prot · GR0966 · 2004-02-10 00:00:00 — Så vi har en sådan del i det hela som vi ska hantera, och vi har också en del författningsarbete kvar. Det går inte , men det ska vara verkställt innan det här året är slut, och jag hoppas att det ska vara verkställt innan det är höst. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2003/04:258 om åtgärder för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft 59 Jordbruksminister (): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förbättra det svenska jordbrukets konkurrenskraft gentemot konkurrentländerna. menar att läget är så allvarligt att regeringen måste bestämma sig mellan ett livskraftigt svenskt lantbruk och en nedrustning av det svenska lantbruket och den svenska landsbygden. Jag menar att regeringens intentioner är tydliga. Regeringen vill se ett livskraftigt och hållbart lantbruk. Jag delar uppfattning om att lantbruket är en näring som har stor betydelse för landsbygdens utveckling och som befinner sig i en bekymmersam situation. Det finns en betydande utvecklingspotential i det svenska jordbruket som bör utnyttjas i större utsträckning än . hänvisar till den rapport som sammanställts av . Jag håller med om att rapporten visar på den allvarliga situation som lantbruket befinner sig i . För vissa produktionsgrenar beror den situationen på konjunktursvängningar, men det förklarar inte allt. Det krävs förändringar på flera plan för att situationen ska förbättras. Ett tecken på konkurrensförhållandena är utnyttjande av produktionskvoter. Om utnyttjandet av kvoter minskar tyder det på att viljan att investera och gå in i sektorn försämras. Av vegetabiliernas produktionskvoter utnyttjas av kvoterna, och utnyttjandet har varit oförändrat . har mjölkleveranserna varit mycket stabila, och den totala produktionen har hamnat mycket nära landskvoten. Ett undantag är /03 då produktionen minskade. Därefter har dock produktionen återigen ökat. När det gäller nötkreatur har ett högt kvotutnyttjande. har utnyttjandegraden ökat, men det beror till stor del på minskade kvoter. indikerade att det råder en stor spridning av lönsamheten för lantbrukare med samma produktionsinriktning och produktionsstruktur. Det betyder sannolikt att de individuella företagarnas prestationer är avgörande för företagens lönsamhet. Det anser jag vara en viktig slutsats och visar att det finns stort utrymme för att förbättra situationen genom olika former av företagsutveckling. Regeringsförklaringen från understryker vikten av svensk tillväxt och konkurrenskraft. Regeringen har därvid särskilt betonat vikten av att jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdiga med dem som gäller för övriga . Regeringen har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Den nu beslutade reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär en viss flexibilitet för nationell variation i tillämpningen. Vad detta innebär för konkurrensen mellan producenter i olika länder är svårt att förutsäga. Regeringen kommer att redovisa ett förslag till genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken i . Jag vill inte nu ta ställning till om några ytterligare åtgärder ska vidtas. Jag följer utvecklingen noga. 60 (): Jag tackar för svaret, även om jag tycker att man sammanfattningsvis kan säga att svaret präglas av passivitet. På de sista raderna i svaret kan man läsa: Jag vill inte nu ta ställning till om några ytterligare åtgärder ska vidtas. Jag följer utvecklingen noga. Även att inte ta ställning är att ta ställning. som regeringen inte levererar sänkt dieselskatt är att ta ställning just för att inte ge det svenska jordbruket samma konkurrensvillkor som våra konkurrentländer har. Jag kan konstatera att svenskt jordbruk är under en oerhört stark press. Det gäller både jordbruk och livsmedelsproduktion. Vi kan också konstatera att har vi inget svenskt produktionsjordbruk har vi heller ingen svensk livsmedelsproduktion, förutom möjligen sådan som importerar råvaror, kaffebönor och annat. När