prot · GR0958 · 2004-01-27 00:00:00 — Förskolan har en läroplan som implementerats i verksamheterna. För att verksamhetens kvalitet ska kunna upprätthållas och vidareutvecklas ställs krav på välutbildad personal i tillräcklig omfattning. Statsbidraget på för kvalitetssäkrande åtgärder användes 2002 till anställning av 1 400 personer, och användes till kompetenshöjande åtgärder. Satsningen på 6 000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal som aviserades i regeringsförklaringen är också en kvalitets- och ambitionshöjning. Mer personal och därmed förutsättningar för mindre barngrupper och ökad personaltäthet samt utfärdandet av allmänna råd är ett led i att stärka förskolans kvalitet. Statusen och attraktionskraften i förskolan som arbetsplats kommer att öka genom att förskolans kvalitet sätts i fokus. Arbetet i förskolan bedrivs i arbetslag där ungefär hälften av personalen är förskollärare och hälften är barnskötare. Det är en fördelning av personalkategorier som varit relativt oförändrad . Tillsammans har barnskötare och förskollärare en helhetssyn på barnets behov, lärande och utveckling. Jag delar uppfattning att både förskollärare och barnskötare behövs i förskolan. Lärarutbildningen för blivande förskollärare har förnyats och förlängts. Regeringen har lagt fast examinationsmål för lärarexamen med inriktning mot tidiga år. Högskolorna och universiteten med lärarutbildning har ett särskilt ansvar att beakta behovet av förskollärare och vidta nödvändiga åtgärder för att möta behovet av lärare i förskolan. Det är också viktigt att bygga vidare på kompetensen hos yrkesverksamma barnskötare och ge dem möjlighet att vidareutbilda sig till förskollärare. Enligt regeringens bedömning finns det dessutom ett behov av en ny utbildning till barnskötare. Kommunerna har i några fall själva utformat en barnskötarutbildning, men det saknas, som det tidigare fanns, en nationellt likvärdig utbildning. har därför fått ett uppdrag att utfärda kursplaner för en eftergymnasial barnskötarutbildning inom gymnasial påbyggnadsutbildning. Den ettåriga utbildningen är tänkt för flera grupper, bland andra de som arbetar på förskolan men inte har utbildning för det, de som gått gymnasieskolan men inte vill satsa på en högskoleutbildning direkt, invandrare som har utbildning från hemlandet eller personer från andra samhällssektorer som skulle vilja utbilda sig för ett arbete inom förskolan. skapas också möjligheter till en mer enhetlig fortbildning för barnskötare som redan arbetar i yrket. Jag ser barnskötarutbildningen som en kompetenshöjning för hela arbetslaget i förskolan. En förskola som är attraktiv för människor att söka sig till som arbetsplats har en tydlig organisation, både avseende ledning och verksamhet, och bedriver en verksamhet med pedagogisk kraft och tydlighet. Förskolans verksamhet måste också erbjuda utveckling i arbetet genom kompetensutveckling och möjligheter till karriärutveckling av olika slag för att olika personalkategorier ska söka sig dit och stanna kvar. Personalens egen möjlighet att planera och organisera arbetet är också viktig för att förskolan ska upplevas som attraktiv så att personalen trivs. Myndigheten för skolutveckling kommer därför att få i uppdrag av regeringen att initiera informations- och utvecklingsinsatser om det viktiga och nyskapande arbete som pågår i förskolan. Syftet är att stimulera rekrytering, utveckling och att behålla förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan. 127 (): Först och främst vill jag tacka statsrådet för ett bra och uttömmande svar. Personalen i landets förskolor har ett av de viktigaste jobb man kan ha. De lägger grunden för våra barns lärande och därmed för hela vår nations framtidsutsikter oavsett vilken yrkesgrupp de tillhör. Precis som jag skriver i min interpellation är det viktigt att slå vakt om förskolans båda yrkesgrupper. Det är en överlevnadsstrategi för personalförsörjningen i förskolan . Men framför allt behöver förskolebarn både den kompetens som barnskötare har och den kompetens som förskollärare