prot · GR09104 · 2004-04-28 00:00:00 — För detta stöd var Socialdemokraterna beredda att sälja ut visionen om ett fritt och enat bestående av jämlika medborgare. Det verkar som om vi nu har lyckats sätta stopp för denna byteshandel. Jag är mycket glad att folkpartister och moderater nu verkar ha återvänt till sitt engagemang för ett enat . Om vi lyckas stoppa övergångsreglerna, fru talman, har vi segrat i en kraftmätning där mycket stod på spel. Det är förstås viktigt för våra systrar och bröder på andra sidan att åtminstone erkänner dem som fullvärdiga Europamedborgare, och att åtminstone vi vägrar att dela in dem i ett A- och ett B-lag. Det är minst lika viktigt för oss själva. Vi har bevarat anseende i de nya medlemsländerna. Vi har avvisat en smutsig kampanj som spelat på och spritt främlingsrädsla och ökad misstro mot Europatanken och kanske allra viktigast vi har bevarat tron på som ett öppet och välkomnande samhälle en fyrbåk i det där så mycket främlingsrädsla sprider sig. Att säga nej till övergångsregler är att säga ett helhjärtat ja till ett enat . Det gör oss alla till vinnare. 18 BO () replik: nämnde frågan om den så kallade tiotimmarsregeln och att hon betraktar den närmast som en bluff. Jag tror inte att vi behöver fördjupa oss i den juridiken. Det viktiga är väl ändå huvudfrågan: Är det så eller är det inte så att gentemot alla EU-medlemmar kan införa en regel om egenförsörjning liknande den vi har för pensionärer och studenter? Den frågan behandlades under utskottets utfrågning. Det finns stenografiskt redovisat och det finns kommenterat i utskottsbetänkandet. Har en annan uppfattning än den som flertalet av de närvarande fick, nämligen att vi inte kan införa en sådan regel och att det därmed i praktiken finns något slags tiotimmars-, fjortontimmars- eller fyratimmarsregel? 19 () replik: Egenförsörjning gäller precis som för svenska medborgare. Ambitionen är att varenda människa ska kunna klara sig på den lön man erhåller av arbete. Vi är väl medvetna om att inte alla människor klarar av det. Om vi menar något med att vi vill ha ett öppet , om vi menar något med att vi ska ha fri rörlighet de fyra fria rättigheterna som är grundbulten i hela EU-tanken kan vi inte sätta upp särregler för vissa länder. Man ska då behandlas på samma sätt oavsett om man är svensk eller kommer från ett annat land och befinner sig här. 20 BO () replik: Med förlov sagt tror jag inte att menar det hon sade allra sist, nämligen att det ska vara precis samma regler för svenskar som för andra. Det låter trevligt och är mycket lätt att instämma i på ytan. Jag förmodar att inte vill införa uppehållstillstånd för svenskar, och jag har inte sett några centerpartiförslag om att man inte ska ha någon prövning i samband med att man rör sig mellan länderna i . Är det så får vi ju en annan debatt, och då får vi ta den. Låt oss reda ut om vi delar uppfattningen jag tror att och jag gör det att det är bra om alla människor, oavsett om man är svensk, tysk eller polack, kan försörja sig själva. Vi har fått svaret i utskottet att det inte går att införa den önskvärda regeln om egenförsörjning för alla EU-medborgare. Om vi vill kan vi göra en övergångsregel och sedan kämpa för att vi får en ändring. Är det inte så? 21 () replik: När det gäller de sociala trygghetssystemen är mycket väl medveten om och vi har gemensamma reservationer i andra sammanhang att vi vill ha en översyn över hela trygghetspaketet. Det handlar då inte om övergångsregler. Sedan får jag väl förtydliga mig: Jag menar inte att svenska medborgare ska ansöka om asyl i . På den punkten är vi väl helt överens. Jag trodde inte att man behövde misstolka en sådan fråga. Det är ju en självklarhet att svenskar har rätt att bo och vistas här. I så måtto har ju svenskarna en särställning i . Det går inte att komma ifrån. Det har ju också andra medborgare i sina länder. När det gäller trygghetssystemen har vi vissa ersättningar som enbart går ut i . Det är vi också överens om. Vi har inte föreslagit att man ska ändra dem. Men vi har klart och tydligt sagt ifrån från början att några övergångsregler på det sätt som regeringen föreslagit vill inte vara med om. Vi vill ha en fri rörlighet på det sätt som jag tidigare nämnde och som ingår i de fyra rättigheterna i EU-medlemskapet. 