vi nu går in i en ny jordbrukspolitik kommer vi att frikopplas från produktionskravet, vilket gör att de frikopplade stöden dramatiskt höjer behovet av sänkt dieselskatt och andra särskatter för att förbättra konkurrensvillkoren. Det är just produktionskalkylen som kommer att avgöra om lantbrukaren väljer att producera eller om lantbrukaren väljer att köra betesputsen och plocka hem det frikopplade stödet. Min fråga till ministern är: Ser du de här sambanden? Om du ser dem, när kommer sänkningen på dieselskatten? Fråga nummer två till ministern är om ministern tycker att lika lön för lika arbete är en vettig princip. I jämförelse med de europeiska länderna ligger svenska lantbrukares möjlighet och förmåga att ta ut lön ur sitt företag i nivå med lantbrukarnas i och . Det beror inte på att man har samma effektivitet som i de här länderna. Efter vad jag vet kan man inte jämföra effektiviteten i de ländernas jordbruk med effektiviteten i det svenska jordbruket. Det beror på att vi är effektiva men har ett kostnadsläge som inte medger att man kan ta ut lika lön för lika arbete. Vi borde rätteligen jämföra oss med andra länder som är betydligt mer lika i produktionshänseende och effektivitet än vad de nämnda länderna är. På den nivån är vi icke. Det beror till stor del på produktionsskatter. Tycker ministern att lika lön för lika arbete gäller? I så fall, när kommer skatterna att sänkas? 61 (): Jag anmälde mig till denna debatt på grund av alla de samtal och mejl jag har fått och som entydigt talar om den tuffa situation som många jordbrukare befinner sig i. Min skyldighet är att än en gång för jordbruksministern påpeka detta. Det är en utmärkt fråga som har ställt till jordbruksministern och som ger oss detta tillfälle att samtala om jordbrukspolitiken. Ministern sade i sitt svar att regeringen vill se ett livskraftigt och hållbart lantbruk. Jag hoppas att det är sant. Med tanke på det övriga innehållet i svaret tillåter jag mig att betvivla detta och se det som lite grann av läpparnas bekännelse. För att få oss att tro att det inte är så farligt med svenskt jordbruk hänvisar ministern till att kvotutnyttjandet ligger högt. Om jordbruksministern hade lite kännedom om de människor som det här handlar om, där i många fall familjegården har brukats eller fört vidare ett arv, vet hur man gör allt för att fortsätta för att föra vidare idén och känslan för att bruka jorden, att producera de goda livsmedel man själv är övertygad om är en viktig uppgift, hade hon förstått att man gör allt för att försöka hålla produktionen uppe. Det nämns bland annat ett högt kvotutnyttjande för nötköttet. En situation där efterfrågan ökar på nötkött, och den svenska andelen av nötköttskonsumtionen minskar och självförsörjningsgraden är , vittnar om någonting annat. Jordbruksministern talade i sitt svar om att lantbrukarna är mer eller mindre duktiga, gör mer eller mindre bra prestationer, och att det avgör företagens lönsamhet. Indirekt säger hon att de som inte får det att gå ihop är dåliga jordbrukare. Hon väljer att helt bortse från de pålagor av produktionsskatter och annat som svenskt jordbruk har mer av än vad konkurrentländerna har. Här finns det jordbrukare som har vågat investera och låna pengar, de satsar, och håller de på att gå under. Frågan från löd: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att förbättra det svenska jordbrukets konkurrenskraft gentemot konkurrentländerna? Jag hörde inte ens en tillstymmelse till svar. Det finns inte ett enda förslag till åtgärder. Jag vill därför ge jordbruksministern några tips. Inför full återföring av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel eller avskaffa den. Åstadkom största möjliga medfinansiering av LBU-stöden. Skapa ett skördeskadeskydd värt namnet. Genomför stöd till avbytartjänst. Ge ett starkare stöd. Inför ursprungsmärkning av allt livsmedel. Föreslå upphandlingsregel för lokalt producerade livsmedel. Det är några av de förslag som skulle ha kunnat rymmas inom ett interpellationssvar. 