte med människors oro! Vi är beredda att ta vårt ansvar för framtiden. Vi är beredda att ta vårt ansvar för trådlösa kommunikationer över hela landet. Vi är beredda att ta vårt ansvar för att det blir färre och lägre strålning. Därför yrkar vi bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 158 () replik: När man lyssnar på verkar allting glasklart och enkelt att hantera. De av befolkningen som inte vill ha en mast i sin närmiljö kallas för radiovågspopulister. Det är ungefär som med agerandet i EU-politiken. Man lyssnar ju inte på vad folk tycker och blir straffad för det. Det tycker jag att man också ska bli. , du har fel. Alla är inte bygglovspliktiga. Det kan vi läsa om och konstatera. När du beskriver vilka möjligheter kommunerna har och vilka möjligheter som finns när det gäller att styra över placeringen av , basstationer och antenner läser du i teoriboken, och det är väl bra att du gör det. Men välkommen ut i verkligheten, ! Om nu kommunerna och medborgarna har nämnda möjligheter, hur kommer det sig då att en mast hamnar från en skola eller ett daghem trots motviljan från dem som brukar skolan och daghemmet och från kommunmedborgarna? Och hur kommer det sig att placeras från en bostadsfastighet mot hyresgästernas vilja och att det inte leder någon vart när man försöker överklaga sådana beslut. Varför får kommuner bakläxa? Flera kommuner har ju fått bakläxa därför att man över huvud taget vill försöka använda sig av någon försiktighetsprincip eller på annat sätt göra sina bedömningar av hur placeringen ska vara. Man får alltså bakläxa. Det kommer överklaganden från operatörerna, som får rätt så är det ju. Då går det inte att komma dragandes med ledningsrätten, , utan man måste se över det som vi talar om och andra saker och ting i sammanhanget. Det borde du ha funderat lite mer över. Det handlar alltså inte bara om förändringar av ledningsrättslagen, utan man måste också göra mycket annat. 159 () replik: Det vore kanske lämpligt för att läsa vad som står på framsidan av betänkandet. Det är faktiskt ledningsrättslagen och ingenting annat som vi behandlar här i kammaren, och det är också vad debatten ska handla om. Sedan kan återkomma om hur vi ska förändra exempelvis. Det pågår ju en stor utredning där själv sitter med, så den utredningen borde vara medveten om. säger att av den svenska befolkningen inte vill ha en mast i sin närmiljö. Jag tycker att det är en ganska låg siffra. Om du frågade människor om annan infrastruktur, exempelvis om hur många som vill ha en motorväg i sin närmiljö, skulle nog svara att de inte vill ha det. Jag tycker att det är en helt rimlig reaktion. Vi måste ha en lagstiftning som väger av allmänintresset mot de enskildas intressen. I de allra flesta fall är det rimligt att inte ha en mast direkt vid sin skola eller vid sin bostad. Det tycker jag är fullt rimligt, precis som jag tycker att det är rimligt att man i de allra flesta fall inte ska ha en motorväg i närheten av sin skola eller sin bostad. säger att jag har fel när jag säger att alla är bygglovspliktiga. Jag vet inte hur har kommit till den slutsatsen. Alla är bygglovspliktiga precis som alla andra byggnader i . Det enda undantaget är om man i en detaljplan har slagit fast att det är fråga om ett område där ska sättas upp, men då är det i sig ett PBL-beslut. Så det är faktiskt som har fel. Alla är bygglovspliktiga. 