22 (): arbetar för att ska vara ett öppet land gentemot omvärlden. De som vill komma hit och arbeta och bosätta sig ska kunna göra det i betydligt större utsträckning än . Vi anser att det ska gälla för EU:s medlemsländer liksom för resten av världen. En av grunderna med EU är att man fritt ska kunna arbeta och flytta mellan de olika länderna och underlätta för människor att ta arbete där de behövs. är nu medlem i EU och har sagt ja till olika förslag när det gäller samarbetet. Vad är det då som gäller för personer som bor i och vill komma hit och arbeta? Jo, man får komma hit och söka arbete utan att ha uppehållstillstånd. Om man inte fått något arbete gäller därefter utlänningslagen som säger att man måste ha uppehållstillstånd. Om man redan fått ett arbete innan man kommer hit är det bara att komma och arbeta. Personen i fråga får inte avvisas på grund av att han eller hon inte har uppehållstillstånd. Arbetet gäller både som uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Man får sin lön genom arbetet i och betalar också sin skatt här. Många av oss svenskar har rest till andra EU-länder för att arbeta. Det gäller speciellt unga människor som genom arbetslivet vill få utlandserfarenheter och lära känna andra kulturer. Vi i anser inte att de nya medlemsländerna i EU ska behandlas annorlunda än nuvarande medlemsländer. Är man EU-medlem ska man vara fullvärdig medlem från första början. Många från de nya medlemsstaterna arbetar redan här i , ibland hos arbetsgivare som inte är speciellt seriösa utan utnyttjar dessa människor genom svartjobb och genom att ge dem lägre lön. Vi har sett fall inom byggbranschen. Vi i vill se till att man ska få arbetsförhållanden och arbetsvillkor lika som för svenska arbetare och vill därför att man ska bevaka att kollektivavtal följs bättre. kommer i sitt anförande att ta upp hur vi ser på det. För att få behålla de rättigheter som man har haft i välfärdssystemet när man flyttar mellan de olika EU-länderna finns de så kallade samordningsreglerna. Ett exempel är när svenska pensionärer flyttar till eller södra och då får behålla sin pension. En huvudprincip i tillämpningen av systemet för social trygghet för anställda är likabehandlingsprincipen. Den innebär att alla EU-medborgare som omfattas av rådets förordning ska ha samma skyldigheter och rättigheter som det egna landets medborgare. En presenterad studie från visar att migrationen från de nya EU-länderna till de nuvarande troligen inte kommer att uppgå till av de nya EU-ländernas totala befolkning. De flesta som vill flytta från de nya EU-länderna är unga och välutbildade, precis som flera av de svenskar som flyttar till andra EU-länder för att arbeta. Enligt kommissionen visar erfarenheter från tidigare utvidgningar att ett EU-medlemskap snarare minskar utflyttningen än ökar den. emigrerade 120 000 spanjorer till andra EU-länder, medan siffrorna sjönk till mellan 2 000 och 3 000 efter EU-inträde. Erfarenheter visar att människor inte gärna bryter upp från sitt land för att bosätta sig i ett annat land med ett annat språk, annan kultur, andra traditioner och andra religioner. Det går bra för de nya EU-länderna. De har den högsta tillväxttakten inom EU, och människors livsvillkor förbättras. Investeringarna, däribland från svenska företag, ökar dramatiskt, och nya arbetstillfällen skapas. Att människor i de nya EU-länderna skulle välja att flytta till i stor utsträckning om de kan få arbete och bättre arbetsvillkor på hemmaplan är inte troligt. Bland de svenska företag som flyttat tillverkning till de nya länderna är som presenterade sina vinster. I en TV-intervju i samband med detta uttryckte arbetare att de var nöjda men att de befarade