prot · GS0949 · 2004-12-13 00:00:00 — LIP-pengarna, de lokala investeringsprogrammen, har utvärderats , och resultaten är mycket tveksamma i fråga om det har lett till några egentliga miljöförbättringar. Jag tror inte att Klimppengar är en bättre lösning på problemen när det gäller klimatfrågorna. 153 () replik: Jag tänkte nämna två årtal då vi fick ny miljölagstiftning och analysera lite grann vad som har hänt efter det. 1969 fick vi miljöskyddslagen. hade vi haft i stort sett samma typer av kravregler på samma nivå för stora punktkällor. Titta på siffrorna efter 1969, när miljöskyddslagen kom! Då börjar utsläppen sjunka väldigt drastiskt från industrin. Däremot fungerade den inte på andra typer av punktkällor, till exempel bilar. Där har vi alltså inte sett samma utveckling. Låt mig då ta ett annat årtal, 1989. Då fick vi krav på skärpta avgasbestämmelser, vilket i praktiken gjorde katalysatorn obligatorisk. Och titta på hur det har gått med utsläppen av kvävedioxider från enskilda bilar! Sedan har ju trafiken ökat. Det är ett problem i sig. Jag tror att de flesta som håller på lite med miljöhistoria har sett politikens starka inverkan och att det enskilda engagemanget handlar om att det inte minst behövs ett medborgerligt engagemang vid sidan av de saker som man kan göra i sin vardag. Beträffande marksanering är det faktiskt så att där det finns en marknad är det exploatörerna som betalar marksanering. Så är det till exempel i , där marken är väldigt värdefull. De statliga pengar som finns, där det finns ett jättebehov, gäller dels sådant som hänt , då företagen inte är ansvariga eftersom vi inte hade den här typen av miljölagstiftning, dels mark där det inte finns exploateringsintressen. Egentligen borde vara ganska nöjda med anslagen till marksanering eftersom de är uppdelade efter var det finns behov av statliga insatser och var det inte finns det förutom då kanske att vi gemensamt borde jobba för att få ännu högre anslag. 154 (): Miljön har ett pris. Jag tror att till och med marknadsliberalen håller med mig. Alla är eniga om det. Vad vi ytterst bör diskutera är vem eller vilka som ska betala priset. Hur ska det betalas och när ska det betalas? Är det kanske för förorenaren att börja betala, alltså PPP-principen fullt ut? Eller ska vi fortsätta att dela på kostnaderna ? Jag som socialdemokrat har aldrig accepterat tanken att jag måste välja mellan tillväxt och god miljö. Inte heller vill jag välja mellan tillväxt och rättvisa. Ledstjärnan för mig har varit, är och kommer att vara: Rätt politik för resurshållning och en god miljö främjar också solidaritet och ekonomisk utveckling. Det som har kännetecknat är en snabb förändringstakt, en teknikrevolution, internationalisering och avreglering av kapital och handel samt migration och urbanisering både nationellt och globalt. Med dessa förändringar i bagaget kan man bara konstatera att arbetet med hållbar utveckling är komplext. Det handlar om att integrera de skilda dimensionerna i hållbarhetstänkandet i flera politikområden, inte bara miljöpolitiken. Det handlar om att utveckla samspelet mellan olika aktörer. Vi har i den här beslutat, för inte alls länge sedan, att vi inom en generation, , ska kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Så nog är det vi som ska betala, vi som smutsar ned just . Men jag vet att många onekligen tycker att det är enklare att överlåta räkningen till dem som kommer efter, våra barn, barnbarnsbarn och resten av generationerna. Att räkningen kommer kan vi dock vara eniga om. kom en ny vetenskaplig rapport om de snabba klimatförändringarna i . Uppvärmningen av området går mycket snabbt, och ännu större förändringar är att vänta. Konsekvenserna påverkar hela världen genom stigande havsnivåer, översvämningar, kusterosion och förhöjda nivåer av den cancerframkallande UV-strålningen. Att detta är en effekt av utsläppen av våra växthusgaser kan väl knappast någon längre tvivla på. Från socialdemokratisk sida tar vi miljöhoten på