prot · GR09114 · 2004-05-12 00:00:00 — Varför är ni inte med i Europeiska unionen? Ni hade bara viss skepticism gentemot EU. Det är ett helt annat upplägg. Man ska vara med för att påverka. Ni är bara lite skeptiska till Europeiska unionen. Budskapen blir fler och fler. Innan var det dubbla budskap. är det, som jag tror tidigare sade, tredubbla tvetydigheter. Det växer och växer. Ja, Mumindalen hade varit trevligt. Men lever vi inte i Mumindalen. Jag tror att det är viktigt att man är realistisk. Då är både Natomedlemskap, EU-medlemskap och internationellt samarbete och avstående från pacifism dessvärre det bästa. 215 () replik: Det vi satsar på blir verklighet. Det vi tror på och de koncept vi håller oss med är den verklighet vi skapar. Om vi inte har en illusion om en värld i fred, om vi inte tror mer på nedrustning, avrustning och omrustning, har vi en värld som är beredd på krig och där säkerhet är militär säkerhet. Jag tror inte på det i längden. Vi är med i EU. kan inte välja att hoppa av. är tills vidare kvar i EU med vår välsignelse därför att det trots allt ger en möjlighet att påverka. Vi är kvar i de två samarbetsformerna därför att det finns en möjlighet att påverka. Det är skälet. Det är inga dubbla budskap. Det är enkla budskap. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2003/04:UU17 samarbete inom () och Partnerskap för fred (PFF) (skr. 2003/04:84). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Moderniserad konkurrensövervakning 216 PER (): I politiken är allting möjligt. Vi kan förflytta oss från Mumindalen till EU:s konkurrenspolitik . Jag vet inte riktigt hur konkurrenssituationen ser ut i Mumindalen, men i och i EU är det viktigt att vi har en väl fungerande konkurrens. Det är viktigt med en väl fungerande konkurrenslagstiftning, både på nationell nivå och på EU-nivå. Det vi ska debattera här är en proposition en riktigt bra sådan samt ett antal motioner som återkommer . Jag ska ägna mig åt propositionen. Vi moderater välkomnar denna moderniseringsreform och framför allt den tillämpning som sker av konkurrenslagstiftningen på EU-nivå. En väl fungerande konkurrensövervakning är en viktig del i den inre marknaden och för att den ska fungera riktigt bra. Vår bedömning är att de reformer som genomförs kommer att göra att kommissionen kan ägna mer tid åt de riktigt stora skurkarna, medan de nationella nivåerna kan ägna mer tid åt de medelstora och små skurkarna på konkurrensområdet. Det är bra. Vi tror att det här sammantaget gör att det blir en bättre och mer effektiv konkurrensövervakning och att företagens regelbörda dessutom minskar. Det är mycket bra. Vår bedömning är också att regeringens förslag i huvudsak är väl övervägt. Vi ser bland annat med tillfredsställelse att regeringen inte lyssnade på utredningen som föreslog att man skulle avskaffa systemet med gruppundantag. Vår bedömning är nämligen att gruppundantaget tjänar att öka rättssäkerheten för företagen utan att ha avsevärda negativa effekter på konkurrensen. Regeringen har också, herr talman, föreslagit möjligheten att efter en anmälan till få ett individuellt undantag, och att det ersätts av en generell, alltid tillämplig undantagsregel. Detta innebär en förändring av den nationella konkurrensrätten i linje med de förändringar som sker på EU-nivå, och det förefaller oss väldigt rimligt. Vi tror nämligen att svensk konkurrenslagstiftning och EU:s konkurrenslagstiftning ska utvecklas tillsammans, inte att vi ska ha ett system hemma i och ett annat system när vi har handel över gränserna. För att slå vakt om rättstryggheten och underlätta tillämpningen av lag är det dock, tycker vi, viktigt att kan bistå företagen med råd kring de här förändringarna, råd om hur man ska uppföra sig för att uppfylla de krav som konkurrensmyndigheterna har. Vad avser regeringens förslag om undersökningar, förhandsgodkännanden, förfaranderegler med mera har vi heller inga invändningar i sak. Vi vill dock starkt betona vikten av att slå vakt om rättssäkerheten. Det gäller i synnerhet vid undersökningar i privata utrymmen som blir möjliga i och med den nya förordningen. Jag vill med detta yrka bifall till reservation 1. 