att om deras löner steg skulle företaget flytta utomlands till länder där lönerna är lägre. Detta kallas för social dumpning, och det vänder sig emot och hoppas att svenska företag ska föregå med gott exempel för att inte sprida ett dåligt rykte om och svenska företag. Arbetslösheten i är just nu hög, och många grupper står helt utanför arbetsmarknaden, och det är oroande. Det är viktigt att se till att uppgången som vi nu kan se i den internationella konjunkturen och den ljusnande utvecklingen i den svenska ekonomin inte innebär att arbetslösheten permanentas på en hög nivå. Vi i är övertygade om att öppenhet på arbetsmarknaden gentemot de nya EU-länderna går att kombinera med en aktiv arbetsmarknadspolitik och motverkande av diskriminering på arbetsmarknaden så att fler som redan bor i också får arbete. För att arbetstagare från de nya EU-länderna och utlandsfödda som lever i ska kunna få arbete som motsvarar deras kompetens och kvalifikationer är det nödvändigt att komma till rätta med diskrimineringen i arbetslivet. Inte minst senaste rapport visar att människor med annan bakgrund än den svenska diskrimineras. Denna omfattande etniska diskriminering kostar samhället många miljarder . måste ha en arbetsmarknad som välkomnar människor med olika bakgrunder. Det är i högsta grad en tillväxtfråga. Vi i anser att det borde inrättas en samlad myndighet som arbetar strategiskt mot all slags diskriminering. Vi anser också att det lokala arbetet mot diskriminering bör förstärkas. När de arbetsrättsliga lagarna kom anslogs stora resurser för utbildning till både arbetsgivare och fackliga förtroendevalda. Det blev en folkbildningskampanj. Vi i vill att man nu anslår pengar för en ny folkbildningskampanj mot diskriminering. Vi i vill att alla medlemsländer i EU ska behandlas lika och anser att de nya medlemmarna ska vara fullvärdiga medlemmar från . Jag vill också instämma i anförande angående det som rörde trafficking. Jag yrkar bifall till reservation 1. 23 BO () replik: Det blir väl svårt för och att vara lika glada som majoriteten i den här kammaren kommer att vara eftersom man är emot Europeiska unionen som förening. Man vill också att inte längre ska vara medlem. Medan tio länder går in skulle , om fick som det ville, gå ur. Jag har en fråga till . Den liknar de frågor som jag har ställt till några andra av dem som kommer att rösta nej som förstahandsalternativ. Frågan gäller egenförsörjning. Är det bra med krav på att man ska kunna försörja sig själv eller försöka försörja sig själv? Och är det möjligt att genomföra det inom dagens EU utan regelförändringar? 24 () replik: Vi blir gladare ju fler länder som ingår. kanske vi har hela världen med, och då blir vi i jätteglada. När det gäller frågan om uppehållstillstånd och egenförsörjning ska jag säga följande. Det som vi talar om här gäller om människor ska komma hit och arbeta. Och de som kommer hit har arbete, alltså har de redan uppehållstillstånd. Då gäller precis samma regler för våra medborgare som för dem. 25 BO () replik: Det har hänt under EU-diskussionerna att en och annan har utmålat liberaler som mig som lite väl utopistiska när vi har talat om hur EU ska utvidgas till att gälla hela . Men jag kommer i lä i förhållande till som ser framför sig ett EU med 190 medlemsländer. Vi får väl se om någonstans på vägen omprövar sin inställning till att ska gå ur EU. Åter till frågan om arbete, uppehållstillstånd med mera. Min fråga gäller den diskussion som har pågått i månader och till med med anledning av utredning. Har rättsutvecklingen inom EU varit sådan att man faktiskt kan arbeta och därutöver ha rätt att få utfyllnad med försörjningsstöd eller socialbidrag? Är det så eller inte? 26 () replik: Vi har en regel som säger att om du har arbete behöver du inte uppehållstillstånd oavsett tid. Givetvis vill vi att alla ska kunna försörja sig på sin lön. Vi önskar också att de här i som är utslagna och som inte kan försörja sig utan behöver gå till socialen lättare skulle kunna komma in på arbetsmarknaden. Vi måste arbeta för att göra arbetsmarknaden tillgänglig för alla, vilket den inte är . 