har för att förskolan ska bli en gynnsam miljö för barn att starta sitt lärande i. Det har därför också stor betydelse vilka signaler som sänds från ansvarigt statsråd. Under har man lite för ensidigt fokuserat förskollärarnas betydelse. Barnskötare har fått veta att deras yrkesgrupp kommer att försvinna . Bland gymnasieskolans utbildningsprogram finns inte någon egentlig barnskötarutbildning kvar utan bara en bredare utbildning där vissa delar inriktar sig på att arbeta med små barn. De signalerna har förstås lett till att en mängd barnskötare har vidareutbildat sig till förskollärare. Det är naturligtvis bra. Men det har också bidragit till att undergräva självförtroendet och statusen hos den yrkeskår som finns kvar i barnskötaryrket. Därför uppskattar jag att har uppmärksammat barnskötarna och tagit initiativ till den eftergymnasiala barnskötarutbildning som hon redogjorde för, även om det väcker några frågor. Det gäller till exempel vad den nuvarande och framtida gymnasieutbildningen med inriktning mot arbete med barn blir värd. Kan man fortfarande bara gå i gymnasiet och sedan arbeta som barnskötare? Skapar det i så fall inte bara två utan tre konkurrerande yrkeskårer som arbetar i förskolan? Kan man räkna med att utbildningen kommer att finnas tillgänglig på rimligt många platser i landet? Såvitt jag förstått är det kommunerna som beslutar om de ska genomföra utbildningen. Det är också de som ska finansiera den. Därtill antar jag att de måste räkna med att kompetenshöjningen också ska ge barnskötarna lite mer i lönekuvertet när de har gått utbildningen. 128 Statsrådet (): Jag till också tacka för interpellationen. Det är roligt att få diskutera förskolan ur ett positivt perspektiv. Det görs ur många perspektiv. Den är betydelsefull för barn och för föräldrar som vill kombinera familj, karriär och jobb. Men den är också betydelsefull för samhället och möjligheten att skapa tillväxt. Där vet vi att förskolan spelar en viktig roll. Om vi ska ha en förskola med en god kvalitet och en förskola som förtjänar det goda rykte som den har är det naturligtvis viktigt att vi satsar på personalen. Jag delar inte riktigt uppfattning att förskollärarna har fått för mycket fokus. Däremot har vi tidigare lite glömt bort barnskötarna. Det är viktigt att vi kan tala om både och, precis som gör i sin interpellation. tycker jag att vi har en tendens att tala om det ena eller det andra. Åtminstone låter det så i debatten. Förskollärarnas roll är viktig och betydelsefull. De är viktiga som pedagogiska ledare i förskolan. Men också barnskötarna har rätt till uppmärksamhet, respekt och status för allt det arbete som de utför. ställde några kompletterande frågor. När det gäller gymnasieutbildning pågår ett arbete med en gymnasieproposition. ska utarbeta en kursplan för barnskötarutbildningen. Men vi har inte för avsikt att göra ytterligare en utbildning utan tanken är helt enkelt att den barnskötarutbildning som man kanske går på gymnasiet är giltig. Vi vet också att det finns de som kanske gör vissa val under sin gymnasietid som är att de väljer bort vissa ämnen. Det gör att de lite för sent kommer på att det var barnskötare de egentligen ville vara. Då finns det ytterligare en chans. Barnskötarutbildningen finns också, som jag tidigare nämnde i mitt interpellationssvar, som en möjlighet för dem som redan finns i yrket. De har en väldig bredd i sin kompetens var och en men också sinsemellan. Det finns de som har en äldre barnskötarutbildning med lång och gedigen kunskap och erfarenhet. Men det finns också de som har kommit in sent i yrket och som skulle behöva kompetensutveckling. De vill veta att den kompetensutvecklingen är lika mycket värd på olika ställen i landet om de flyttar av något skäl. Var kommer då utbildningen att finnas? Det är precis som själv sade. Den kommer att finnas på olika ställen, och det styrs av kommunen. Jag är övertygad om att den kommer att finnas där behoven finns, det vill säga på de allra flesta ställen. Det handlar inte bara om att nyrekrytera. Det handlar också om att täcka upp där naturlig avgång finns, vilket det kommer att finnas inom i de allra flesta kommuner. Jag tror med andra ord att de flesta kommer att ha behov av en barnskötarutbildning. Hur mycket man väljer att satsa har delvis en koppling till vilka ambitioner som finns för förskolan som ett helt politikområde. 