prot · GR0996 · 2004-04-15 00:00:00 — Det är flera hundra gånger mer än vad de producerar från vindkraft. Är det detta som vill se som en framtid? 90 Näringsminister (): Som svar på fråga om jag lyssnar på och kan jag intyga att jag lyssnar mycket på båda dessa omdömesgilla personer i sådana här frågor. Vi har en dialog om de här frågorna, och vi är inte så oeniga som det låter. Det kommer klara tecken på det framöver. Vad gäller vindkraften satsar på vindkraft, och jag vill att ska satsa mer på vindkraft. De har en ansökan liggande för behandling i de instanser som har stor makt och som ska behandla alla sådana här investeringar. De jobbar också intensivt med de mycket svåra tekniska frågorna om hur man ska fasa in vindkraften i det ordinarie elnätet, eftersom vindkraften är variabel. Den varierar nämligen med blåsten, och elsystemet måste konstrueras för att ta emot variabla källor på det här sättet. Det är stora och svåra uppgifter som de jobbar intensivt med. Jag vill att de ska jobba mer med detta, vara i framkant på utvecklingen, driva på utvecklingen på de områden där de har sin kompetens. 91 (): Min fråga vänder sig till statsrådet . Den så kallade MTR- eller halvtidsöversynen av jordbrukspolitiken har beretts . Den socialdemokratiske jordbrukspolitiska talesmannen utlovade att den skrivelse som är utlovad skulle ligga på bordet . Men senare dagars tidningsuppgifter har gjort gällande att regeringen är utsatt för någon form av utpressning från Vänstern och i den här frågan. Jag kan bara intyga efter en träff i går med ett antal bönder att bönder bävar. Då är min fråga till statsrådet: statsrådet utlova att skrivelsen ligger på bordet ? Om svaret inte är ja, när kan vi då förvänta oss den? 92 Statsrådet (): Jag har ungefär lika stor respekt för jordbrukspolitik som jag har ringa kunskaper om jordbrukspolitik. Det ska villigt erkännas. Jag är svaret skyldig. Jag har så stor respekt för frågan att jag väljer att inte försöka ge mig in i att besvara en så detaljerad fråga. Den har säkert allmänpolitisk betydelse och säkert stor betydelse för dem som berörs av frågan, men jag föreslår att frågan riktas direkt till ansvarigt statsråd, jordbruksministern. 93 (): Om det hade varit en detaljfråga kunde jag både respekterat och accepterat statsrådets svar, men handlar det alltså om en skrivelse från regeringen. I andra sammanhang framhålls det med emfas att alla har lika stort värde i regeringen och att alla har koll på när skrivelser etcetera ska läggas fram. Detta är en del av vårpropositionen, en uttalad sådan, och därför är det för mig oerhört förvånande att inte statsrådet har insikt i om regeringen tänker avlämna en skrivelse eller inte. Är det så ställt med kommunikationen i regeringen bör detta land verkligen förvånas. export till länder utanför EU 94 (): Jag vill anknyta till och : Så ska vi hat, men var ska vi tat? Jag vill alltså ställa en viktig fråga i tillväxttider till statsrådet . Vi behöver mera export från det här landet och mer handel. Jag har låtit mig informeras om att det finns viktiga länder som ligger utanför de nya länderna i EU, till exempel och , som vi har mycket handel med. Min fråga är, väldigt konkret: Hur ska vi göra för att få mer högteknologisk export från till dessa länder? 95 Näringsminister (): Ja, det är sant att de exportmarknader som växer snabbast för och som på det viset drar mest för vår tillväxt just nu är marknader vid sidan av de traditionella marknader vi har. och är två av de snabbast växande för oss. är mest snabbväxande marknad för . , , , andra länder i och är andra snabbväxande marknader. Vi jobbar på bred front med exportfrämjandet, och vi har många initiativ på det här området. Vi har tagit ett i regeringen vad gäller . Men jag skulle vilja peka på en annan faktor som jag tycker är viktigare. Vi har i väldigt många människor med kunskaper om kulturer och i språk, som kan vara en tillgång för i denna internationaliseringens tid men vilkas kunskaper inte utnyttjas för att stärka