27 (): Jag ska inledningsvis yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag i betänkandet. Sedan kan vi gå in på själva debatten. Det är naturligtvis en fantastisk händelse att vi nu kan se hur vår europeiska union utvidgas till 25 länder. I någon mening försvinner faktiskt den gamla Öst- och Västeuropauppdelningen, och vi kanske kan få se en ny europeisk identitet växa fram. Jag hoppas verkligen det. För oss i har detta varit viktigt eftersom vi har drivit frågan om utvidgningen, och vi har stött de forna kamp för att komma ifrån det gamla och bli medlemmar i unionen. Det är inte alltid utan motstånd som vi har haft den kampen. Både här i och i övriga europeiska länder har det funnits de som inte riktigt gillat utvidgningen. är den här, och jag tycker att vi ska glädjas åt den. Men desto mer angeläget är det då att utvidgningen faktiskt sker under ordnade former och att den sker i en takt som förhindrar uppkomsten av nationella opinioner som är mot utvidgningen. Det är därför som en rad övergångsregler jag tror att det är över 200 träder i kraft . I vissa fall är det övergångsregler som de nya länderna vill ha för att se till att inte fastigheter eller mark försäljs eller regler som gäller krav på miljöområdet. är det på motsvarande sätt de gamla EU-länderna som har sina övergångsregler, och några av dem diskuterar vi här . I samtliga länder införs faktiskt övergångsregler gentemot de nya EU-länderna. De införs successivt för att sedan kunna avvecklas eftersom hela utgångspunkten är att vi ska ha en full integration i . Själva företeelsen med övergångsregler är inte ny, om någon tror det. då unionen fått nya medlemmar har vi faktiskt haft övergångsregler. Både vid tillträde och vid , och tillträde hade vi övergångsregler. Den har kommit fram till att det är nödvändigt. Det har också i princip samtliga regeringar gjort. Det behövs övergångsregler för att integration av arbetsmarknaden ska kunna ske utan sociala spänningar eller problem på arbetsmarknaden. Vi öppnar ju vår arbetsmarknad, och vi välkomnar arbetstagare från de nya medlemsländerna. Men vill vi behålla möjligheten att kontrollera att det faktiskt handlar om riktiga anställningar, att det är bra arbetsvillkor och att det är lön enligt avtal så att vi inte hamnar i en situation med lönedumpning. På det sättet förbereder vi för den fria rörligheten i det utvidgade EU utan att för den skull äventyra den ordning och reda som behöver gälla på svensk arbetsmarknad. Våra förslag är i grunden ganska enkla. Vi vill att man av uppfyller följande krav för att få arbetstillstånd: Dels ska man ha ett erbjudande om anställning av viss varaktighet, dels ska det vara avtalsenlig lön och dels ska det röra sig om en heltidsanställning eller i varje fall en sådan omfattning på arbetet att det går att försörja sig. Vi ställer inga särskilda bostadskrav, krav som är annorlunda än vad som gäller för övriga EU-medborgare. Jag säger detta eftersom jag noterade att anförde det. fortlöpande anställning gäller inte längre de här särskilda reglerna, utan då får man fri rörlighet precis som alla övriga unionsmedborgare. Alla dem som inte vill ha övergångsregler måste man rimligtvis fråga: Varför är det fel att försäkra sig om att man faktiskt har en anställning och att den är till avtalsenlig lön? Eller, rättare sagt: Varför är en del så angelägna om att inte ha kravet på till exempel avtalsenlig lön? Man skulle kunna misstänka att det finns en del som ändå ser möjligheterna i den lönekonkurrens och lönespiral som vi skulle kunna se på en öppen marknad i . Jag har hört åkeriföretagens representant uttala att han nu efter uppmanar åkerierna att anställa chaufförer från de forna östländerna för att därmed bringa ned kostnadsläget, som det heter. Jag förstår att konkurrensen är hård på många marknader. Men för mig som socialdemokrat är det oacceptabelt att