129 (): Jag tackar för statsrådets klargörande om den nya barnskötarutbildningen. En annan sak som är otroligt viktig är att man nu inte låter pendeln slå över för mycket åt barnskötarhållet i stället. Båda yrkesgrupperna behövs i förskolan för att det ska bli en bra verksamhet. Därför måste det fortfarande finnas motiv för personalen att vidareutbilda sig till förskollärare. Det är något som bland annat har uppmärksammats i . Där har både kommunen och barnskötarna planerat en vidareutbildning till förskollärare. De tvekar , och kommunen vill ställa in planerade utbildningar. Hur ser på risken att alltför många nu nöjer sig med den ettåriga eftergymnasiala barnskötarutbildningen i stället för att vidareutbilda sig till förskollärare? Finns det några särskilda planer på satsningar för att göra även förskolläraryrket mer attraktivt så att inte pendeln i stället slår över för mycket åt det hållet? 130 Statsrådet (): Jag tror att vi är rörande ense om det mesta som handlar om förskollärare och barnskötare jag och . Båda behövs, mycket riktigt. Utan att på något sätt tala om en Jönköpingssituation eller om enskilda kommuner och utbildningar så är det naturligtvis oerhört betydelsefullt att det finns flera ingångar till att arbeta som personal i förskolan. Det handlar både om att utbilda sig till barnskötare av olika anledningar kanske redan på gymnasienivå och kanske senare i livet och naturligtvis om att bejaka möjligheterna för dem som vill utbilda sig från barnskötare till förskollärare. Anledningen är dels att vi behöver personal med pedagogisk utbildning och med högskoleutbildning i förskolan, dels att den enskilda individen ska ha rätt till kompetensutveckling och till att gå vidare i sitt yrke. Då kan man känna att man med mer kunskap växer i sitt arbete och att det sannolikt blir ännu mer givande. När det gäller att utbilda fler förskollärare en del går ju inte vägen via barnskötare och skaffar sig den erfarenheten först utan vet precis att det är förskollärare de vill vara så har vi den nya lärarutbildningen som är förlängd till 3 ½ år. Jag avser att återkomma med åtgärder där, för jag tror att vi behöver göra mer på den fronten. Vi behöver helt enkelt hitta sätt att både stimulera den enskilde till att göra valet att arbeta i förskolan och att få högskolor och universitet att arbeta i enlighet med de regleringsbrev som vid flertalet tillfällen har ställts ut. Man ska då särskilt avse att examinera ut lärare som arbetar i de tidiga årskurserna i skolan och i förskolan. Den utvecklingen har vi visserligen inte sett resultatet av ännu eftersom de första inte har lämnat utbildningen , men jag tror att det finns anledning att återkomma i frågan. 131 (): Då kan jag bara konstatera att det känns bra att höra att precis som jag värnar båda de här viktiga yrkesgrupperna i förskolan. Jag ser fram emot att se effekterna av den fortsatta politiken på området. Än en gång tack för ett bra svar! Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM54 om europeisk rymdpolitik KOM(2003)673 till näringsutskottet 21 § Hänvisning av ärende till utskott och beslut om förkortad motionstid Föredrogs och hänvisades Proposition 2003/04:61 till utrikesutskottet Kammaren biföll regeringens förslag att motionstiden för ovanstående proposition skulle förkortas . Motionstiden skulle utgå . 