prot · GR09100 · 2004-04-22 00:00:00 — Och detta sker till priset av att åtminstone i ett tidigare skede påverkade och lade detta beslut, som påtvingats , till grund för att få ihop sin majoritet som han agerar utifrån här i . 61 Statsminister (): Jag tror att ganska många här är rätt överraskade av att höra säga att om syftet med dessa bilavgifter är att bygga ut kollektivtrafiken eller satsa på vägar, då är de bra. Jag tror att de allra flesta som har följt den här debatten tror att är stenhårt emot bilavgifterna. Så är det alltså inte. Det är ändock en glidning som nog bekräftar det jag sade i mitt första anförande. Ni ska se att när väl det här är igenom så kommer att hävda att det kanske var de som tog initiativet! Varför tror jag att det här kan vara värt att pröva? Ja, det är alldeles uppenbart att biltrafiken växer . Och det verkar ju inte som om bilarna blir särskilt mycket mer bensinsnåla heller. Utsläppen finns där, bidrag till luftföroreningar finns där och växthusproblematiken har vi också. Vad ska vi lämna efter oss till våra barn och barnbarn? Har inte vi som politiker skyldighet att försöka begränsa den typen av problem? Borde vi inte försöka gå i spetsen också i för någonting som har prövats på andra ställen i världen med goda resultat? Det är den utgångspunkten vi har, och därför tror jag att det är ett ganska klokt försök. 62 (): Jag tänkte fortsätta diskussionen kring EU:s nya författning. Det är ju så att alltfler länder helt uppenbart tar ställning för en folkomröstning i den här viktiga frågan, och det är inte konstigt. Det handlar om demokratins spelregler och var makten ska ligga. Oavsett om man tycker att den här nya författningen är bra eller dålig handlar det om grunden för demokratin, och då är det rimligt att människor har möjlighet att vara med och påverka. För inte länge sedan sade statsminister att inte ska sitta på åskådarplats när besluten fattas. Hur är det ? Tycker du att svenska folket ska sitta på åskådarbänken när medborgarna i land efter land runtom i EU röstar om vår framtid? 63 Statsminister (): Det där är ju en felaktig beskrivning. Det är minst lika många länder som väljer att avgöra det här i sitt parlament i stället för i en folkomröstning. Jag förstår inte varför man ska blåsa upp detta såsom det typiskt europeiska. Det är det första. Sedan ska jag kommentera det andra, att sitta på åskådarplats. Jag vill inte att den kammare som sitter framför mig ska sitta på åskådarplats. Jag är rädd om parlamentarismen. Jag är rädd om den här kammarens arbetsuppgifter. Det är viktigt att de stora, svåra frågorna kan vägas av och sättas in i sitt sammanhang och tas ställning till i parlamentet. Vilket mandat vi sedan hämtar hem hos våra väljare, ja, det är vår sak, i direkt dialog med dem som ska sända oss hit. Det finns en tendens att beskriva att folkomröstningsinstitutet i alla lägen skulle vara överlägset det parlamentariska arbetet. Jag delar inte den uppfattningen. Tvärtom: Det parlamentariska arbetet behöver stärkas, och därför ska inte frågor som kan avgöras här lämnas från denna församling till folkomröstningar. Hit hör att ta ställning till den europeiska författningen. 64 (): Jag är övertygad om att det inte räcker med de sju eller åtta länder som redan beslutat om en folkomröstning i den här frågan. Det finns en diskussion i , i och ytterligare ett antal länder, och säkert kommer en hel del av dem också att välja folkomröstning. Mitt intryck av statsministerns resonemang är inte att statsministern är rädd om riksdag. Mitt intryck är att statsministern är rädd för svenska folket och för att svenska folket en gång till ska rösta på ett annat sätt än det statsministern vill, och att svenska folket inte är betrott av den orsaken. Och det är tråkigt. Jag tycker att vi ska lita på svenska folket och på att de liksom folk i andra länder inom EU faktiskt är förmögna att självständigt ta ställning och göra ett val som blir bra lika bra som det val man gjorde i EMU-omröstningen. 