marknad ska bringas fram genom konkurrens med lönedumpning och försämrade trygghetsregler. Det är inte på det sättet vi ska konkurrera eller driva tillväxt i . Vi har tyckt att det är rimligt med övergångsregler, och vi har konstaterat att över hälften av EU:s medlemsländer faktiskt vill ha ännu strängare regler än de som regeringen företräder. Över hälften av EU:s regeringar inför kvoter eller arbetsmarknadsprövning. Vi har utöver själva övergångsreglerna föreslagit en del andra åtgärder som ska gälla på arbetsmarknadens område. Vi gör det för att se till att ha ordning och reda på arbetsmarknaden. kan vi ju se hur man i vissa branscher kringgår den arbetsrättsliga lagstiftningen genom att använda sig av F-skattsedeln fastän det i realiteten är arbetstagare som man anställer. Således föreslår vi ett antal åtgärder för att säkerställa att F-skattsedeln används till det som den faktiskt är till för inte för att kringgå arbetsrätten. Vi föreslår också att medbestämmandelagen förstärks i 19 §, så att fackliga organisationer får ökade möjligheter att säkerställa att man följer tecknade kollektivavtal. Det här är bara några av de förslag som regeringen har i skrivelsen. Men det är också krav som framförs i motioner från och . Därmed finns det en majoritet i för dessa. Detta är angeläget och viktigt. Kanske inte minst i ett läge där riskerar att bli enda landet i som inte har övergångsregler blir det desto viktigare att snabbt kunna komma till skott med förslag om F-skattsedel och MBL. Därför har vi i vårt betänkande ett särskilt tillkännagivande där vi uppmanar regeringen att skyndsamt återkomma. Tillsammans med förslaget om övergångsregler har regeringen lagt fram ett förslag som vi tror på ett gott sätt hanterar den utmaning som utvidgningen faktiskt innebär och som dessutom ger oss en övergångsperiod för att kunna överblicka effekterna inom övriga välfärdssystem. Trots det har det varit väldigt svårt att finna en majoritet för regeringens hela skrivelse. Sannolikt blir det enda landet i EU som inte har övergångsregler. Ja, det gäller inte bara i EU, för även tänker ha övergångsregler. Jag ska nu helt kort kommentera övriga partiers ställningstaganden. När det gäller de fyra partier som helt och hållet tar avstånd från alla former av övergångsregler kan jag konstatera att bevekelsegrunderna är något skiftande. och , som ju själva vill gå ur EU och som för inte så länge sedan dessutom var väldigt skeptiska till att forna östländer ville gå med i Europeiska unionen, argumenterar nu friskt för den ökade rörligheten. Jag är naturligtvis glad över att de båda partierna nu ställer sig bakom de förslag som finns i regeringens skrivelse på arbetsmarknadens område. Detta är viktigt för att värna kollektivavtalens ställning. Men borde och inse att det tar tid att genomföra förslagen om F-skattsedeln, medbestämmandelagen och en del annat. ökar risken avsevärt att vi får problem på arbetsmarknaden. Det är ett problem som vi känner till i och som kan bli värre. Av det skälet tycker inte vi att det är värt att riskera något, utan vi tycker att vi ska ha övergångsregler . Det är alltså en stor risk som och tar en risk för att vi får lönedumpning i ökad utsträckning och för att kollektivavtalen urholkas. Jag är inte beredd att riskera detta, utan jag vill i den här frågan ha både livrem och hängslen eftersom det i grunden handlar om hur den svenska arbetsmarknaden ska fungera. , som också ingår i den här fyrpartifamiljen, har argumenterat mot övergångsregler. Ändå verkar man det har framgått både i talarstolen här och på TT i går tycka att regeringen ska ha möjlighet att återkomma om det visar sig bli problem. Uppenbarligen ser man riskerna med utvidgningen. Men sannolikt är viljan att säga nej till regeringen större än förmågan att ta ansvar. Min fråga till blir därför onekligen: När tycker att det är rimligt att i så fall införa övergångsregler i vilken situation vill man ha det? har, till skillnad från , haft en klar linje. Det är väl