62 (): Även jag ville vara med i denna interpellationsdebatt med jordbruksministern. Det var en sak som slog mig när jag hörde svaret på interpellation. Hur ska en bonde bli rik på enbart retorik? Ministern säger sig vilja se ett livskraftigt och hållbart jordbruk lantbruk, skogsbruk. Jag tror att vi är överens om att det inte går att trolla med knäna. Ministern säger också att landsbygden nu befinner sig i en bekymmersam situation när det gäller utvecklingen. Om detta har näringen flaggat . Vi vet dessutom att EU:s jordbruksstöd med tiden ska fasas ut. Detta är inget nytt. Då säger ministern att det finns en betydande utvecklingspotential i det svenska jordbruket som i högre utsträckning bör utnyttjas. Vad menar ministern då, i synnerhet som ministern landar på att det sannolikt är den individuella företagarens prestationer som är avgörande för företagarens lönsamhet? Vad handlar det om? Är det till exempel när företagaren kommer på att man vill utveckla och bygga ut sin verksamhet och regeringen har en tillståndsprövning och en miljöbalk som gör att det tar , eller att det på sina håll i landet är så låga taxeringsvärden att det är svårt att få kapital för investeringar? Eller är det när jordbruksföretagare känner att man vill nyttja sin mark bättre och regeringen fortfarande har en lagregel om strandskydd som faktiskt utgör ett hinder, eller där man fortfarande inte respekterar äganderätten utan snarare gör allt för att lägga en död hand när man vill bruka sin skog? Eller är det när företagaren kommer på att man kanske hittar en annan vinkling och vill satsa på turism? Vilka företagarvillkor finns då för småföretagare? Vilka skillnader finns det som regeringen inte gör någonting åt, i synnerhet som drabbar kvinnor i lantbruksföretagen när det gäller att vara anställd eller företagare? Eller den äldre personen som har ett bra lantbruksföretag och känner att man vill växla över till nästa generation? Då gör regeringen allt för att förhindra att det blir en bra generationsväxling. Det talas om att utvecklas som företagare. Har inte regeringen eller ministern något eget ansvar när det gäller villkoren för företagandet för att få bättre konkurrensvillkor? Vi har haft en småföretagsdelegation som har belyst problem efter problem, alltifrån administration, momsinbetalningar, blanketter och ansökningar. Vi har en diskussion om vad som gäller med lönekostnader, sjuklönekostnader, straffen för att man har ett fåmansbolag. Vi har som tar stor tid i anspråk för en jordbruksföretagare som har ansvar , . Regeringen sätter inte ens en gång in ett stöd i familjen med hjälp av hemnära tjänster. Jag skulle kunna göra listan lång där regeringen också har ett ansvar för att hjälpa den som är jordbruksföretagare att faktiskt få utveckla lönsamheten i sitt företag. Jag säger dessa saker därför att jag inte bara ville börja med den mest väsentliga frågan, som leder tillbaka till det jag sade från början. Hur ska en bonde kunna bli rik på enbart retorik? Jag vill repetera det som och sade, nämligen att i takt med att stöden försvinner, i takt med krav på likvärdiga villkor, vill vi att löftet om sänkning av dieselskatten infrias. Den ska inte tas in för att sedan återföras. Skatten ska sänkas. Kommer ett besked? När får vi se det? 63 Jordbruksminister (): Lönsamhetsläget i det svenska jordbruket, enligt de rapporter som har kommit , är inte bra. Det ska inte negligeras. är det en alltför negativ bild som interpellanterna ger av det svenska jordbrukets möjligheter. Vi har haft strukturförändringar i jordbruket. Sådana kan smärta, men sådana är också nödvändiga. Vi har kunnat se ett jordbruk med en hög produktivitet, ett jordbruk där man investerar i byggnader, fastigheter och maskiner. Man investerar i högavkastande växter och djur. Titta på hur mycket mjölk en ko ger jämfört med ! Det är imponerande. Det gör att det blir färre företag, men vi kan på många sätt upprätthålla produktionen. Huvudfrågan i den här debatten handlar om konkurrenskraften. Det är en fråga som innehåller mycket. Det är inte bara dieselskatten, utan det är mycket annat som ligger i konkurrenskraft. En del är säkert betydligt bättre i än i andra länder. Man kan ta fastighetspriser och arrendepriser som ett exempel. Regeringen har gjort en hel del, bland annat när det gäller villkor för företagande i allmänhet. Det handlar om stöd till entreprenörer. Det handlar om översyn av regelverk, där vi har en särskild översyn när det gäller regler som påverkar jordbruket. Vi har gjort vissa förändringar i 3:12-reglerna, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen, som gynnar generationsskiften. Vi har sedan dieselskatten, där det i regeringsförklaringen uttalades att jordbruket ska ges likvärdiga konkurrensvillkor. En utredning har gjorts inom departementet, och vi har ett bra grepp på hur det ser ut i likvärdiga konkurrentländer. Det är bara ett land som över huvud taget inte återför skatten, och det är . Sedan har man olika modeller i olika länder. Det är en viktig kunskap som vi har när vi nu arbetar vidare med frågan för att när vi har en statsbudget som så tillåter se till att skatten återförs. Det finns en annan del i det här, som berörde, och det är miljöregler och andra regler. Där delar jag den syn som LRF med i spetsen har gett uttryck för, att det här är svenska mervärden, som också ger konkurrensfördelar och också kan bidra till att man får en effektivare produktion. Friska djur är bra. Man kan också få ett bättre utfall på det foder som man ger djuren. Vi står nu inför införandet av en reform som är radikal, och den modell som vi väljer ska bidra till att jordbruket får bra konkurrensförutsättningar. Vi har ett antal olika möjliga modeller. Vi har gett uttryck för att det är blandmodellen som ger de bästa förutsättningarna att ta till vara svenska intressen. Svenska intressen är jordbrukets konkurrensförutsättningar. Det handlar om det öppna landskapet, om regional utveckling och även om global livsmedelsförsörjning. När ni pratar om det svenska jordbruket verkar det som om det bara finns en modell, ett produktionsjordbruk. Jordbruket självt ger uttryck för att det finns ett antal olika företagsmöjligheter inom sektorn. 64 (): Självklart finns det många olika produktionsinriktningar. Det finns en oerhörd mängd olika inriktningar på företag. Gemensamt för alla är dock att den bas som produktionsjordbruket utgör är en oerhört viktig bas för förädlingsindustri och så vidare för att hålla underlag till investeringar. Sedan säger jordbruksministern att vi svartmålar läget. Jag skulle vilja säga att det är precis den oro som jag möter ute som vi försöker ge uttryck för här i kammaren. Man är i lantbrukarleden inte orolig . Man är orolig därför att det står på räkningen, och man är orolig för om man kan betala räkningarna. Det är så det ser ut i dagens . Ministern säger också att vi har fördelar via låga arrendepriser och fastighetspriser. Ja, men det tror sjutton det! Det beror ju på att folk drar sig från näringen, och då faller priserna. Det är ett mått på vilken framtidstro man har och vilken möjlighet man tror att det finns att tjäna pengar i svenskt lantbruk, mycket tack vare att vi har konkurrensvillkor som är svårare än de våra grannländer har. Ministern hänvisar till det statsfinansiella läget när det gäller dieselskatten. Jag har via medierna noterat att ministern är väl förtrogen med att av BNP har sin bas i den gröna sektorn, om man räknar in förädlingsindustri och så vidare. Det är väl närmast ett minimikrav för en jordbruksminister att ha denna kännedom. Jag kan trots det säga att det gläder mig att ministern har den insikten. Jag frågar då: När vi har av BNP, hur mycket kan vi tappa av det innan det drabbar det statsfinansiella läget? Har ministern gjort den typen av beräkning eller överslag? Om vi tappar produktion tappar vi också tillskott till BNP. Det här hänger ihop. 65 (): Jordbruksministern tycker att vi är lite