22 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /04:KU7 och KU10 Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2003/04:31 Riktlinjer för genomförande av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser 2003/04:MJ27 av m.fl. (m) 2003/04:MJ28 av m.fl. (kd, m, fp) 2003/04:MJ29 av och () 2003/04:MJ30 av m.fl. (fp) 2003/04:MJ31 av m.fl. (kd) 2003/04:MJ32 av m.fl. (c) med anledning av prop. 2003/04:40 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringens administration 2003/04:Sf16 av m.fl. (kd) med anledning av prop. 2003/04:43 Obeställd e-postreklam 2003/04:L8 av m.fl. (m) 2003/04:L9 av () 2003/04:L10 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk 2003/04:MJ13 av () 2003/04:MJ14 av m.fl. (m) 2003/04:MJ15 av i och () 2003/04:MJ16 av m.fl. (s) 2003/04:MJ17 av och () 2003/04:MJ18 av () 2003/04:MJ19 av m.fl. (fp) 2003/04:MJ20 av m.fl. (kd) 2003/04:MJ21 av m.fl. (c) med anledning av prop. 2003/04:52 Ratificering av ändring i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och 2003/04:Fi15 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2003/04:55 Gränser för genpatent m.m. genomförande av EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar 2003/04:L5 av m.fl. (c) 2003/04:L6 av m.fl. (mp) 2003/04:L7 av m.fl. (fp) med anledning av skr. 2003/04:39 Uppföljning av skogspolitiken 2003/04:MJ22 av m.fl. (v) 2003/04:MJ23 av m.fl. (m) 2003/04:MJ24 av m.fl. (fp) 2003/04:MJ25 av von der Esch m.fl. (kd) 2003/04:MJ26 av m.fl. (c) med anledning av skr. 2003/04:49 Lokalt utvecklingsarbete i storstäderna 2003/04:Sf17 av () 2003/04:Sf18 av Per m.fl. (m) 2003/04:Sf19 av m.fl. (s) 24 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:242 av ()till statsrådet ökat tågresande /04:243 av ()till statsrådet unga personer med sjukersättning 2003/04:244 av ()till utbildningsminister av /2003/04:245 av ()till utbildningsminister vid högskolan 2003/04:246 av ()till utbildningsminister inom skolan för att förebygga brott och förstärkning av samhällets värdegrund 2003/04:247 av ()till statsrådet inom för att förebygga brott och förstärkning av samhällets värdegrund 2003/04:248 av ()till statsrådet riktade mot familjen för att förebygga brott och förstärkning av samhällets värdegrund 2003/04:249 av ()till justitieminister för att förebygga brott och förstärkning av samhällets värdegrund genom rättsväsendet 2003/04:250 av ()till statsminister av regeringens politik för att förebygga brott och förstärkning av samhällets värdegrund 2003/04:251 av ()till justitieminister mot terrorism 2003/04:252 av ()till justitieminister utnyttjande av djur 2003/04:253 av ()till statsrådet av näringspolitik 2003/04:254 av ()till statsminister i av EU:s smittskyddsmyndighet 2003/04:255 av Per ()till näringsminister och offentlig upphandling Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 25 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:618 av ()till näringsminister av skog i /04:619 av ()till statsrådet av 2003/04:620 av ()till utbildningsminister för skolresor 2003/04:621 av ()till justitieminister efter begångna brott 2003/04:622 av ()till finansminister på utebliven avkastning 2003/04:623 av ()till statsrådet ambulanstransporter 2003/04:624 av ()till försvarsminister för utveckling av nätverksbaserat försvar 2003/04:625 av ()till utrikesminister av tortyrbekämpare i /04:626 av ()till utrikesminister i /04:627 av ()till statsrådet för flickor i patriarkala familjer 2003/04:628 av ()till justitieminister inom kriminalvården 2003/04:629 av ()till statsrådet av Sörfligget 2003/04:630 av ()till statsminister och mediepolitiska beslut /04:631 av ()till utbildningsminister utbildning /04:632 av ()till utbildningsminister i skolan 2003/04:633 av ()till utrikesminister undertecknande av Romstadgan om den 2003/04:634 av ()till justitieminister Frågorna 2003/04:618622 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga frågor redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 26 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:490 av ()till justitieminister för 2003/04:544 av ()till statsrådet i biståndet 2003/04:581 av ()till statsrådet som arbetsmarknadsåtgärd 2003/04:582 av ()till statsrådet i husvagnsboende Svar 2003/04:490 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga svar redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 27 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 15 § anf. 95 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.