160 () replik: Han säger i debatten att det finns undantag. Ja, det finns flera undantag. Det kan vi läsa om tillsammans. När det gäller kommunernas rätt är det ganska märkligt att utskottsmajoriteten faktiskt försöker att vilseleda svenska folket. Du påstod en massa saker när du försökte att föreläsa om hur lagstiftningen fungerar. Men sanningen är ju att det finns två exempel på att man har fått rätt, och det är när har placerats i naturskyddsområden. Och varför har man det? Jo, inte för att det är en mast utan för att det rör sig om ett sådant område. Det kunde ha gällt vilket byggprojekt som helst. Det är inte alls kopplat till detta med . När det gäller och basstationer finns det inga regler som hjälper kommunerna att styra över detta i praktiken. I bygglagstiftning, till exempel, säger man det om ledningsrätten som tycker är så bra. Där står det att man ska samordna masternas placering. Det vore ju jättebra om kommunerna fick bestämma över det som de borde få bestämma över. Men ni litar inte på kommunerna i den här frågan, utan ni ser heller till att de blir överkörda, och det gäller också medborgarna i kommunerna. Jag ska ta upp en sak till. När det gäller informationen är det PTS som är ansvarig för den. Sedan har ni en massa skrivningar om att också kommunerna minsann kan samla denna information. Men det stämmer inte heller. Det är bara att läsa beslutet från kammarrätten. Man lämnar inte ut information på grund av kommersiella affärsintressen och sekretess. Det är det som är sanningen. Då ska man inte försöka att gå runt detta och komma fram till andra slutsatser. Jag kan inte förstå varför ni inte vill låta kommunerna få tillgång till sådan här information och vidarebefordra den till medborgarna. Har ni som ett enda argument att man ska skydda operatörernas sekretess och deras affärsintressen? Det är ju orimligt. 161 () replik: Alla är bygglovspliktiga, antingen genom beslut i detaljplan inom detaljplanelagt område eller utanför detaljplanelagt område vid direkt bygglov. Trots månader av letande har inte lyckats hitta en enda mast i som har byggts utan ett bygglovsförfarande. Det är ganska anmärkningsvärt. Ändå står han här i talarstolen och säger att jag har fel! Ja, men gör en lista över som är byggda utan bygglov, , så får vi diskutera dem. Inte en enda mast har du lyckats att hitta. Jag anser att det i huvudsak är PTS uppgift att lämna information om de som finns i närområdet där folk bor, där folk vistas mycket eller där folk vill köpa ett hus. Den informationen ger PTS . Det finns inget som hindrar en kommun att samla in information på det sätt som vi beskriver i betänkandet. Däremot kan inte kommunen eller någon annan samhällskropp säga var alla bolags alla i hela är belägna. Skälet till det är affärsskäl. Men varje enskild medborgare som är intresserad kan få reda på var de som berör honom eller henne är belägna. Det är det som är det viktiga. Jag konstaterar att vill ha fler än Socialdemokraterna, men han hänger sig åt billig radiovågspopulism och spelar på folks oro. Jag tycker att det är beklämmande. 162 () replik: Låt mig först understryka de tre punkter som jag inledde mitt anförande med, så att vi är klara över vad vi pratar om. är för en ny teknik, . slår vakt om äganderätten. kräver en ökad satsning på forskning om strålning och människors hälsa. När det gäller denna nya teknik är våra partier inte riktigt överens. Vi tycker att den privata äganderätten måste värnas. Den är en viktig för vår rättsstat och för vår demokrati. Det moderna samhället måste ha människorna med sig. Det måste ha markägarna med sig för att kunna gå vidare med denna nya teknik. Även de är beroende av ny teknik. Men har en annan åsikt. Hon säger att inte ens landsbygdsborna är intresserade av ny teknik, men det är fel. Min fråga till är: Varför är det så bråttom? Varför kan man inte avvakta den översyn som man i har varit överens om ska göras? Därefter kan man se vad man kommer fram till. Det vore väl bättre om vi hade en bred överenskommelse i dessa frågor. 163 () replik: Sanningen var ju att vi var överens om den här lagstiftningen. tog i hand och sade: Vi kör så här. Sedan kom ni och bröt överenskommelsen. Ni har varit med på vartenda kommatecken som står i det här betänkandet. Efteråt fick ni kalla fötter, och då bröt ni det löfte som vi hade mellan varandra. Vi har gått med på att utvärdera om dagens regler ger markägaren sjyst och rättvis ersättning. I de fall som jag har sett har markägarna fått en rimlig ersättning enligt skadeprincipen. De har fått bra med pengar för den mark som har upplåtits för ledningsrätt för första, andra och tredje generationens mobiltelefoni. Trots det har vi i Socialdemokraterna gått med på att man ska utvärdera det här. Vi vill se till att markägare i får en sjyst ersättning om deras mark tas i anspråk för ett angeläget samhällsintresse. Då frågar : Varför är det så bråttom? Jo, mark ianspråktas med ledningsrätten som grund för angelägna samhällsintressen. Det må vara första, andra eller tredje generationens mobiltelefoni. Det kan vara , vanliga teleledningar, ett avloppsnät och fjärrvärme. Då är det naturligtvis viktigt att så fort som möjligt göra denna utvärdering och se om ersättningsreglerna är sjysta. Med modell riskerar man att skjuta upp denna utvärdering så att många fler markägare får sin mark exproprierad innan utvärderingen är gjord. Är det någon som borde fundera över politik är det markägarna, och som riskerar att utvärderingen skjuts och att mycket mark exproprieras innan utvärderingen är gjord, och det kan ju inte vara till markägarnas fromma. 164 () replik: Det är ju inte riktigt så som säger. Markägare är inte alls ointresserade av att lösa den här frågan genom avtal mellan varandra. Det är ju på det sättet man gör . Så det är inget skäl till att man behöver hasta fram just det här betänkandet. som vi i är för en ny teknik vill vi ta de här två sakerna i ett svep. Vi vill även se till att man har en äganderätt som verkligen gör skäl för namnet. Markägare ska inte bara ha en sjyst betalning. Det är inte sak att säga att det ska vara en sjyst betalning, utan det ska vara en ersättning som verkligen täcker det som markägarna förlorar när de får avstå viss mark. Återigen: är för en ny teknik. Vi slår vakt om äganderätten och kräver en ökad satsning på forskning. Och när det gäller kommunerna vill jag fråga : Är det så att lagen behöver skärpas så att kommunerna kan ges det instrument som de säger att de inte har för att de ska kunna infria löftet om att det ska finnas lågstrålande zoner i kommunerna? Det tycker jag är en rimlig begäran. Människor ska kunna bo i lågstrålande zoner i sin hembygd. 165 () replik: Jag börjar med det sista. Om det visar sig att det med dagens lagstiftning är svårt för kommuner att göra lågstrålande zoner är jag beredd att medverka till att förändra dagens lagstiftning. Min egen kommun, jag kommer från , har ju upprättat en sådan zon i . Det har fungerat ganska bra. Jag tycker att det skulle vara möjligt med elsanering. Vi måste ta människors oro på allvar. Det är egentligen inte en fråga för den här lagstiftningen, men självklart ska det vara möjligt för människor som upplever att de har problem med elektromagnetiska fält eller mikrostrålning att få vara i områden där de kan få leva så normalt som möjligt. Vi ska inte hasta fram någon lagstiftning, säger . Tja, lagen har ju funnits . Vi har haft en ledningsrättsutredning som har hållit på . Vi har haft ett halvårs remisstid. Jag vågar hävda att de flesta argumenten är kända och att det som driver på och kan sägas vara viktigt för utvecklingen är att vi har ett teknikskifte för dörren. Polisens sambandsmöjligheter hindrar dem i deras arbete. Det är faktiskt så att det gamla, ålderdomliga radiosystemet hindras. Då måste vi som lagstiftare se till att vi har en lagstiftning som möjliggör exempelvis effektiv radiokommunikation för polisen eller för brandkår och ambulans. Därför måste vi ändra lagstiftningen. Jag vill ändå också bara för kammarens protokoll konstatera att om kammaren skulle ställa sig bakom reservation skulle det innebära fler . Det skulle innebära högre strålning. Det vore inte en positiv utveckling för . 