tillväxten. Våra företag anställer inte säljare med kunskaper om avlägsna länder och i avlägsna språk för att de råkar ha efternamn med konstig stavning. Det vill jag göra något åt. 96 (): Det tycker jag låter alldeles utmärkt. Men i budgeten handlar det mycket om ROT-avdrag, det vill säga om det interna . Jag menar, och jag förstår att statsrådet är inne på samma sak, att om vi ska få tillväxt i det här landet måste vi få mer export helt enkelt. Jag tycker att det är granska bra. Men jag vill fråga mer konkret: När kommer de här olika förslagen så att vi verkligen får svenska företag att exportera mer till de här nya länderna och får fler jobb i ? 97 Näringsminister (): Jag vill tacka för möjligheten att prata väl om exporten. Som ansvarig för handelsfrågorna i regeringen är det en glädje att kunna berätta att den senaste tioårsperioden har exporten från ökat med . Det är självklart att detta är en huvudförklaring, en men inte den enda, till att har haft så stark tillväxt , starkare än andra länder i vår omvärld. Den konkreta frågan gällde vad vi gör för att få den här utvecklingen att komma framåt och hur ROT-avdragen skulle bidra till detta, eller hur den polemiska udden var tänkt. Jag kan berätta om ett inslag i budgeten som inte har fått så stor uppmärksamhet. Vi satsar för att stärka kvinnors och invandrares ställning som företagare. Det är ju de mindre företagen som i hög grad sysslar med utrikeshandel. Handelsagenter, importörer, exportörer, kontaktförmedling mellan svenska producenter och kunder i andra länder och i omvänd riktning är ett litet men viktigt bidrag. Exportsäljarutbildning för människor med invandrarbakgrund är en annan viktig sak som vi jobbar intensivt med. 98 (): I om den kommunala individ- och familjeomsorgen berättas det, som vi redan visste, att den kommunala missbrukarvården har reducerats . I pengar räknat och i faktisk verksamhet vet vi att det är betydligt , det vill säga att i Socialdemokraternas överges de mest utsatta och de mest sårbara som inte har någon röst egentligen. I en interpellationsdebatt med Morgon uttryckte jag en förväntan om att det skulle komma någon form av initiativ för att bryta den här utvecklingen som har pågått i väldigt . Frågan är nu förstås till statsrådet : Finns det något konkret att presentera av åtgärder för att bryta den här utvecklingen och visa på att nu ska det bli ändring, nu ska vi ha en missbrukarvård på allvar i igen? 99 Statsrådet (): Jag är faktiskt lika upprörd av situationen som . Som jag också nämnde i mitt tidigare svar till har vi sett en ökning av kommunernas och landstingens resurser till sjukvård, äldreomsorg, skola och barnomsorg, men när det gäller missbrukarvården har man skurit ned resurserna med 1 miljard, som pekar på. Då ställer jag mig naturligtvis frågan om det kan bero på att detta är människor som inte själva har några starka röster och som inte kan driva sina intressen. Finns det då inte skäl för staten att lyfta ut de här frågorna? Jo, det finns det. Det är därför som vi i den här budgeten sätter undan pengar. 1,7 miljarder lägger vi i en pott som vi ska förhandla vidare om , och den potten ska gå till dels vårdgaranti vad gäller sjukvården, dels psykiatri och dels missbrukarvården och kanske ytterligare något. Fördelningen däremellan återkommer vi till. 100 (): Jag har också förstått det som så att det skulle finnas 1,7 miljarder till vårdgarantin, psykiatrin och missbrukarvården, men att det återstår en mängd förhandlingar med era koalitionspartier och med . Framför allt återstår förhandlingen, uppgörelsen, som tidigare utlovades av socialministern angående vårdgarantin med . Vi har fortfarande ingen sådan uppgörelse, det vill säga vi vet inte någonting konkret om fördelningen och var vi kommer att landa i slutändan vad gäller missbrukarvården vad gäller ett kraftfullt initiativ från regeringens sida. Alltså: Vilken bedömning gör nu statsrådet? Betyder de här 1,7 miljarderna, med någon del till missbrukarvården, att innehållet i vårpropositionen på något sätt motsvarar vad som behövs för att få en reell vändning i missbrukarvården, eller blir det fortsatt utförsbacke och nedprioritering av missbrukarvården i ? 