defensiva när det gäller att se jordbrukets möjligheter. Ingen skulle vara gladare än jag än vi om jordbruksnäringens visioner om framtiden som en växande näring, som en attraktiv näring, kunde bli verklighet. Men vi delar också oron bland de lantbrukare som gång på gång får löften men som sviks. När det görs handslag mellan statsministrar och jordbruksföreträdare om att konkurrensförhållandena ska bli likvärdiga tror ju näringen och vi på det, men det sviks. Försök inte få mig att tro att vi kan klara högkvalitativa svenska livsmedel genom att dra undan fötterna för produktionsjordbruket och gå över till något slags allmän diversehandel på den här sidan. Det finns och kommer att finnas som komplement och som viktiga inkomstmöjligheter på landsbygden. Men grunden är, precis som sade, det svenska produktionsjordbruket, som ju har strukturrationaliserat, som jordbruksministern sade. Men är det just de intensiva produktionsföretagen, stora mjölkgårdar, spannmålsgårdar och köttproducenter, som har rött i sina kalkyler och som inte klarar framtiden om det inte blir någon ändring. Då vill jag passa på att fråga jordbruksministern, som ska genomföra tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken, hur hon ser på brevet från till alla jordbruksministrar. Frikopplingen var tanken med reformen, men inte omfördelning från produktionsjordbruket, frikoppling för att marknaden ska kunna vara mer styrande men inte en omfördelning ifrån. 66 (): Det jag ville göra i mitt inlägg till ministern var just att i den här diskussionen om jordbrukets konkurrensvillkor även belysa detta att allt faktiskt inte bestäms enbart i EU. Det är så som det kan tolkas . Jag vill snarare belysa vikten av att vi ändrar och förbättrar sådant som vi har makt och befogenhet att ändra på i riksdag med svensk regering och våra svenska lagar. Det är självklart att den svenska modellen, som ministern tar upp, som handlar om mervärden, som visar att vi har ett bra djurskydd och som tar miljöhänsyn, också kostar pengar. När vi förlänger grisens ho och gör det på ho efter ho efter ho, kräver det större byggnader än i våra konkurrentländer. Det gör också att det kostar väldigt mycket mer pengar. Då är min fråga: Kommer den nya djurskyddsmyndigheten, som har att fortsätta att titta igenom hur vi ska förbättra vår djuromsorg, att komma med ännu mer sådana här propåer som gör att detta mervärde för den svenska modellen ska kosta ännu mer pengar för den svenske jordbrukaren? I så fall tycker jag att det är fel, om det redan är bra. Ja, produktionsjordbruket är en viktig bas för livsmedelsproduktionen. Men ministern säger att det finns även andra former av jordbruk. Ja, det är klart att det gör. Men de är också beroende av bra villkor för sitt företagande. Hur ska LRF annars kunna leva upp till sin vision om attraktion, lönsamhet och tillväxt? Då blir dieseln en fråga som är en viktig signal, eftersom det är ett löfte som har givits gång på gång på gång om att skatten ska sänkas och den ändå inte sänks. Hur ska en bonde bli rik på enbart retorik? 67 Jordbruksminister (): Jag möter också många bönder. Jag är ute på många gårdar och träffar företag med olika produktionsinriktning. Det är klart att det betyder någonting, rakt in i kalkylen, när vi sänker dieselskatten. Men när jag möter bönderna handlar det mer om en oro för vad implementeringen, genomförandet, av jordbruksreformen kommer att innebära, eftersom den reformen, enligt vilken modell man än genomför den, kommer att innebära ett antal omfördelningar. Vi har ambitionen att göra den här omfördelningen på ett sådant sätt att vi får så få oönskade effekter som möjligt, och då har vi den här blandmodellen, som innebär att vi också värnar om produktionsjordbruket. Produktionsjordbruket är en viktig bas för vidareförädlingen, för slakterier och för livsmedelsindustrin. Det innebär också att vi därigenom, indirekt, långsiktigt kan uppnå andra mål, mål som handlar om att hålla landskapet öppet. Den betande mulen