166 () replik: Jag hörde att jag blev apostroferad i det tidigare replikskiftet. Det är väl inte så vanligt, men är det ju min tur att få ta replik på . Det var intressant att höra hur förspelet till det här förslaget har gått till. Jag hade naturligtvis önskat att ni hade talat med oss i stället, som ni brukar. Då hade vi kanske kunnat få det där samutnyttjandet av masterna och gjort en bra sak av det här. Vi hade kunnat tillämpa försiktighetsprincipen och annat och inte tagit till storsläggan mot kommuner och markägare om vi hade haft inflytande. Men har ni valt att gå till andra partier, som tydligen inte har varit så pålitliga i alla sammanhang. Jag skulle vilja säga till att det inte gör saken bättre att den här ledningsrättslagen har funnits . Å andra sidan anser jag att den nya tekniken helt enkelt gör det onödigt att göra den här förändringen av ledningsrättslagen. Låt den vara som den är. Den nya tekniken bygger på trådlös kommunikation, och det ger möjlighet till alternativa lokaliseringar. Då skulle det inte vara nödvändigt att genomföra tvångsåtgärder. Min fråga till blir alltså: Varför kunde ni inte nöja er med de samarbetspartner som ni redan har? 167 () replik: tar upp en viktig fråga, som det är också är många människor som ringer och skriver som diskuterar. Jag har läst att också har fört fram detta. Han säger att det här rör sig om trådlös kommunikation, och då är lokaliseringen mycket mer flexibel än om man hade haft fast kommunikation mellan de olika masterna. Det stämmer ju att lokaliseringen är betydligt mer flexibel. Men det som varken eller nu nämner är vad priset är som man får betala för en alternativ placering. Det är en väsentligt högre uteffekt, alltså en mångdubblad strålning. Då får man väga av samhällsintresset av att ha låg strålning mot det enskilda intresset, markägarens intresse. Jag debatterade i TV med ordförande . Hans intresse är ju att den enskilde markägaren ska få så mycket pengar som möjligt. Markägarna har inget intresse av strålning hit eller dit. Men vi som riksdagspolitiker måste ta ansvar för att vi får så få som möjligt och så låg strålning som möjligt. Därför måste vi ha en lagstiftning som ibland vågar sätta samhällsintresset framför de enskilda markägarnas intresse. Sedan frågar varför jag vänder mig till andra partier. Jag frågade ju faktiskt både och om ni var intresserade av det här. Efter korta sonderingar kom vi fram till att det inte var möjligt att komma överens med er om de här frågorna. Därför vände jag mig till de borgerliga partierna, och jag måste passa på att ge en eloge till de borgerliga partierna som trots en ryggradsreflex mot all form av expropriationslik lagstiftning faktiskt orkade se till samhällsintresset och samhällsansvaret här. Det är värt ett plus i kanten och en stjärna. Sedan har jag faktiskt en fråga till . Det är okej att ni vill släcka ned 3 G-nätet. Det får ju varje väljare värdera fritt. Men den här lagstiftningen krävs ju också för att polis, räddningstjänst och ambulans ska kunna få och . Vill ni släcka ned de systemen också? 168 () replik: Jag är inte tillräckligt insatt i det. Vi diskuterade det också på vår kongress. Det är väl en fråga som man får ta upp i trafikutskottet. De kan mer om nödvändigheten av detta. Det är inte väl sett med den effekt som man kan få från heller, kan jag tala om. Vi tycker att mobiltelefoner är ett angeläget allmänintresse. Det är inte där skiljelinjen går. Och hade ni velat ha det här samutnyttjandet hade ni mycket väl kunnat få det med oss. Mobiltelefoni i alla ära, men det är just den här tekniken vi vänder oss mot. Det handlar om vilken teknik man ska använda och hur den ska användas. Det är inte säkert att mobiltelefoni behöver vara just den här användningen, som känns lite lyxig för mig. Jag använder hemskt gärna mobiltelefon. Jag tycker att det är alldeles nödvändigt och angeläget men för att ringa med. Det är de här nya tjänsterna, som man annonserar ut med glättiga budskap, som jag ifrågasätter. Jag tycker att det är konstigt att bli beskylld för vissa saker. Jag måste höra en gång till med : Är det så att du beskyller ? Du sade det inte direkt men vi skulle väl vara ett av de partier som för kortsiktiga politiska intressen skulle ägna oss åt sådan populism som du talar om. Eller inser du att det är en långsiktigt hållbar politik att hänvisa till försiktighetsprincipen när man fattar beslut? 169 () replik: Jag skulle vilja att ni i ändå är ärliga. Ni säger att ni vill släcka ned mobiltelefonsystemen. Då är det inte radiovågspopulism. Det är en ärlig och rak hållning. Jag delar inte er uppfattning. Men jag tycker att det är en sjyst hållning. Den kan man inte anklaga för att vara populistisk. Däremot är det inte en fråga för trafikutskottet om vi ska ha eller Tetra. Ska polisen kunna byta ut sitt system krävs ledningsrättslagstiftning. Det är tänkt att vara i samma som det andra. Det är det vi har på bordet att ta ställning till. Röstar man nej kommer det att kraftigt försvåra övergången till ny teknik för polis, tull och räddningstjänst i . Jag tror att det vore olyckligt. Sedan finns det en skillnad i förhållningssätt mellan oss och . säger: Vi är i och för sig för mobiltelefoni men inte just det här systemet. Jag har ett annat förhållningssätt. Jag bryr mig egentligen inte om vilket system vi har. Jag vill att det ska vara bra. Det ska vara så ofarligt som möjligt, och det ska utvecklas tekniskt så bra som möjligt. Om det är 1 G, 2 G, 3 G eller 4 G tänker jag faktiskt inte lägga mig i. Däremot tänker jag säkerställa att vi har bra forskning, att vi sätter upp bra gränsvärden och att vi kan hålla oss ajour med forskningsläget för att kunna minimera de risker som det här eventuellt skulle kunna föra med sig. Problemet för är väl att man i trafikutskottets betänkande 6 precis som och har ställt sig bakom att vi ska ha tredje generationens mobiltelefoni utbyggd över hela landet. Om man skulle stå fast vid det innebär ju den här lagstiftningen färre och mindre strålning. Det är något som faktiskt borde kunna vara betjänta av. 170 (): Det har talats mycket om ledningsrätt, men jag tänkte börja med att tala om äganderätt. Det privata ägandet är djupt rotat i den svenska folksjälen. Äganderätt är en moraliskt motiverad rättighet. Alla medborgare har rätt att äga och förfoga över frukten av sitt arbete. Tack vare har fått en grundlagsfäst principiell regel om att den enskildes rätt till sin egendom ska lämnas okränkt och att inskränkningar i äganderätten endast får ske i klart angivna fall och då med full ersättning till den enskilde. Jag återkommer till ersättningsreglerna i expropriationsersättningen . stod precis som samtliga övriga partier i bakom dagens ledningsrättslagstiftning. Förslaget bifölls utan votering . I betänkandet lämnades ett särskilt yttrande av . Med hänsyn till det vid betänkandet CU 1973:33 fogade särskilda yttrandet bör noteras att godtagandet av här behandlade lagförslag inte innebär ett godkännande för vår del av exproprationslagens ersättningsprinciper. kunde inte lagstiftaren förutse att telekommunikation skulle kunna ske via mobiltelefoner och radiostationer. Lagstiftningen räknade då enbart upp fasta förbindelser, ledningar. sker överföring via radiolänk. Därför behöver lagstiftningen ändras till att gälla elektroniska kommunikationsnät. Jag är helt övertygad om att om lagstiftaren, det vill säga , 1973 hade haft de kunskaper man har hade lagen redan omfattat elektroniska kommunikationsnät. En enig riksdag beslutade så sent som enligt förslaget i trafikutskottets betänkande Elektronisk kommunikation. Det var som påpekats tidigare en enig riksdag. Alla partier står bakom det. På en del punkter som inte handlar om det jag kommer till nu finns det reservationer. Det finns inte en enda reservation från i det betänkandet, ska ni veta. Det man beslutade om var att målen är att enskilda och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer med största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. Vad innebär egentligen dagens förslag? Det har beskrivits tidigare, men det tål att upprepas. Det som föreslås är att som saknar fast förbindelse, kabel, jämställs med med fast förbindelse. Med andra ord görs lagstiftningen teknikneutral. Förslaget möjliggör också ett samutnyttjande av , vilket ger färre . Samutnyttjandet gäller både nya och befintliga. Det nya gemensamma kommunikationssystemet, Tetra eller vad man vill kalla det för bland annat polis, ambulans, brandkår, tull, kustbevakning, räddningstjänsten och försvaret behöver utbyggnaden av 3 G. Jag övergår till äganderätt och ledningsrätt. utgångspunkt är att operatörer och markägare i första hand ska komma överens via nyttjanderättsavtal eller servitut om placering av och antenner. Problemets kärna är vilken avvägning som ska göras mellan samhällsnyttan av ett utbyggt elektroniskt kommunikationsnät och den enskildes rätt att råda över sin egendom. Med markägandet följer enligt vår uppfattning rätten att bestämma, bruka, bebygga och sälja egendom. Expropriation av mark är en kränkning av äganderätten och bör endast komma i fråga i de fall det är fråga om synnerligen viktiga samhällsintressen. Vi anser att ett väl utbyggt elektroniskt kommunikationsnät över hela landet ligger i medborgarnas intresse och att det därför i enskilda fall kan vara motiverat att använda ledningsrätt om operatör och markägare inte kan komma överens. Vi förutsätter naturligtvis att den formen av tvång enbart kommer att förekomma som en sista utväg och i enstaka fall. Vi vet att så också är fallet i verkligheten . De flesta fall löses genom frivilliga nyttjanderättsavtal eller servitut eller till och med genom att man använder ledningsrätten frivilligt. kommer jag tillbaka till ersättningsfrågorna vid expropriation. Det är de ersättningsreglerna som gäller vid ledningsrätt. har länge krävt och motionerat om att reglerna för expropriationsersättning ska utredas och ändras. I de fall expropriation är oundviklig ska markägaren få ersättning för fastighetens fulla marknadsvärde samt för de kostnader och det intäktsbortfall som inte kan återvinnas och som eventuellt uppkommer genom åtgärden. Markägaren ska också ha ersättning för övriga kostnader som hänger ihop med expropriationen. Det är helt andra förutsättningar och förhållanden som råder mellan markägare och dem som vill ha ledningsrätt än vid lagens tillkomst. Markägaren har ofta ett kommersiellt företag och använder sin mark i kommersiellt syfte. Detta innebär att avtal eller ledningsrätt ingås mellan två parter där båda driver kommersiell verksamhet i vinstsyfte. Det är något som dagens expropriationsersättning inte tar hänsyn till. Jag tycker som moderat att det är utmärkt att det är privata operatörer som bygger ut dagens infrastruktur, det vill säga 3 G-nätet, och inte staten. Det kan som parentes nämnas att det var den borgerligt ledda Bildtregeringen som ändrade i ledningsrättslagen och gjorde det möjligt för andra aktörer än dåvarande att få rätt till ledningsrätt. Efter mycket baxande, kan man säga, har tillsammans med övriga borgerliga partier i bostadsutskottet lyckats få Socialdemokraterna att gå med på en utvärdering och översyn av expropriationsersättningen. beslutade att tillkännage följande till regeringen: Ersättningsreglerna i expropriationslagen fick sin nuvarande utformning . Någon mer allmän översyn av reglerna har inte skett. har reglerna alltmer kommit till användning vid förvärv där förvärvaren är en privat aktör som driver sin verksamhet i vinstsyfte.