101 Statsrådet (): Jag hoppas att det har framgått tydligt att regeringens linje är fullständigt klar. Vi vill vända utvecklingen och göra en riktad satsning på missbrukarvården och också på de andra delar jag talade om, till exempel psykiatrin. Den linjen är fullständigt klar. Precis som sade finns det förhandlingar kvar att göra, dels naturligtvis med våra samarbetspartier, dels med . Det här är ju frågor som vi måste vara överens om med kommunsektorn. Det handlar om fördelningen av resurser men också om vilka motkrav som ska ställas. Jag har sagt från vår sida att vi kan vara beredda att gå in med statliga riktade pengar till missbrukarvården, men då måste vi också veta att eftervården sedan fungerar, att det finns ett boende när man kommer ut, att det finns ett arbete eller en utbildning och att det finns ett nytt socialt nätverk som kan fånga upp människan. Det är det här nästan kontraktsliknande förhållandet som vi vill skapa när det gäller missbrukarvården. Vi kan vara beredda att gå in med statliga pengar, men då måste vi veta att också eftervården fungerar. Vår ambition är alltså väldigt klar, men det återstår en liten bit till innan vi kan se hur det exakt kommer att utformas. 102 (): Jag vill rikta min fråga till statsrådet . ADHD är ett neuropsykiatriskt funktionshinder som innebär överaktivitet, impulsivitet och svårigheter med uppmärksamheten. Det har visat sig i flera studier att många barn med ADHD riskerar både missbruksproblem och kriminalitet. Till exempel har vissa undersökningar visat att över hälften av alla långtidsdömda våldsbrottslingar på Kumlaanstalten som barn hade symtom på ADHD. Av 281 intagna med straff för våldsbrott uppfyllde 145 som barn kriterier för ADHD. Jag vill fråga ministern: Hur ska vi göra för att få bättre kunskap och för att förhindra att barn som växer upp inte ska hamna i missbrukarvård, kriminalitet och fängelse? 103 Statsrådet (): Precis som säger vet vi att alltfler barn diagnostiseras inom ADHD-området eller DAMP med ett neuropsykiatriskt funktionshinder. Jag tycker att det tyder på att det finns en ökad uppmärksamhet i allmänhet. Jag tycker att det är viktigt att vi redan tidigt blir medvetna om de funktionshinder som enskilda barn kan ha så att vi kan ge det stöd och den service som inte bara barnet utan också hela familjen kan behöva. Det kan behövas särskilt stöd i barnomsorgen och i skolan men också i hemmet. Vi ser nu att det sker en ökning av antalet vårdbidrag just inom denna kategori av funktionshinder, och jag tar det som ett gott tecken. Men det finns ytterligare insatser att göra enligt min uppfattning för att vi ska ta väl hand om de barn som har detta funktionshinder. 104 (): Jag delar helt och fullt ministerns uppfattning. Vi måste föra upp den här frågan. har vi fått upp diskussionen om psykiskt funktionshindrade och deras situation. Vi måste också få upp diskussionen om hur det är att ha ADHD, vad det innebär och vilket stöd som behövs. Min nästa fråga är naturligtvis: Vad gör vi med dem som sitter i fängelse och som inte har fått det stödet och den hjälpen? Hur kan man öka kunskapen hos den personal som jobbar på fängelserna, inte minst med tanke på det som sades tidigare i debatten, för att människor ska kunna återrehabiliteras i samhället? Då måste man ju också ha den kunskapen. Jag undrar: Vad gör vi med dem som redan finns i fängelserna? 105 Statsrådet (): Centralt och viktigt är naturligtvis att det sker en kunskaps- och kompetensutveckling bland den personal som är berörd. Det kräver naturligtvis särskilda insatser och särskilt stöd, särskilt i en sådan, mycket utsatt, situation som man är i om man är i ett fängelse. Jag utgår från att det arbetet pågår. Låt mig bara säga att det naturligtvis är oerhört centralt och viktigt att vi har ett bra förebyggande arbete och att de barn som behöver stöd och hjälp får det tidigt just för att förebygga problem längre fram. Jag vill också bara påminna om den utmärkta institution som vi har i vårt samhälle som fungerar alldeles utmärkt, det vill säga våra barnavårdscentraler och våra nya familjecentraler som växer fram över landet. Dessa är utomordentligt centrala och viktiga i ett bra förebyggande arbete. 106 (): Jag är bekymrad över företagsklimatet och vill resonera lite med om det. Det finns bland annat handläggare på skattemyndigheterna som verkar njuta av att inte vara smidiga i sina företagskontakter. Jag har mött två småföretagare som mer eller mindre knäckts av att byråkraterna krånglat på . Båda påfördes skatt som man inte är överens om är den riktiga, och man har fått lägga ned massor av tid utöver de man normalt jobbar för att reda ut det här och fått kosta på dyrbar konsulthjälp. Trots att ärendet är tvistigt kräver alltså myndigheten in pengar. I båda de här fallen fick företagarna i och för sig rätt efter mycket kamp, sömnlösa nätter och rädsla att gå i konkurs. Det här handlar om två duktiga företagare som inte längre känner någon entusiasm för att hålla på med företagsamhet längre. De är knäckta och har tappat förtroendet för oss politiker, för regeringen och för myndigheter. Den ene företagaren funderar allvarligt på att lägga av. Den andre säger att han ska flytta utomlands. Tycker näringsministern att det här känns bra? Är det här ett gott företagsklimat? Är det inte ett lite för högt pris? Det är ett tjugofemtal arbetstillfällen som försvinner. 107 Näringsminister (): Jag håller med . Det exempel som han beskriver verkar vara en mardröm, ett mycket otrevligt exempel, och där verkar priset vara för högt. Är det så att den här konflikten leder till att människor blir arbetslösa och att de tappar sugen som företagare så är det klart att priset är för högt. Men det är svårt för mig att stå här och diskutera ett enskilt fall, hur en enskild skattemyndighetstjänsteman har betett sig i servicehänseende och vad det har gällt. Den viktiga frågan för mig är att våra myndigheter besjälas av en vilja att stå till tjänst och att vara duktiga på detta, att de har enkla och bra regler som är lätta att tillämpa utan krångel och att det finns ett ordentligt datastöd så att företagare kan göra det mesta hemifrån. Just brukar ju få ett gott betyg när man frågar företagarna generellt om vad de tycker om olika myndigheter, banker, försäkringsbolag, hyresvärdar och andra. Så jag hoppas att det är ett isolerat undantagsfall som har kommit i kontakt med. 108 (): Jag vet att normalt får bra betyg av företagarna, men sådana här fall är inte ovanliga. Det har gjorts en del förbättringar så att man kan överklaga och få vänta, men är det ett stort irritationsmoment. Jag menar att det är attitydfrågorna hos många myndigheter som ni i regeringen måste jobba med. Vi har attitydproblem. Vi säger att vi ska ha ett bättre företagsklimat, men det sitter djupt hos svenska folket det här att företagare är något suspekt. Det är tyvärr så. Jag kommer från en röd kommun, , där jag har varit kommunpolitiker . Där låg vi på 242:a plats när det gäller företagsklimat. Vi höjde det till 115:e plats med borgerlig regim. Det kostar alltså inte pengar, utan det handlar om att ändra attityder. Då trivs företagen och då är man nöjd. Vad gör för att ändra attityderna ute hos svenska folket och hos sina kolleger? 109 Näringsminister (): Exemplet påminner om vad som hänt med företagsklimatet i sedan vi fick regeringsskifte . Vi har ett företagsklimat som enligt de internationella opartiska värderingar som görs är i toppklass. Är vi inte etta eller tvåa så är vi trea i stora mätningar. Det har vi rader av exempel på. Det hindrar inte att vi ibland har problem med attityder hos de myndigheter som sitter vid fronten. Det har ofta att göra med stress och överbelastning. Det har ibland att göra med att de regler som man är satt att tillämpa ställer omänskliga krav på mänsklig förmåga att förstå, tillämpa och kommunicera på ett enkelt sätt. Jag påstår att vi jobbar intensivt med detta och att detta har blivit långt mycket bättre, delvis på grund av att människor inte finner sig i samma behandling som . Man vill inte vara tillbaka i det gamla överhetssamhället. Man ställer större krav. Vi svarar på det med bättre myndigheter, bättre service och, inte minst, bättre Internetbaserade möjligheter så att företagen kan sköta fler myndighetskontakter själva på ett klart, redigt och enkelt sätt utan att behöva stå i kö hos en myndighet med korta öppethållandetider. De romska barnen i 110 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Den handlar om situationen för de romska barnen i . I en rapport pekar kommissionär för mänskliga rättigheter på hur svårt särskilt de romska barnen har det när det gäller tillgång till skola, hälsovård och drägliga levnadsvillkor. Jag hade själv möjlighet att konstatera detta vid ett besök i . Barnadödligheten bland de romska barnen är oproportionerligt hög till följd av bristerna, hälsovård och levnadsstandard. Den segregation som de romska barnen utsätts för när det gäller utbildning ökar deras isolering från andra barn. Det får naturligtvis följder när de växer upp. kommissionär för de mänskliga rättigheterna konstaterar att länderna i har lång väg att gå när det gäller att respektera rättigheterna för alla romska barn. Därför vill jag veta om i kontakter med sina kolleger runtom i , framför allt i , när man diskuterar barn- och familjefrågor har lyft fram just de romska barnens situation. 111 Statsrådet (): tar upp en mycket angelägen fråga. Den handlar ju om utsatta barn. I den europeiska unionen, men också inom , har vi ett mycket bra och nära samarbete kring barn- och ungdomsfrågor. Under föregående år har vi haft ett flertal konferenser där frågor kring utsatta barn har diskuterats och även frågor som rör diskriminering och segregation. Det finns ett sådant samarbete. Jag är väl medveten om de problem och frågeställningar som tar upp. Det är min ambition att i mitt europeiska och internationella arbete arbeta just för barn som är särskilt utsatta. 112 (): Jag får tacka för det svaret. Som nybliven ordförande i ser jag naturligtvis fram emot ett arbete kring detta. Jag tror att det är viktigt att vi kan fokusera på den kanske mest utsatta gruppen i hela . Det är just de romska barnen. Jag kan rekommendera ett besök i till exempel de flyktingläger där dessa barn finns. Man kan inte föreställa sig vilka avskyvärda och vidriga förhållanden de lever under. Jag hoppas att kanske få möjlighet att anordna en konferens här i kring utsatta barn, och då räkna med statsrådets medverkan. 113 Statsrådet (): Jag hälsar med tillfredsställelse att har fått denna position. Jag har själv tidigare varit en av vicepresidenterna inom och där också följt arbetet när det gäller barnfrågor. Jag ser fram emot ett mycket nära och bra samarbete framöver. Chanserna till fred i 114 (): Min fråga går till statsrådet . Hur bedömer regeringen fredschanserna i efter att president har ändrat kurs i Mellanösternpolitiken och gett sitt fulla stöd för att behålla bosättningarna på ? Hur ska och EU agera för att försäkra att beslut som fattas av FN följs och respekteras av alla länder? 115 Statsrådet (): Det är en mycket allvarlig situation i , och den har inte förbättrats av det senaste dygnets händelser i . Den amerikanska regeringen frångår nu uppenbarligen den princip som har gällt för världssamfundets sammanhållna attityd i Mellanösternfrågan, nämligen att det är gränser som gäller, att bosättningspolitiken måste upphöra och att en förhandlingslösning måste komma till stånd. De principerna verkar inte gälla för den amerikanska regeringen längre. Det är väldigt oroväckande. Det är dessutom väldigt oroväckande att man har gjort den här överenskommelsen mellan den israeliska regeringen och den amerikanska regeringen utan hänsyn till den tredje part som naturligtvis måste finnas med i en förhandlingslösning, nämligen palestinierna. Detta har utrikesministern uttryckt. Jag uttrycker det här och . Det har också, såvitt jag vet, EU:s ordförandeskap uttryckt i annat sammanhang. Det finns skäl att gå tillbaka till kvartettens färdplan som bygger på en ömsesidig respekt mellan parterna och som bygger på att en förhandlingslösning måste komma till stånd baserad gränser. 116 (): Jag vill ställa en fråga till . Den gäller bilstödet för funktionshindrade. I dagens vårproposition kan man se att regeringen föreslår 22 miljoner ytterligare. Motivet är att förkorta väntetiderna för bidrag. Vi vet ju att bilstödet har varit underbudgeterat . Det har lett till att man har kommit in i en ond cirkel med eftersläpningar på 50-60 miljoner som i sin tur tar en stor del av varje års nya anslag. tog anslaget slut , trots tilläggsanslag. Väntetiden blev då ända till januari innan man kunde få sin bilanpassning. beräknar att pengarna, även med det nya anslag som föreslås , är slut . Min fråga till är: I vilken omfattning ska väntetiderna kortas? 117 Statsrådet (): Precis som säger har anslaget för bilstöd påförts ytterligare medel vid ett flertal tillfällen. I samband med tilläggsbudgeten var det 56 miljoner. Vi höjde nivån i årets budget med 32 miljoner. Vi tillför nu ytterligare 22 miljoner i tilläggsbudget, och vi räknar med att höja anslaget ytterligare det vill säga en nivåhöjning från det kommande årsskiftet med 38 miljoner. Det är min uppfattning att vi därefter också successivt kan beta av den typ av köer som har uppstått. Jag har ambitionen att vi ska hitta en situation där vi slipper ha alltför långa köer för dem som väntar på att få det stöd man behöver. 118 (): Ska jag tolka statsrådet som att den höjning som aviseras på 38 miljoner ska läggas på årets anslag inklusive tilläggsanslaget? I så fall kommer man upp i ungefär vad årsförbrukningen är. Kvar står ju eftersläpningen. Från föreslog vi inför årets budget att man skulle ge ett engångsanslag för att beta av skulden och bli av med den. Sedan hade vi samma anslag som regeringen. Jag ser inte att man riktigt kommer i fatt med det som statsrådet aviserar. 119 Statsrådet (): Målsättningen är att hinna i fatt och ta igen den puckel som vi har skjutit framför oss. Jag vill också påminna om den utredning som just nu pågår kring bilstödet. Även den kommer att beaktas i det fortsatta beredningsarbetet. Min uppfattning är att med de tillskott som har skett och som kommer att ske kommer vi mycket väl att tillgodose de behov som finns. Därmed var dagens frågestund avslutad. Jag tackar företrädarna för regeringen och dem som har ställt frågor. 11 § (forts. från 9 §) Kust- och insjöfiske samt vattenbruk (forts. MJU13) 121 () replik: Jag glömde förut att yrka bifall till reservation 38 från . Jag står naturligtvis bakom alla reservationer men yrkar bifall endast till denna. Alla talar om lokal och regional förvaltning. Regeringen talar mycket om det, och vi har fått många utredningar. Min första fråga gäller om detta är ett verkligt startskott eller ännu mer tomt prat. Kunde inte lyfta något på förlåten och konkretisera? Det är ju snart som det här ska utvärderas går ut. Det är många kustfiskare och andra som sitter där ute och väntar, som har varit med i utredande till döds och som vill se resultat. Kan vi inte få veta lite grann om vad som är på gång och vad som kommer att hända? sitter ju närmare makten än jag, och han är en energisk och duktig person som är intresserad av de här frågorna. Det vore välbehövligt för oss att bli uppdaterade. Min andra fråga gäller detta att det har stormat och torskats både här och där, som vi hörde tidigare, under . har lagt fram en rapport . Intresseorganisationer, näring och alla som är berörda av havets resurser och av att utnyttja havet har kommit in med förslag. Här har vi nu en proposition med ett förslag om en spöskatt. Jag har frågat i utskottet när vi har haft ministrar och sekreterare från departement där vad som händer. Kommer någonting ytterligare att hända?