217 (): För den oinvigde som läser näringsutskottets betänkande om konkurrensövervakning ställs frågan: Vari ligger skillnaden? Jag har aldrig läst ett betänkande där ståndpunkterna varit så lika men där reservationerna varit så många. Riksdagsmajoriteten vet att konkurrenspolitiken är ett politikområde som de flesta svenskar förstår, och majoriteten vet vad väljarna vill höra. Vi här i kammaren, precis som övriga i , vet hur viktigt det är med konkurrens för att tillgodose konsumenternas efterfrågan och hushålla med resurser. En effektiv konkurrens gynnar alltid i första hand konsumenterna. Företagens tävlan om att vara bäst och billigast är det som upprätthåller en ständig press på priser och kostnader. Men också ur ett mer dynamiskt och samhällsekonomiskt perspektiv är en väl fungerande konkurrensmarknad av stor betydelse. Allt detta skriver majoriteten under. Vad majoriteten vägrar inse är att så här fungerar det inte på våra marknader . Och är det så att de inser det är de inte beredda att vidta några åtgärder. Det finns tydliga indikatorer på konkurrensbegränsningar, och det är ett tydligt exempel på hur särintressen får dominera över det allmänna konsumentintresset. Det finns många exempel på åtskilliga områden i svensk ekonomi där konkurrensen inte fungerar livsmedelsbranschen, byggsektorn, telekommarknaden, för att nämna några. Det innebär att vi låter ineffektivitet bestå som reducerar tillväxten och levnadsstandardens utveckling för flertalet. Ett intressant och färskt exempel på hur särintressena minskat med hjälp av politiskt fattade beslut gäller läkemedel. infördes ett nytt regelverk med syfte att minska kostnaderna för landsting och patienter. Det innebar att apoteken är skyldiga att byta ut en receptförskrivning mot billiga likvärdiga preparat, så kallade generiska medel, om inte kunden själv vill betala mellanskillnaden. Denna reform har visat sig ha en prispressande effekt. hade vi en prispressande effekt genom så kallade parallellimporterade originalläkemedel. har vi även fått en tvingande bytesregel som favoriserar billigare generika framför original. Detta har lett till att det kommit in flera nya synonyma läkemedel på marknaden. Tillverkarna av originalläkemedel har oftast valt att sänka sina priser för att behålla så stor marknadsandel som möjligt. Det är konkurrensens effekter. har kommuner och landsting försökt införa moment av konkurrens i den offentliga verksamheten. Det har skett i olika former. Den kommunala serviceverksamheten har delats upp i en beställar- och utförardel med förhoppning om att åstadkomma i varje fall intern konkurrens. Offentliga verksamheter har bolagiserats, vilket enligt gällande upphandlingsregler leder till att kommunala uppdrag inte får läggas ut på dessa bolag utan en upphandling i konkurrens och att avgivna anbud ska behandlas objektivt. Problemet är bara det att när offentliga bolag erbjuder sina tjänster, åt offentliga eller privata beställare, föreligger det alltid risk att konkurrensen snedvrids, bland annat därför att de offentliga bolagen skyddas av att de ytterst garanteras finansiering med skattemedel. Kraftfulla åtgärder måste vidtas från regeringens sida för att driva på avregleringsarbetet i syfte att skapa utrymme för privata initiativ i kommuner och landsting. De stora offentliga monopol som svarar för tjänsteproduktionen inom sjukvård, skola och barn- och åldringsvård bör stegvis avregleras så att en privat tjänsteproduktion inom dessa områden skyndsamt kan utvecklas. Det är viktigt att eller annan offentlig verksamhet inte konkurrerar ut arbeten eller hindrar tillväxt i privat verksamhet. Det är viktigt att en ökad andel av den offentliga sektorns verksamhet läggs ut på entreprenad. Detta skulle öppna marknader för inte minst kvinnors nyföretagande inom