65 Statsminister (): Det är ett farligt sätt att resonera som ägnar sig åt: Vi ska lita på svenska folket, och därför ska frågan läggas i en folkomröstning. Vad är då det här som sitter framför mig? Ska vi inte lita på den här församlingen? Är det inte den här församlingen som går ut i val och begär ett förtroende, ett mandat, för att ta ställning till sammanhängande politiska frågor, inte bara isolerade till svart eller vitt, för eller emot, ja eller nej, bu eller bä, och för att orka säga att det här finns nyanser här finns sådant som är bra och här finns sådant som är dåligt, och vid en total sammanvägning så väger vi över för ett nej eller för ett ja. Det är ju uppgiften här! Att påstå att uppslutning kring parlamentet och inte skulle vara att lita på svenska folket är att glida väldigt långt i en farlig riktning. Villkoren för det svenska jordbruket 66 (): Det svenska jordbruket är viktigt, både för dess produktion och för andra saker, nämligen till exempel att vi har en förädlingsindustri i . är det så att statsministern har lovat att villkoren för det svenska jordbruket ska förbättras, och det högst påtagligt, därför att produktionen är viktig, inte minst då därför att vi har en omfattande förädlingsindustri i . är det utlovat igen att det blir en förändring vad beträffar produktionsskatterna för det svenska jordbruket. sägs det att man har för avsikt att höja andra skatter för jordbrukets del för att betala den sänkning som utlovas av dieselskatten. Jag skulle önska att statsministern berättade något lite grann för de hårt prövade svenska bönderna: Vad är avsikten med de löften som återigen är utställda? 67 Statsminister (): Så här inför vårbrukets upptakt åtminstone här i är det här, tycker jag, en högst relevant frågeställning. Det är sant: Det svenska jordbruket har haft sämre förutsättningar jämfört med vissa jordbrukare i andra länder. Det vill vi rätta till, även om det inte innebär att vi köper allt som LRF har krävt i form av skatteförändringar. Men det finns anledning att rikta kritik. Den uppgörelse vi har träffat med och ger extra stöd exempelvis till insatser i områden i skogs- och mellanbygd, insatser för små jordbruk, insatser för att hävda hagmark och vall samt insatser för att klara en bättre djurhållning. Det där sker delvis genom en omfördelning inom jordbruket, men det sker också genom att man för tillbaka pengar på de så kallade gödselmedelsavgifterna, skatterna, som används för den här typen av offensiva miljösatsningar. Därutöver vill vi rätta till den snedsits vi har beträffande dieselskatten. Hur mycket det handlar om och exakt när det kommer att ske är ambitionen återstår fortfarande att lösa. Det är paketet som vi har blivit överens om. Det är bra för svenskt jordbruk, och det är bra för regionalpolitiken. 68 (): Kan statsministern utfärda ett löfte här och om att andra skatter för jordbruket och dess produktionsmedel inte höjs när nu dieselskatten äntligen sänks? 69 Statsminister (): Det är poänglöst att sänka en skatt för jordbruket med hänvisning till dess konkurrenskraft och sedan införa andra typer av beskattningar i stället. Det kan vara så att vi vill styra ett visst beteende hårdare utifrån ett miljöperspektiv, och då kan det vara aktuellt att beskatta. Men då kan de pengarna sedan föras tillbaka till jordbruket som helhet. Men att ta med den ena handen och ge med den andra är ingen särskilt konstruktiv politik i det här sammanhanget. Jordbruket ska producera mat, livsmedel. Det är produktion det handlar om. Den måste klara sig i konkurrens med omvärlden. Dessutom är jordbruket en oerhört viktig faktor för öppna landskap och kulturlandskapets hävdande. Det är flera arbetsuppgifter, flera uppdrag, som svenskt jordbruk har, och det finns anledning att sluta upp omkring den hårt arbetande yrkeskår som våra bönder utgör. Det är inget överdrivet gott resultat de får för sina ansträngningar ekonomiskt, det kan vi alla vara överens om. Men måste detta ske inom de ramar vi har och i den takt vi förmår. EU:s förslag till tjänstedirektiv 70 (): Jag har en fråga som gäller det förslag till tjänstedirektiv som EU diskuterar. Det är bra att handeln med tjänster ökar, men det får naturligtvis inte ske till priset av försämrade rättigheter för människor eller försämrad välfärd. Det finns högerkrafter som hoppas på att man kan använda EU:s tjänstedirektiv till att försämra den svenska arbetsrätten och försöka försämra kollektivavtalen och offentliga tjänster. Därför har Socialdemokraterna i EU riktat kraftig kritik mot kommissionens förslag att regler i ett tjänsteföretags hemland ska gälla i tjänsteexport. Vad kan regeringen och statsministern göra för att dessa skrivningar i tjänstedirektivet stoppas? 71 Statsminister (): Först vill jag säga att jag delar beskrivning av det problem vi har framför oss. Tjänstedirektivet kan om det antas på nuvarande sätt komma att betyda problem på framför allt två områden. Man går runt kollektivavtal genom att man förmedlar arbetskraft över gränser och det företag som har sin hemort i annat land använder det landets avtalsregler. Det är något som vi inte tycker om och tänker försöka att bekämpa. Jag tror inte heller att vi kommer att vara ensamma. Det andra är att försöka bryta upp det man säger är offentliga monopol. Det betyder att man ska konkurrera exempelvis om tjänster i skola, vård och omsorg och hävda att bara därför att en svensk kommun har ett statligt bidrag för att driva en skola ska också en fransk privat företagare som vill driva samma skola ha samma typ av statligt stöd. Det är ingenting som vi tänker acceptera. Vi tänker motsätta oss detta. Det finns naturligtvis de som tycker att det är ett sätt att bryta sönder en svensk modell. De tankegångarna finns väl utvecklade i dokument. Statsministerns besök i huset 72 (): har genom historien mer än andra stått upp för klassiska idéer om demokrati och mänskliga rättigheter. Just därför är det rättsliga vakuum som uppstått för fångarna i än mer bekymrande och än mer oroande. Det är ingen tvekan om att vi måste driva en hård kamp mot terrorism och totalitära idéer. Men vi får inte göra det på ett sätt så att vi urholkar, dränerar, respekten för mänskliga rättigheter och för individuella fri- och rättigheter. Det vore ett alltför stort pris att betala. Det är en princip som är viktig för oss alla. Den borde vara viktig för en regering som säger sig värna särskilt just om mänskliga rättigheter. träffar statsministern den amerikanska presidenten i . Tänker statsministern där ta upp ämnet om och i sina samtal med presidenten ställa den krav på en frigivning av den tillfångatagna svensken? Tänker statsministern be att få se de handlingar och bevis som tidigare utlovat? 73 Statsminister (): Vår position i den här frågan är väl känd också för och troligen också för . Vi tänker självklart på lämpligt sätt ta upp frågan när jag besöker Vita huset. Därutöver finns ett och annat dessutom att avhandla, kan jag upplysa om, som rör exempelvis situationen i , situationen i och inte minst frågor om ekonomisk utveckling i världen. Allt detta och lite därtill ska avhandlas , och en gemensam presskonferens. 74 (): Jag har en fråga om elektricitetssituationen i . importerade av sin samlade elektricitet från . bygger vi Ryaverken i , och håller på att bygga ett femte kärnkraftverk, eller har fattat beslut om det. Jag vill fråga statsministern: Hur ser statsministern på den svenska elsituationen, inte minst sett till våra stora industrier som behöver mycket el i ? 75 Statsminister (): Vi ska se upp med den svenska elförsörjningen. Vi har ett sällsynt sårbart försörjningssystem i . Det är få länder som är så utsatta som vi är. Hälften av vår el är vatten, och den andra hälften är kärnkraft. Vattnet lär vi fortsätta att använda. Det är inte kontroversiellt, såvida man inte vill bygga ut det. Då blir det genast kontroversiellt. Kärnkraften kommer att avvecklas. Oavsett vad politiska majoriteter tycker kommer den att avvecklas. Det är skapat av människan. På det som är skapat av människan tär tidens tand. Det blir slut. När det väl är slut ska vi ha en ersättning. Ska vi då göra dumheten att bygga fast oss i nya storskaliga lösningar och satsa på ett kort? Ska vi satsa på att bygga nya kärnkraftverk exempelvis, som en del tycks tro är lösningen? Svaret är nej. Det är många olika producenter av el, gärna lokalt förankrade, som jag ser framför mig. Det är kraftvärme, vind, effektivisering och kanske också en del gas och biobränsle. Allt detta kan göras, och det ska göras. Men det är ingen lätt situation. Vi behöver breda politiska lösningar. 76 (): Just nu pågår rättegången mot de rasister som attackerade i och misshandlade en deltagare i denna kärleksmanifestation svårt. Den typen av fruktansvärda attacker och hatbrott är tack och lov någonting vi inte är lika vana vid i vår västra del av som man är i . Ändock är attacken mot och misshandeln av en homosexuell guide som inledde förra årets Pridefirande och de rapporter om ökat antal hatbrott som når oss politiker något som förpliktigar. Därför vill jag fråga statsministern och regeringen vilka åtgärder man tänker vidta för att se till att motverka hatbrotten, hatet och våldet mot homosexuella. 77 Statsminister (): Vi ska i alla sammanhang bekämpa diskriminering. Vi ska i alla sammanhang stå upp för människors lika rätt och lika värde. Vi ska i alla sammanhang själva vara goda förebilder. Det är ett långsiktigt, tålmodigt och uthålligt opinionsbildningsarbete som krävs. Det handlar också om ett demokratiskt förhållningssätt till din nästa. Jag upplever att utvecklingen trots allt har gått åt rätt håll . finns ohyggligt mycket kvar att göra. Jag föregriper därmed ingen dom i kommande förhandlingar om den händelse som åberopar. Statsministerns besök i huset 78 (): Som vi har hört tidigare kommer statsministern att åka till och träffa dess president. När stora statsmän möts är det naturligt att diskutera mänsklighetens ödesfrågor. var tidigare själv inne på frågan om klimatförändringarna. På vilket sätt avser statsministern att i mötet med president ta upp klimatfrågan? Han representerar en regering som inte har varit någon frontfigur när det gäller att komma till rätta med de enorma problem som vi ser framför oss med anledning av de stora utsläpp av klimatgaser som inte minst kommer från det landet. 79 Statsminister (): Det är klart att det finns skäl att kritisera den amerikanska regeringen för dess hållning inte minst till jämfört med den tidigare administrationen. Men är en erfaren politiker. Även om han smickrar mig genom att rangera in mig i samma kategori som den amerikanske presidenten ska jag ändå inte gå i fällan. Ni måste förstå här i kammaren att när jag för samtal med en amerikansk president eller andra politiska ledare kan man inte täcka allt. Samtalen kanske är . Därefter följer en gemensam presskonferens. På frågan om det är Kyotofrågan och klimatavtalet som jag tänker lägga huvudvikten vid är svaret nej. Det finns andra saker som just nu bekymrar mig mer. Det gäller inte minst utvecklingen i . Den är så komplex i sig att jag skulle gissa att tiden får gå åt till detta. Utbildning på entreprenad i 80 (): I går diskuterades här i kammaren bland annat frågan om utbildning på entreprenad. ska vi besluta i frågan. Ur mitt perspektiv riskerar kammaren att fatta ett beslut som innebär att utbildning på entreprenad generellt bör tillåtas i både grundskola och gymnasieskola. De båda lärarfackliga organisationerna har reagerat kraftigt. De säger bland annat att de inte kan acceptera att man ogenomtänkt fattar beslut i en så principiellt viktig fråga som hur den svenska skolan ska styras. Min fråga är: Tycker statsministern att till exempel den obligatoriska är ett lämpligt område för entreprenadformen? Ska kommunerna handla upp utbildning för barn och unga på samma sätt som man handlar upp snöröjning? 81 Statsminister (): Frågan är milt sagt retorisk. Självfallet är det en väldig skillnad på upphandling av snöröjning och hur vi bedriver det som är en obligatorisk verksamhet omfattat av plikt . Det är två skilda saker. Däremot kan det, för att kommunerna ska kunna bedriva sin skolverksamhet på ett effektivt och rationellt sätt, vara viktigt att man ibland kan ta in kompetens utifrån och aktörer utifrån som gör en insats i delar av verksamheten. Jag har sett utmärkta exempel på skolverksamhet driven på entreprenad, exempelvis inbyggda verkstadsskolor som är bland de bästa vi har i den sektorn. Det gäller inte minst om vi tittar på dem som fanns på ABB, på och runtomkring. Det är en mycket bra verksamhet. Så misstänk inte vår hygglige skolminister för den typen av slemma uppsåt att han skulle vilja jämställa med snöröjning! Där finns han inte, , och det tror jag att du också inser. 82 (): Inför valet lovade Socialdemokraterna att biltullar inte skulle införas i . Efter valet medverkade till en uppgörelse där det löftet bröts. Därefter höll tolv kommuner folkomröstningar om biltullar i . Utslaget blev ett rungande nej. Ändå kommer regeringen att medverka till att statliga biltullar införs. säger att stockholmarna i en kommande folkomröstning ska få avgöra om biltullarna ska vara kvar eller inte. Men mot bakgrund av hur Socialdemokraterna har hanterat frågan om biltullar och tidigare folkomröstningar vill jag fråga: Varför ska stockholmarna lita på regeringens löfte den här gången? 83 Statsminister (): Jag tror att jag har redogjort ganska noggrant i tidigare frågesvar för varför det här är en klok idé att pröva. är en stor stad, som utmärks alltmer av trafikstockningar. Man behöver inte vara särskilt välorienterad för att veta hur det ser ut på in- och utfarterna och inne i stan i rusningstid. vill politiker pröva hur man ska hantera detta. Jag känner ett parti som ofta kallar sig för liberalt som också i sina programdiskussioner är öppet för den här typen av resonemang med olika slags trängselavgifter. Och det är väl inte så konstigt, med tanke på att vi alla ser problemet växa. Låt nu stockholmarna pröva. Låt dem rösta! Det kanske blir så att de säger: Det här vill vi ha kvar. Kollektivtrafiken blev bättre, luften blev bättre och vi som var tvungna att köra bil i stan kom fram enklare. kunde på så sätt utvecklas snabbare och rationellare. Tänk om det är så! Låt oss pröva! 84 (): Regeringen skriver i den ekonomiska vårpropositionen att jobben och tillväxten ska sättas främst. Det är en mycket bra målsättning, inte minst nu när arbetslösheten ökar och tillväxten går på sparlåga om jag får uttrycka mig milt. Den höga arbetslösheten gör att många svenskar känner sig helt obehövda. Särskilt svår är arbetslösheten i glesbygden. I vissa kommuner i saknar ett arbete att gå till. Det är en ohållbar och orimlig situation. Om en patient kommer till ett sjukhus och håller på att förblöda så prioriteras den patienten. Jag har sökt med ljus och lykta i vårpropositionen efter ett ord om glesbygden, men inte funnit det. Min fråga till statsministern är: Vad avser regeringen och statsministern konkret att göra för att råda bot på den höga arbetslösheten i glesbygden? 85 Statsminister (): I går talade jag för SMÅKOM minsta kommuner och deras representanter i . Där fanns de 105 kommuner som har 11 000 invånare eller färre. För samtliga de kommunerna visade det sig att deras arbetslöshetstal ligger lägre än snittet i deras län. Det visar att har fel utgångspunkt för sin fråga. Det är inte arbetslösheten som är det huvudsakliga bekymret. Det huvudsakliga bekymret består säkert i att skapa nya arbetsplatser för att behålla en ung generation kvar, om nu unga människor vill stanna. Det är den diskussionen det handlar om. Beskriv inte situationen i de små kommunerna som usel, för det är inte sant! Vi pratade alldeles här om nya förutsättningar för modernäringen. Det är i allra högsta grad någonting som är en fråga för glesbygd och landsbygd. Jag hoppas att också kommer att vara med och hjälpa till och ta de radikala förslagen, präglade av miljö- och produktionsinriktning, igenom denna kloka kammare. 86 TREDJE VICE TALMANNEN: Det fick bli den sista frågan. Vi tackar statsministern och ledamöterna. På grund av tekniska problem ajournerades förhandlingarna till . 13 § (forts. från 11 §) Allmänna motioner om punktskatter (forts. SkU24) 87 () replik: Vårt besök av finländska parlamentariker visade ju med önskvärd tydlighet att i har man förstått situationen. Man vidtar de åtgärder som behövs beträffande skattesänkningar, men man vidtar också andra åtgärder för att kunna bedriva en bra alkoholpolitik och motverka en för hög konsumtion. Jag uppfattade egentligen att refererade till det och tyckte att det var rimligt att göra på det sättet. Då är det bara att konstatera att och majoriteten i är kompetent och inser vad situationen kräver medan vi här i väntar och ser och låter utvecklingen ha sin gång. Jag menar att detta är förfärligt illa för . Vi kommer att upptäcka att vi borde ha gjort precis som , och då hade vi också som en bieffekt fått behålla en större del av vår skattebas. 88 () replik: Hur kompetent det finländska parlamentet är tycker jag är lite svårt att avgöra här. Jag bara konstaterade, och konstaterar återigen, att man prövar en viss metod där. Jag tycker att det är viktigt att vi följer deras åtgärder, och framför allt utvärderingen av dessa åtgärder och vad de får för effekter på svarthandel, kriminalitet, försäljning vid deras motsvarighet till Systembolaget och så vidare. Det tycker jag är en ganska bra hållning i den frågan. Huruvida de har valt en bra eller dålig metod tycker jag faktiskt att det är alldeles för tidigt att uttala sig om. 89 () replik: Jag vill börja med att säga i den alkoholpolitiska debatten att på den punkten tycks det råda stor enighet mellan och mig, så jag tror inte att vi kan diskutera den vidare. Vi får i stället ta ett annat ämne, nämligen energibeskattningen i stort, som ju också ingår i det här. Där tror jag däremot att det finns ganska betydande skillnader när man ser på effekterna av energibeskattningen i ett miljöhänseende. Jag vill absolut inte beskylla för att vara en bromskloss inom det här området. Jag tycker att ni är en stoppkloss, helt enkelt. Det är någonting helt annat och mycket värre. Ni är det framför allt för att ni avstår från att använda EU som ett medel för att komma fram till en bättre energi- och miljöpolitik. Det fungerar inte att man säger både att man ska använda EU och att man inte ska använda EU. På den punkten måste ni bestämma er. Jag tror också att det är på det sättet när det gäller till exempel kärnkraften, som ju statsministern och jag hade möjlighet att diskutera alldeles , att vi måste se på hur mycket av den här energibeskattningen vi ska ta ut av kärnkraften i förhållande till annat. Jag menar att om det är något vi skulle behöva beskatta hårdare är det dansk kolkraft. Vi har infört en annan energibeskattning, en effektbeskattning på kärnkraften. Det har varit med om att göra. Ni har ju en sådan här effektbeskattning. Och vad får det till följd? Jo, att det blir lönsamt att importera dansk kolkraft. Detta är ingen bra politik. Det är ju en klimatpolitik som vi absolut inte ska ha. 90 () replik: Det är hårda ord att säga att vi är en stoppkloss när det gäller miljöarbetet. Jag tyckte inte att det fanns något egentligt belägg för den typen av tilltag. När det gäller att använda EU som bas för miljöarbetet kan vi konstatera att man inom EU nu ändå arbetar för handel med utsläppsrättigheter. Man har gjort vissa åtaganden. Vi har gjort det här i landet. Man har gjort det i de andra EU-länderna också. Det tycker jag är en ganska viktig del i miljöarbetet, i klimatarbetet. Med effektskatten på kärnkraftsel är väl problemet, precis som det står i betänkandet, att det är en kvarvarande rest av en produktionsskatt och kanske inte får de rätta effekterna i alla sammanhang. Det kan jag i och för sig tillstå i någon mening.