allvar och arbetar hårt för omställningen till ett hållbart samhälle. Till skillnad från alliansen, med sin icke-politik på miljöområdet, menar vi att miljöfrågorna kräver ett ständigt aktivt engagemang här i men, som många andra har sagt, också i och internationellt. Jag tycker att vi i har funnit styrmedel som passar för oss. Vi har miljökvalitetsmålen med etappmål. Vi har ekonomiska styrmedel och administrativa styrmedel. Det här är ett system som många tycker är så bra att de skulle vilja överföra det till sina länder. Till och med våra grannländer och politiker från alla sittande partier tycker att vi har hittat ett system som är bra. Denna miljöpolitik väcker också intresse världen över. Vi har ju tidigare, , fått presenterad för oss. Vi har fått mycket kritik. Det finns naturligtvis fortfarande saker som vi inte är bäst på här i världen, som nämnde, till exempel havsmiljön. Vi lever inte i den bästa av världar , men jag tycker ändå att vi är på väg dit. Vi fick till exempel beröm för våra ekonomiska instrument. Vi vet att de har haft effekt. Vi kan bara titta på svavelskatten som ett exempel. Den har inneburit en minskning av utsläppen på . Så det har effekt. En ytterligare sak: Granskningen ger inga belägg för den åsikt som ibland framförs även i detta forum, och i det gäng som sitter här i kammaren, nämligen att miljöpolitiken skulle hämma tillväxten. Det är ett argument som inte håller. Man tittade på detta i rapporten och konstaterade att vår framgång i att frikoppla miljöpåfrestningarna från den ekonomiska tillväxten av ses som anmärkningsvärd. växte vår bruttonationalprodukt medan ökningen av energitillförseln låg som vi någotsånär lyckades stabilisera utsläppen av växthusgaser. Regeringens förslag till anslag på är inte så mycket i det stora hela. Det är knappt hälften av vad vi lägger på till exempel det som nästa debatt handlar om, jordbruksstödet. Men vi har en tydlig politisk vilja att nå de miljömål som är grunden för den nationella miljöpolitiken. I den miljömålsproposition som är på gång i utvärderas arbetet med miljömålen. Vilka ytterligare åtgärder behöver sättas in? Hur ska medlen fördelas? Vi har ju hört tredje årliga rapport och läst om att effekterna av försurning och övergödning minskar och att elva av de femton miljökvalitetsmålen kan nås . Tyvärr finns det också samma negativa bedömningar som , att fyra miljökvalitetsmål blir svåra att uppnå: begränsad klimatpåverkan, giftfri miljö, ingen övergödning och levande skogar. Det är naturligtvis med spänning och förväntan jag ser fram emot att se hur till exempel med sitt enorma engagemang i miljöpolitiken kommer att lösa de här problemen nationellt. Det ska bli väldigt spännande att se förslagen. De globala utsläppen av växthusgaser borde vid det här laget minska. Ändå fortsätter de att öka. Till och med i har de tyvärr ökat fastän vi vidtagit ganska mycket åtgärder för att få ned dem. Ökningen är störst i storstäderna och . Det tog jorden många miljoner år att bli beboelig för människan. Den fråga vi bör ställa oss är: I hur till kommer den att vara beboelig, och för vilka? Att i miljöns namn försöka sätta stopp för tillväxten vore att kräva det orimliga av våra barn och barnbarn. De är inte betjänta av ett stagnerat samhälle i avsaknad av tillgångar, utan möjlighet till rättvis fördelning och med brist på de resurser som en hållbar utveckling kräver. Ett bättre samhälle lönar sig, för att citera en av den finländske författaren cyniska figurer. I stället för att enbart se svårigheterna i den globala förändringen vill jag se möjligheterna. För att vi ska kunna fatta de rätta besluten behövs framför allt många enskilda människors engagemang, många företags engagemang och många politikers engagemang. Det är denna samarbetsvilja som jag lite grann saknar i alliansens budgetförslag. När jag läser slutsummorna för hela miljöpolitiken förstår jag varför alliansens arbetsgrupper nogsamt undviker att ge sig in på miljöpolitikens område. Splittringen skulle bli alltför tydlig. Det finns ingen gemensam miljöpolitik. vill minska anslagen med drygt 1 miljard. vill öka dem med 50 miljoner. tycker att ½ miljard är en lämplig sänkning, främst på den biologiska mångfalden. skiljer sig från sina allianskompisar genom en ökning på 200 miljoner. Kanske kan vi i denna debatt få en förklaring från allianspartierna, eftersom allians enligt betyder avtal av organiserat samarbete. Jag tycker att det mer handlar om oorganiserat kaos. , fru talman, vill jag tacka och för samarbetet i dessa frågor samt yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 155 () replik: Jag kan i vissa delar instämma i analys att det behövs ett större engagemang både från företag och från olika individer i samhället, men också att det behövs ett internationellt samarbete. sade i sitt anförande att vi ska dela på kostnaderna och betala av på dem framöver. Om vi tittar på det som man från majoritetens sida väldigt ofta vurmar för, en typ av skatteväxling, och ser hur den slagit visar ett antal utredningar, opinionsundersökningar och annat att den slår allra hårdast mot landsbygden och glesbygden. Jag tycker inte att det är att dela på kostnaden, och därför är min fundering: Kommer regeringens skattehöjningar eller regeringens fortsatta skatteväxling att fortsätta att drabba dem på landsbygden? Kommer det att drabba dem som inte har möjlighet att välja ett annat trafiksätt, som kollektivtrafiken, och kanske inte heller möjlighet att välja ett alternativt drivmedel? 156 () replik: De frågor jag ställde i början var: Vem eller vilka ska betala? Vad är priset? Hur ska det betalas? När ska det betalas? betalar vi med gemensamma pengar väldigt mycket av miljöskulden, men också av det förebyggande arbetet. Där tycker jag naturligtvis att de som förorenar skulle vara med och betala mycket mer av notan. Det är en utmaning för framtiden att se om vi kan hålla PPP-principen levande. Vem ska betala? Ska det betalas eller ska vi lämna det till morgondagens barn? 157 () replik: Jag kan inte säga att det egentligen var ett svar på min fråga. Det är klart att vi ska betala. Vi betalar via skatter på till exempel bensin och diesel, via skatter på energi. Min fråga är tydlig: Varför har vi ett system med en skatteväxling som drabbar landsbygden hårdast? Är det rätt fördelning av kostnaderna? Enligt min uppfattning är det inte det, men det kanske är den politik som majoriteten vill föra. 158 () replik: Vi har i denna budget fortsatt att införa den gröna skatteväxlingen som vi började med . Också inför nästa budget och vårproposition är det viktigt att titta på var vi får de största miljöeffekterna. Det är naturligt att se på de alternativa bränslena, och därför tycker jag att en del av de förslag som ni har i ert budgetalternativ om just alternativa bränslen är en bit framåt på rätt väg. Vi ska komma ihåg att vi haft Gröna bilen-projektet tillsammans med bilindustrin och också inom EU jobbat tillsammans med bilindustrin för att få med företagen på den tanken. På bränslesidan tror jag att det är mycket viktigt att även titta på den totala miljökostnaden. Ska vi till exempel ha hemmagjord etanol eller ska vi köpa den utifrån? Mycket av den kommer från . Där kommer den totala miljökostnaden in, vilket för mig är en väldigt viktig fråga . 159 () replik: är bekymrad över alliansens politik på miljöområdet. Jag vill bara påminna om att det före valet inte fanns någon gemensam politik mellan de partier i vänsterkartellen som företräder. 121-punktsprogrammet har ju kommit till efter valet. Det fanns inte någonting. Det enda syftet med den maktkartellen var att hålla kvar Socialdemokraterna vid makten. Var så säker på att de som i valet röstar på alliansen kommer att veta vad de röstar på. Frågan är om det finns någon gemensam politik för de i kartellen ingående partierna. talar mycket om PPP, att förorenaren ska betala, och jag håller med om mycket av det hon säger. Hon har ju arbetat mycket med återvinnings- och kretsloppsfrågorna och då vill jag ställa en fråga om något som vi resonerat kring en gång tidigare, nämligen returglasen. Om man ska följa PPP kan det inte vara rimligt att den svenska glasåtervinningen ska betala det som andra förorenar. Det gäller alltså privatimporten på glasfronten. Hur går det med det arbetet? Kommer det snart ett förslag på hur man ska lösa problemet för Svensk Glasåtervinning och den fina verksamhet de har i ? Svara också på frågan hur man kan stärka skyddet inför en oljekatastrof i . Det är ju minimalt . Där lever ni inte upp till de höga bekännelserna. 160 () replik: Låt oss börja med frågan om maktkartellen. Jag gick till val 2002 med de mål som jag precis har redovisat i kammaren, nämligen med generationsmålen, miljömålen och etappmålen. Jag tycker alltså att det hos mig finns en stark styrning mot en bra miljö, så där behöver jag inte skämmas. Jag tror också att de människor från och som jag jobbat med hade samma mål. Mer intressant blir det att se alliansen med tanke på hur det spretar . Men livet ska ju vara lite spännande också. Vad gäller returglas har jag också besökt , och det är bekymmersamt att vi får så mycket glas i återvinningen som inte har ett värde på samma sätt som till exempel aluminiumburkar. Det jag kan säga är att lämnat två olika förslag till regeringen, vilka nu bereds. Man försöker hitta resurser för att kunna lösa problemet. Det som jag är rädd för, och som också sägs i betänkandet, är att om vi märker att systemet inte fungerar för oss konsumenter finns det heller inget förtroende för hela det återvinningssystem som vi skapat i och som faktiskt är ganska unikt. Jag hoppas därför att problemet ska kunna lösas. I princip tror jag dock att systemet med återanvändning och återvinning är en väg framåt. kräver det dock att industrin hittar förpackningar som är mer återvinningsbara och eventuellt behövs också ett EU-system. 161 () replik: Problemet är att det tar en sådan evinnerlig tid. Svensk Glasåtervinning hinner komma på obestånd innan regeringen har kravlat sig fram ur tomglasen. Det måste till snabba beslut och förslag på området. Hur är det med beredskapen för oljekatastroferna? Det vore bra att få en liten utläggning om hur ser på det utifrån det som har hänt ganska i och på . Det är lite signifikativt för Socialdemokraternas syn på politiken. Huruvida några partier kan hålla ihop eller inte eller regera eller inte beror på några miljoner upp eller ned i en budget och om man kan klara av att förhandla sig samman under mörka nätter i . Det är inte vad det handlar om. Var övertygad om att allianspartierna kommer att tillsammans ha en gemensam inriktning som är bra för . Vi kan ha lite olika uppfattningar om hur vi ska komma framåt och nå målen. Men när det gäller klimatområdet, kemikalier, gifter och de stora miljöfrågorna kommer vi att ha ett tydligt och radikalt program. Det gäller inte minst och havet, viskar . 162 () replik: Vi kan avsluta diskussionen om glasåtervinning. Inget av partierna som är representerade här i kammaren hade i budgeten några pengar till det. Vi får överleva med den skrivning som finns i betänkandet. Det talas om karteller och allianser. Jag har arbetat ganska länge tillsammans med och utan att tillhöra någon kartell. Jag har arbetat väldigt bra med många andra partier som på något sätt har svikit mig på vägen och bytt sida . Jag tycker att vi har haft en rak väg. Men jag måste alltid hitta vänner någonstans. hittar jag dem, och ibland är de långt borta. Klimatfrågan är en av de svåraste frågorna. Det måste jag säga, för att det inte ska blir för roligt i talarstolen. Det bekymrar mig lite grann när man talar om det i alliansen. Jag är ändå glad att jag har med mig i diskussionen. vill till och med ha mer pengar till åtgärdsprogrammet Klimp än jag. Men det finns två partier som vill plocka bort alla klimatpengar. talar till exempel väldigt gärna om miljöengagemanget. förstår jag lite mer om de plockar bort pengar. Men jag har väldigt svårt att förstå agerande i den här frågan. Det som verkligen värmer mitt gamla hjärta är det som sade i sitt anförande om att ska gå före. Det är bra. Det är väldigt sällan man från de borgerliga partierna får höra att ska gå före. för man resonemanget: Vi ska gå i takt med de andra. Vi ska inte försämra konkurrenskraften inom EU. 163 () replik: Vi tar miljöpolitiken på allvar, säger . Det finns ingen i denna kammare eller i som tvivlar på att tar miljöpolitiken på allvar och lägger ned ett stort engagerat arbete på det. Där ska inget tvivel råda. Men hon säger sedan: Vi har funnit vårt system. Det är som att en socialdemokratisk ton börjar klinga som jag inte är så van att höra från : Vi har funnit vårt system, och ingenting kan bli bättre. Jag citerade förut flera olika utredningar, bland annat senaste utvärdering av miljömålen. Varför vågar inte s den oberoende utvärdering av miljöpolitiken som har föreslagit? 164 () replik: Jag är väldigt stolt över det system vi har, men allting kan bli bättre. Vi ska vara stolta att vi har hittat den styrmodell vi har för att gå vidare. märker att vi inte har nått alla mål. Det är också deras uppgift. Jag tillhör den kategori människor som tror på demokratin. Jag tror också på politiken. Jag tror att politikerna ska vara med och styra. Jag tillhör inte riktigt den moderata sfären där man säger att politiken ska hålla sig utanför, myndigheterna ska hålla sig utanför och att det är någon annan som ska göra arbetet. Jag är vald som förtroendevald för att hitta de styrmedel som finns och som behövs . Jag tror på den modell som vi har skapat. Jag vet inte om man behöver ha några extra människor någonstans på sidan av för att granska. 165 () replik: Att regeringen ska granska och föreslå förändringar och att generaldirektörer skulle föreslå de drastiska förändringar i strukturer och system som skulle behövas ställer jag mig lite tvivlande till. Det som behövs nu är att kasta ut frågorna utanför det politiska systemet för att sedan ta tillbaka dem och behandla dem precis på det demokratiska sätt som beskriver. Hon talade tidigare om som gav oss höga poäng bland annat på grund av våra sociala system och riklig tillgång på vattenkraft och annat. Men det gav oss också skarp svidande kritik vad gäller de frågorna. Jag ställde några frågor i mitt anförande som gällde om ord gäller eller ord här i debatten tidigare. Får vi en havsmiljöproposition, som även tidigare ledamöter väntar på? Hur blir det med PSSA-riktlinjerna? Blir det något mer än ruttdragning? 166 () replik: Jag börjar med frågan om vad förra miljöministern och nuvarande miljöministern har sagt. Det finns ingen motsättning i den frågan. Frågan är var man lägger de åtgärder som vi vill ha. Ska vi ha dem i miljömålen? Många av målen inriktar sig på havsmiljön på olika sätt. Eller ska man inte göra någonting där utan ha en specialproposition om havsmiljön? Jag vill se vad som händer. För mig är ändå miljömålen det som jag kan styra med, eller egentligen etappmålen. Vad gör jag i de olika miljömålen som påverkar havet? Vi har också fått ett annat styrmedel. Det är vattendirektiven. Det handlar om när vi kan börja styra avrinningsområden. Det tror jag kommer att vara ett väldigt viktigt styrmedel. Det ställdes en fråga om vad som händer inom PSSA. Jag var i inom . Vi fick en presentation av vad som händer inom PSSA. Där är det fortfarande problem. Det är som vet åtta länder som ska vara överens. Några svävar lite grann i några frågor. I några frågor går vi väldigt bra framåt. är inte med men är ändå med som observatör i frågorna. Det är lite med på båten. Jag som har jobbat med är glad åt varje litet steg. får vi redovisningen. Vi får väl se vad vi tycker om den. Den möjligheten har vi . Det är svårt för åtta länder att komma överens i den här frågan. 167 () replik: Jag studsade lite grann vid diskussionen om en allians eller inte som provocerade fyra partier med. Hon fick också den respons som hon efterfrågade. menar att den spread som finns mellan de fyra borgerliga allianspartierna på lite drygt 1,4 miljarder är beviset för att det kanske egentligen inte finns några allianser eller liknande. Man ska ställa de 1,4 miljarderna vi talar om i skillnad mellan de borgerliga partierna på miljöområdet mot en statsbudget som omfattar . Vi har lite olika profil. Lyssnar man på oss tror jag att synen på samhället förenar oss i ganska stor utsträckning. Det tyckte i varje fall jag när jag lyssnade på mina tre vänner i de andra borgerliga partierna. Vi har många gemensamma synpunkter när det gäller till exempel utveckling och havsmiljön. Det är frågor som vi har drivit tillsammans mot regeringen. Det finns också en hel del andra frågor. Jag tror dessutom att det är bra om partier har lite olika profil. Jag tvekar inte alls inför att vi ska kunna sitta i samma regering. Vi vill sitta i samma regering. Hur ser det ut på er sida? Ni vill inte ens sitta i samma regering. Ett parti är för ekonomisk tillväxt, vilket talade sig varm för i talarstolen. Hon pratade om kombinationen tillväxt och miljö. Men de andra två är emot tillväxt. Ni är inte ens överens om vilket ekonomiskt eller politiskt system ni vill ha. Ett parti är kommunistiskt. Visst lyckas ni skriva ihop er ibland, men att följa era förhandlingar i TV är lite grann som att titta på en av de dokusåpor som man kanske följer lite då och då. Det är ganska spännande. Jag har en mer konkret fråga till . Den gäller hennes syn på miljölagstiftningen. Är inte som den ser ut ett hot mot tillväxten? 168 () replik: Jag ska inte kommentera andra partiers inre arbete. Jag tycker att det är lite för mycket begärt i den här kammaren. Men jag kan kommentera den budget som vi debatterar på miljösidan. var inne på att det här bara är en del av det stora miljöarbete som pågår. Vi har trafiksidan, vi har hela näringslivet, vi har tillväxten och vi har energifrågorna. Där ser jag att inom de fyra partierna så finns det två partier på energisidan och tyvärr även som föreslår och säger nej till det som jag tycker är viktigt på klimatområdet. De vill alltså ha mindre pengar till att effektivisera, men de vill också avstå mindre pengar för att introducera vindkraft. Om man nu ändå tror på kärnkraft, som ni gör, så måste man tro att det finns alternativ på sidan om. De finns ju redan! Vi har jobbat med sedan vi fattade beslutet i . Då fattade vi ett beslut om att vi ska följa upp . Jag tycker ändå att den kommittén med sina delbetänkanden har kommit med bra förslag. Det sista förslaget som nu funderar på är ute på beredning. Det är aviserat som en proposition. Jag tror fortfarande att det blir en bra proposition, men jag har inte sett texterna så jag kan inte säga mer. Men min tro kan jag leva med i varje fall. 169 () replik: Så här i ska man vara lite vänlig mot varandra. Jag kan avsluta med att säga att jag tycker att det som gäller låter bra. Den andra diskussionen kommer vi ju att komma tillbaka till . När det gäller och de förslag som har lagt fram så var jag lite bekymrad när sade att miljölagstiftningen inte hindrar tillväxt. Men då är vi nog överens om att de direktiv håller som regeringen gav till om att se över, effektivisera och göra den mer tillväxtvänlig. Representanter från Socialdemokraterna har tillsammans med den borgerliga alliansen i kommittén skrivit på förslag som innebär tydliga effektiviseringar utan att för den delen minska miljökraven. Det är det som jag tror att vi har en gemensam grund i, och det är extremt viktigt. I så fall nöjer jag mig med detta och säger att jag ser att Socialdemokraterna även i kammaren har en positiv hållning till förslag. Sedan får vi väl hoppas att regeringen äntligen kommer med förslagen , för de är nödvändiga för framtida ekonomiska tillväxt. 170 () replik: Jag skulle i slutändan vilja ha en kommentar till det här med LIP-åtgärder och sådant. Om man tittar på de LIP-program lokala investeringsprogram som vi har haft kan man räkna att de åtgärderna sammanlagt har minskat energianvändningen med .