är alltså väldigt central. Jag har inte fått något brev från . Han har skrivit till min kollega . Jag har läst brevet till . Det avser de tyska förhållandena. Vi har givetvis underhand, när vi arbetar med de analyser som är nödvändiga för genomförandet av reformen, kontakter med kommissionen, och vi har inte fått några signaler om att en blandmodell, enligt den inriktning som vi överväger, skulle innebära några problem i förhållande till regelverket. Jag delar uppfattning att det finns saker som vi kan göra nationellt. Allt är inte beroende av den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU. Jag räknade upp ett antal åtgärder som regeringen har genomfört och också ett antal åtgärder som är under beredning. Jag är väl medveten om detta och har en hel rad åtgärder som kommer att påverka jordbrukets konkurrenskraft på ett positivt sätt. 68 (): När det gäller att värna svenskt lantbruk och svensk livsmedelsproduktion är det i det som vi har sett vissa delar av, i förslaget till ny jordbrukspolitik, endast det som har produktionskoppling som är styrande för hur mycket svenskt lantbruk kommer att producera . I övrigt kommer det endast att avgöras av hur kalkylerna ser ut. Går inte produktionskalkylen ihop ovanför strecken väljer man att minska produktionen och plocka hem det frikopplade stödet. Jag är övertygad om att svenska lantbrukare kan räkna tillräckligt bra för att inse att det förhåller sig på det viset. Därför blir det, när man har de frikopplade stöden, så oerhört mycket viktigare vad kostnadsläget är när man gör kalkylen, eftersom man har stödet i vilket fall. Frågan kvarstår: När kommer sänkningen? När det gällde resonemanget om hur mycket av den tioprocentiga BNP-delen som kunde minskas eller påfrestas innan regeringen får fart på dieselskattesänkningen fick vi inget svar. Det vore intressant med ett sådant resonemang, eftersom det har väldigt stor betydelse för samhällsekonomin och också för förmågan att fixa lika konkurrensvillkor för svenskt lantbruk. 69 Jordbruksminister (): Jag tycker att ser lite statiskt på möjligheterna som frikopplingen ger. Det här är en reform som ska innebära att det inte är direktbidragen som styr produktionen, utan produktionen ska inriktas mer på det som konsumenterna efterfrågar. Det här ger frihetsgrader för bonden. Det är inte så att man till varje pris ska lägga ned och ta hem bidraget, utan det handlar också om att man har en möjlighet att lägga om produktionen och producera det som det finns en efterfrågan på på marknaden. Här ser jag möjligheter och inte hinder. När det gäller frågan om dieselskatten har jag redan gett det svar som går att ge här . Vi har vid ett antal tillfällen diskuterat frågan här i kammaren. Regeringen har gett ett tydligt besked, att det svenska jordbruket ska ha likvärdiga konkurrensförutsättningar. En del i detta handlar om dieselskatten, och den ska återföras när det statsfinansiella läget så medger. Jag utgår från att interpellanterna känner samma ansvar för samhällsekonomin som jag gör i det här fallet. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2003/04:248 om åtgärder riktade mot familjen för att förebygga brott och förstärkning av samhällets värdegrund 70 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att främja en gemensam värdegrund om respekt för andras liv, egendom och integritet i alla barns uppfostran samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka familjers möjlighet att ge en trygg uppväxt och god uppfostran. Det är viktiga frågor som tar upp. Det är också frågor som berör och påverkas av en lång rad områden i samhället. Jag håller med om vikten av att vår gemensamma värdegrund värnas. Barn och unga måste tidigt få möjligheter att sätta sig in i de grundläggande värdena såsom människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med omgivningen. I attitydundersökningar på området uttrycker också en stor majoritet av de unga ett tydligt stöd för den värdegrund som både och jag vill värna om.