välfärdssektorn. Vård, skola och omsorg ska naturligtvis vara offentligt finansierade via skattsedeln och ges till människor utifrån deras behov, men denna princip innebär inte att all verksamhet också måste utföras i offentlig regi. Konkurrensbegränsande förfaranden från olika kommunala aktörers sida måste påtalas och åtgärdas. Enligt vår uppfattning har regeringen intagit en alltför avvaktande hållning. Konkreta åtgärder lyser med sin frånvaro. Inrättandet av dåvarande har inte räckt. Rådet har inte kunnat använda sanktioner när företrädare för stat, kommuner och landsting gynnat den egna produktionen i konkurrens med privata entreprenörer. Vi anser att det inte räcker att genom diskussion och informationsspridning om goda exempel söka åstadkomma rättelse så att förfördelade privata entreprenörer kan konkurrera på samma villkor som offentliga producenter. Regeringens hantering av frågan om införande av en konfliktlösningsregel i konkurrenslagen utgör ett flagrant exempel på den avvaktande attityd och brist på handling som har kännetecknat regeringens agerande. Regeringen måste vidta åtgärder för att reda upp konkurrenssituationen mellan offentlig och privat sektor. har föreslagit en rad åtgärder som vi anser bör genomföras. Det rör sig om bland annat bestämmelser i lag som gör det möjligt att ingripa mot andra slag av konkurrenssnedvridande förfaranden än dem som omfattas av konkurrenslagen, att ändra kommunallagen så att företag ges bättre möjligheter att få prövat i domstol om det är förenligt med lagen att kommunala aktörer börjar driva näringsverksamhet på konkurrensmarknader, att ge den nya myndighet som har tillsynen över den offentliga upphandlingen rätt att föra talan om en skadeavgift om en upphandlande enhet brutit mot lagen om offentlig upphandling, att införa bestämmelser om att myndigheterna ska beakta effekterna på konkurrensen vid stödgivning och att företagen ska få bättre möjligheter att få lagligheten av ett kommunalt stöd prövat med mera. En av de allvarligaste överträdelserna av konkurrenslagen är att företag bildar en kartell, till exempel vid anbudsgivning, eller ett samarbete som innebär marknadsdelning, det vill säga att företagen delar upp marknaden geografiskt och överenskommer om att inte konkurrera i varandras områden. Samtliga dessa åtgärder medför att konkurrensen sätts ur spel, vilket i slutändan drabbar det allmänna och konsumenterna. Kartellbildning är mycket skadlig för samhällsekonomin och måste betraktas som en brottslig handling. Det finns ett starkt konsumentintresse av att olagliga karteller bekämpas effektivt, eftersom det i slutändan alltid är konsumenterna som får stå för kostnaderna för en ineffektiv konkurrens i form av högre priser eller sämre utbud. Karteller innebär i klarspråk förmögenhetsöverföring från konsumentkollektivet till de företag som bryter mot konkurrenslagen. Privata monopol och kartellbildningar hör inte hemma i en marknadsekonomi, varför tendenser till detta måste bekämpas med kraft. Kartellsamarbete måste kriminaliseras och beläggas med höga böter. Däremot tar vi avstånd från det tjallerisystem som riskdagen beslutade om , det så kallade leniency-programmet. Det vore välgörande om regeringen lade fram förslag på hur vi kan stimulera konkurrensen. I det fall som rörde läkemedel förefaller en gynnsam förändring kraftfullt ha stimulerat konkurrensen. För att vi ska uppnå en ökad konkurrens också på andra områden krävs det att konsumentintresset ständigt betonas så att resursfördelningen blir så effektiv som möjligt och skyddade sektorer inte tillåts verka ineffektivt på bekostnad av den potentiella tillväxten. Jag står naturligtvis bakom alla reservationer men yrkar bifall endast till reservation nr 4. 218 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3. Jag tänkte koncentrera mig på begreppen konkurrens och vinst. ser man hur nästan all offentlig verksamhet i landet, statliga företag och myndigheter, landsting och kommuner, har större och större svårigheter att få utgifterna att vara mindre än intäkterna. Ja, snart har väl en majoritet redan misslyckats. Inför det här blir vi kristdemokrater bekymrade. Hur länge ska detta få fortgå? Hur ska man i det offentliga få så mycket överskott i verksamheten att man har råd att sköta personalen, ge bra löner, ge personalutbildning, göra nyinvesteringar, få personalen att känna att de har inflytande och trivs? De överskottsmarginaler, vinstmarginaler, som behövs i alla sorters verksamheter om en verksamhet ska utvecklas och personalen må bra finns snart inte längre inom den offentliga sektorn. Det är den mänskliga naturen som ställer till med detta problem. Det är väl allom bekant att har man ingen eller liten konkurrens så finns det inga andra bra incitament som får personalen att driva utvecklingen framåt. En idrottsman skulle inte satsa lika mycket tid på sin sport om han saknade konkurrens eller om alla konkurrenter var värdelösa. Ju större konkurrens, desto mer satsar idrottsmannen på att bli bättre och helst bäst. Det ligger liksom i den mänskliga naturen. En kioskägare driver en mycket mer konsumentuppskattad kiosk när det finns en annan konkurrent i närheten än om han är ensam i byn. Så fungerar konkurrensen. Konkurrens får duktiga entreprenörer att bli bättre och får sämre på marknaden att ta ned skylten. Det är en självsanering som fungerar. Utan konkurrenskraftiga verksamheter med vinstmarginaler som garanterar att man har råd med utveckling av personal, råd att utveckla metoder och råd med ny utrustning blir allt Ebberöds bank. Det är en bank som tyvärr redan finns, en som får fler och fler kunder, och bankdirektör kan återigen upprepa att vi även i denna bransch är nästan världsledande. Vi bor i ett land med hög utbildningsnivå där de flesta förstår att vinstmarginalerna är viktiga för att verksamheter ska ha någon framtid. Det känns också tryggare att gå till ett arbete med bra vinstmarginaler än tvärtom. Sjukskrivningstalen är där också lägre än i de verksamheter som har röda siffror i resultaträkningens vinstrad. Trivseln är oftast mycket bättre i en verksamhet som har bra vinstmarginaler än där man ständigt jagas att spara och där permitteringarna duggar tätt. Vi har en regering, med stödpartier, som tydligen inte ser dessa samband fullt ut. Attityden att vinst är något fult och förbjudet gör er tyvärr blinda, och det är livsfarligt när ni är skeppare på skutan . Trots att de flesta svenskar säkert förstår och har upplevt vikten av ordentliga vinstmarginaler för att skapa trygghet på jobbet har vi en grupp beslutsfattare som lever som i en skyddad verkstad utan kontakt med verkligheten. Jag talar alltså om regeringen och om socialdemokratiska riksdags-, landstings- och kommunpolitiker som hellre låter statliga företag och myndigheter, sjukvård, äldreomsorg, barnomsorg och hemtjänst gå med stora underskott än att de blir vinstskapande. Man protesterar högt om någon kreativ entreprenör föreslås att få ta hand om driften. Det här ska stoppas trots att det är uppenbart att de flesta entreprenörer lyckas göra mer verksamhet för skattepengarna och dessutom skapa vinster som garanterar nyinvesteringar, högre löner, metodutveckling, personalvård och personalutveckling. Den här verkligheten är för socialdemokrater något som man inte riktigt klarar av att ta in. Man säger därför ofta reflexmässigt nej till att lägga ut verksamheter på entreprenad. kommer inte att ha råd mycket längre med de här socialdemokratiska attityderna i de här frågorna. av vår ekonomi är inte konkurrensutsatt. Det handlar alltså om den offentliga sektorn, och här håller vi på att förblöda på grund av den dogmatism som socialdemokraterna, bland andra, har. håller samma politiker på att strypa de entreprenörer och företagare som är friska och har vinstmarginaler. Ledande s-politiker i det här landet ser tydligen som sin största uppgift att se till både att vinst inte kommer fram i offentlig sektor och att vinst försvinner i den privata sektorn. Vinstdrivande verksamheter ska tydligen utplånas från detta lands yta, och vi ska satsa på förlustdrivande aktiviteter. Vinst uppkommer i en konkurrensutsatt marknad endast i de verksamheter som kunderna uppskattar. Vinsterna blir sällan oskäliga om konkurrensen fungerar. Så ser det ut på en fungerande marknad. Vad är socialdemokraterna rädda för? Det kan man fråga sig. Enligt ordspråket heter det: Den enes vinst, den andres förlust. Och så är det ju i idrott, och så verkar Socialdemokraterna tro att det även är i affärer. Fast det är faktiskt tvärtom. Jag talade i den här debatten om i . Det är en vårdcentral som det röda inte lyckades få någon ordning på , vare sig ekonomiskt eller personalmässigt. Man tvingades till slut att lägga ut verksamheten på entreprenad. Man tvingades mot sin övertygelse. Bokslutet , efter första årets entreprenaddrift, visade genast några hundratusen i vinst. bokslut hade man lyckats få en vinst på över 1 miljon. Tror ni att timråborna är upprörda och vill att ska ta tillbaka driften? Nej och åter nej. Alla timråbor unnar doktor och hans personal denna vinst för ett enastående arbete. kan man satsa på högre löner, mer personalutbildning, förnyad utrustning och skapa en ännu bättre vårdcentral. Timråborna är samtliga förbluffade över att det blev så bra, och man är förvånad över att s-politikernas mångåriga varningar för detta visade sig vara så fel. Redan och insåg att, som ordspråket säger, hopp om vinst ger lust till arbete. Det är nyckeln till att få bättre ekonomi i den offentliga sektorn och till att våra skattepengar ska räcka till mer verksamhet. Den enes vinst är alltså inte den andres förlust utan också den andres vinst. När Socialdemokraterna inser det kan vi se ljust på framtid. 219 (): Jag ska vara mycket kort. välkomnar det här betänkandet om moderniserad konkurrensövervakning. Trots detta finns det ett antal synpunkter i ett antal reservationer från de fyra borgerliga partierna. Jag tänker inte upprepa det som har sagts. Per har argumenterat kring dessa reservationer. Jag ställer mig naturligtvis bakom samtliga reservationer, men tänker inte ytterligare yrka bifall till några reservationer. 220 (): är ett litet land. Vi är mer än andra beroende av handel med länder runtomkring i världen. Vi har alltid tvingats att konkurrera på världsmarknaden och därmed också att vara i fronten för utvecklingen. Konkurrensen har en viktig roll för den ekonomiska utvecklingen. Konkurrensen avgör prisbildningen och driver utvecklingen av innovationer. Företag tvingas till utveckling och att vässa sina kompetenser. Här har varit väldigt framgångsrikt. En effektiv konkurrens ger också vinster för konsumenterna. Men öppenhet och positiva grundinställning till konkurrens får inte göra oss blinda för risker. En friare handel och mer globala marknader öppnar möjligheter för ökad makt åt de mycket stora företagen och för dem som inte använder sig av sjysta metoder. Det ställer nya krav på politiken och på konkurrenspolitiken, både i och inom EU. I takt med att EU-länderna alltmer vävs samman och den inre marknaden utvecklas är det viktigt att samordningen av politiken på den europeiska nivån fungerar. Det gäller som sagt var inte minst på konkurrensområdet. Där är vi ganska eniga. En ny EU-förordning om tillämpning av konkurrensregler trädde i kraft . Det ger kommissionen ökade möjligheter att lägga en större del av sina resurser på mer allvarliga konkurrensbegränsningar, till exempel karteller. De nya EU-reglerna innebär också att medlemsstaternas konkurrensmyndigheter och domstolar får ett större ansvar för att följs. Som ett led i det här arbetet har regeringen lagt fram en proposition för moderniserad konkurrensövervakning. Det är den propositionen vi behandlar i det här betänkandet. Förslagen i propositionen kommer att frigöra resurser hos som då kan användas för övervakning och ökade möjligheter att fokusera, spåra och bekämpa kartellsamarbete. Propositionen välkomnas av utskottet som helhet. Det finns en samstämmighet om en väl fungerande konkurrensbevakning för att den inre marknaden ska fungera. Den reservation som har lämnats av de borgerliga partierna berör rättstryggheten för företagen och den förändring som kommer till stånd när så kallade förhandsbesked slopas och ersätts av ett generellt undantag i konkurrenslagen. Reservationen berör också rättssäkerhet och sekretess. Jag vill i det här sammanhanget framhålla att vi socialdemokrater är mycket måna om företagen och deras möjlighet att få vägledning och information om gällande regler. ska naturligtvis även framöver vara ett stöd för företagen. Verket har planerat för detta genom flera informationsinsatser, seminarier och flera insatser . Jag och vi socialdemokrater menar att näringslivets organisationer också har en uppgift i det här arbetet. När det gäller rättssäkerheten anser vi socialdemokrater att nuvarande sekretessregler är tillräckliga. Men som en säkerhet förutsätter vi att dessa frågor belyses i Offentlighets- och sekretesskommitténs arbete som redan är i gång. I det här betänkandet behandlas även motioner från allmänna motionstiden. De berör, som vi har hört av anförande och även anförande, avregleringar, konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat verksamhet och kriminalisering av karteller. När det gäller konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat verksamhet vill jag säga att vi socialdemokrater ser det som mycket viktigt att upprätthålla konkurrensneutralitet mellan offentlig och privat verksamhet. konkurrens ska råda. Det är också viktigt att offentliga aktörer har en väl genomarbetad och genomtänkt konkurrenspolicy för den del av verksamheten som man avser att konkurrensutsätta. har fått i uppdrag att utifrån arbete gå vidare, analysera och föreslå åtgärder för att förbättra konkurrensen mellan offentliga och privata aktörer. Arbetet ska redovisas . Vi förutsätter att frågan ges hög prioritet och att regeringen vidtar erforderliga åtgärder utifrån . När det handlar om att åstadkomma mer privata verksamheter på bekostnad av offentlig verksamhet, det som och uppehöll sig vid i sina anföranden, vill jag säga följande. Jag blir ganska skrämd av synen på arbetstagare och den arbetsmiljö som människor i offentlig sektor ska utsättas för genom konkurrens. I och skapa konkurrens påpekar man att erfarenheterna talar för att man inte bör börja med att konkurrensutsätta vård och omsorg. Man pekar också på vikten av att ha kvar verksamhet i egen regi för att behålla beställarkompetens. Det är skillnad mellan att vara kund och att vara medborgare. Det är skillnad mellan varor på en marknad och sociala rättigheter. Verksamheter inom den kommunala sektorn kan ha olika sociala funktioner, till exempel aktiviteter för funktionshindrade. Det är också viktigt att beakta. När det gäller kriminalisering av karteller pågår arbetet i . gav regeringen tilläggsdirektiv till Utredningen om effektivisering av det konkurrensrättsliga regelverket för företagen m.m. att också omfatta frågan om kriminalisering av förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag respektive förbud mot missbruk av dominerande ställning. Vi socialdemokrater anser att frågan om kriminalisering är viktig. Vi avser att följa frågan och att regeringen lämnar en lägesrapport i budgetpropositionen . Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. Avslutningsvis vill jag säga att vi socialdemokrater välkomnar konkurrens till nytta för medborgare och konsumenter. Men konkurrensen måste vägas mot samhällsnytta och medborgarnytta. Det handlar om miljöhänsyn, arbetsrätt, jämställdhet med mera. Det löses inte av marknaden. 221 () replik: menar att om man konkurrensutsätter den offentliga sektorn åstadkommer man sämre saker för personalen. Jag uppfattade ditt inlägg så. Min fråga är om du har följt de undersökningar som har gjorts till exempel i där många vårdcentraler har privatiserats. Ett annat exempel berättade om i talarstolen.