till och med så att redan innan regeringens skrivelse var presenterad hade partiledaren klart deklarerat att man inte stödde den. Och det tog inte förrän utspelen haglade från . Bland annat hävdades det att hela förslaget om övergångsregler egentligen gjordes av regeringen bara för att kunna skylla försämringar i socialförsäkringssystemen på balterna. Det är så man häpnar när man hör den typen av argumentation! I denna kammare brukar det vara som vill ändra på de grundläggande principerna för socialförsäkringssystemen, vilket vi vid åtskilliga tillfällen i denna kammare har röstat ned med bred majoritet. Men framför allt skulle i så fall, med den logik som och dess partiledare framhäver, i vilja göra samma förändringar i socialförsäkringssystemen eller den kristdemokratiska regeringen i , regeringen i eller för övrigt alla övriga europeiska regeringar. Om det är så sitter inne med information som ingen av oss andra har. Givetvis är det så att samtliga regeringar, oavsett partifärg, gör bedömningen att vi för att få en lyckad integration behöver ett antal övergångsregler på arbetsmarknaden. Regeringarna i hela har, kanske till skillnad från i , ansvaret för hela landet. och , avslutningsvis, har haft sina interna diskussioner. Det ska man ha respekt för eftersom det är komplexa frågeställningar. Men till slut har man landat i ställningstaganden som i ett EU-perspektiv är tämligen unika. Det finns inga EU-länder som har motsvarande förslag. Närmast till hands ligger kanske . Men mycket talar nu för att även de tvingas ändra sitt förslag eftersom det strider mot , för så är det. Det som och säger i sina förslag är det i princip omöjligt att genomföra. Inte minst gäller det förslag som bygger på att vi skulle kunna förhandla om förordning 1408. Det bör noteras att den här förordningen har förhandlats . Jag tror att man började med förhandlingen , och avslutades den. Att då klara av att förhandla , och då inte bara med 15 EU-stater utan med 25 EU-stater, är naturligtvis inte möjligt. Dessutom kräver en förändring av förordning 1408 ett enhällighetsbeslut alla måste vara med på tåget. Alla vet vi att det inte går med den beslutsprocess som vi har inom Europeiska unionen. Men visst, det kan vara svårt att i alla delar se igenom de komplexa regelverk som det här handlar om. Desto viktigare är det således att vi under utskottsbehandlingen försökte få en process med utfrågning och information som gjorde det möjligt att hitta gemensamma ställningstaganden. Med hade vi seriösa diskussioner. Jag kan bara beklaga att vi inte lyckades nå en överenskommelse. Det hade varit bra för , och det hade varit bra för uppslutningen kring utvidgningen av Europeiska unionen. Men hos uppfattade jag aldrig att det fanns något intresse för en överenskommelse. Jag säger detta mer som en upplysning till åhörare och medier. Jag vet ju att en del undrar: Hur kan det komma sig att ni, trots att tre partier i säger sig vilja ha övergångsregler, inte kommer fram? Ja, det är faktiskt så att fem partier definitivt inte ville ha några övergångsregler. Jag räknar in bland dessa. blir alltså sannolikt det enda landet utan övergångsregler i . Jag kan beklaga det och även konstatera att ansvaret vilar tungt på de partier som försatt i en sådan situation. För oss som värnar utvidgningen och den europeiska unionens framtid är integrationen av de tio nya länderna oerhört viktig. Min övertygelse är att övergångsregler hade gett oss tid att förbereda den här integrationen på ett bra sätt. Jag är dock väldigt nöjd man måste ju alltid glädja sig åt något denna dag med att vi här i kammaren kunnat få stöd för de förslag som syftar till att värna kollektivavtalens ställning på arbetsmarknaden. Med de förslagen ökar i alla fall möjligheterna att bibehålla ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Det är nog så viktigt om vi ska ha ett brett stöd för den historiska process som utvidgningen av den europeiska unionen faktiskt innebär. 28 Förste vice talman () replik: