prot · GR09122 · 2004-05-26 00:00:00 — 1 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2003/04:NU14 betänkanden /04:KU17 och KU23 betänkanden /04:TU14, TU9 och TU13 2 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU24 Digitala TV-sändningar och andra massmediefrågor Punkt 1 (De digitala TV-sändningarnas räckvidd) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp) Votering: 206 för utskottet 96 för res. 1 1 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 27 kd, 24 v, 12 c, 14 mp För res. 1: 49 m, 45 fp, 2 c Avstod: 1 c Frånvarande: 15 s, 6 m, 3 fp, 6 kd, 6 v, 7 c, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 7 (Mediekoncentration) 1. utskottet 2. res. 5 (v, mp) Votering: 265 för utskottet 40 för res. 5 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 49 m, 44 fp, 27 kd, 16 c För res. 5: 25 v, 15 mp Frånvarande: 15 s, 6 m, 4 fp, 6 kd, 5 v, 6 c, 2 mp Punkt 10 (Negativ textreklam) 1. utskottet 2. res. 7 (kd) Votering: 276 för utskottet 28 för res. 7 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 44 fp, 23 v, 16 c, 15 mp För res. 7:27 kd, 1 v Frånvarande: 14 s, 7 m, 4 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU20 Människohandel Punkt 3 (Betydelsen av samtycke) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 257 för utskottet 49 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 43 fp, 27 kd, 25 v, 17 c, 15 mp För res. 1: 48 m, 1 fp Frånvarande: 14 s, 7 m, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Punkt 8 (Permanent uppehållstillstånd) 1. utskottet 2. res. 4 (fp, kd, c) Votering: 217 för utskottet 90 för res. 4 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 25 v, 14 mp För res. 4: 45 fp, 27 kd, 17 c, 1 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 11 (Myndighetssamverkan inom ) 1. utskottet 2. res. 7 (fp, m, c) Votering: 197 för utskottet 108 för res. 7 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 27 kd, 25 v, 15 mp För res. 7: 46 m, 45 fp, 17 c Frånvarande: 14 s, 9 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Punkt 14 (Förebyggande arbete) 1. utskottet 2. res. 11 (c) Votering: 262 för utskottet 17 för res. 11 27 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 45 fp, 25 v, 14 mp För res. 11: 17 c Avstod: 27 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU21 Korruption Punkterna 13 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 4 (Utredning av mutbrottslagstiftningen) 1. utskottet 2. res. (fp, m, kd, c) Votering: 170 för utskottet 136 för res. 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:130 s, 25 v, 15 mp För res. : 47 m, 45 fp, 27 kd, 17 c Frånvarande: 14 s, 8 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp JuU26 Ett effektivare brottmålsförfarande Punkt 1 (Avslag på propositionen m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 280 för utskottet 27 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 45 fp, 25 v, 17 c, 15 mp För res. 1: 27 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Punkt 3 (Försöksverksamhet vid fler tingsrätter) 1. utskottet 2. res. 2 (fp) Votering: 261 för utskottet 45 för res. 2 1 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 26 kd, 25 v, 17 c, 15 mp För res. 2: 45 fp Avstod: 1 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU21 Miljöbedömningar av planer och program Punkt 4 (Ändring i finansieringslagen) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 231 för utskottet 47 för res. 1 27 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 45 fp, 25 v, 17 c, 15 mp För res. 1: 47 m Avstod: 27 kd Frånvarande: 15 s, 8 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 5 (Kommunalt stöd till ideella organisationer m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (kd) 3. res. 4 (mp) Förberedande votering: 28 för res. 3 16 för res. 4 262 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 263 för utskottet 27 för res. 3 16 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 48 m, 45 fp, 25 v, 16 c För res. 3: 27 kd Avstod: 1 c, 15 mp Frånvarande: 15 s, 7 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. BoU9 Ändringar i fastighetsbildningslagens förfaranderegler m.m. Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Ägarlägenheter och villkoren för bildande av tredimensionella fastigheter) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, fp, c) Votering: 166 för utskottet 139 för res. 1 1 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 25 v, 12 mp För res. 1: 48 m, 45 fp, 27 kd, 17 c, 2 mp Avstod: 1 mp Frånvarande: 15 s, 7 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Vattenskyddsområden) 1. utskottet 2. res. 2 (m, c) Votering: 239 för utskottet 64 för res. 2 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 43 fp, 27 kd, 25 v, 15 mp För res. 2: 47 m, 17 c Frånvarande: 15 s, 8 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp BoU10 Bostadsrätt underrättelser till socialnämnden 1. utskottet 2. res. (kd, m, fp) Votering: 187 för utskottet 120 för res. 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 25 v, 17 c, 15 mp För res. : 48 m, 45 fp, 27 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp BoU11 Inteckningsfrihet vid avstyckning, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. BoU12 Förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag Kammaren biföll utskottets förslag. 3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats LU25 Stärkt konsumentskydd vid småhusbyggande Punkt 1 (Lagförslagen) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) Förberedande votering: 60 för res. 1 45 för res. 2 200 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 214 för utskottet 47 för res. 1 45 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:129 s, 1 m, 27 kd, 25 v, 17 c, 15 mp För res. 1: 47 m Avstod: 45 fp Frånvarande: 15 s, 7 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. LU29 Ny produktsäkerhetslag Punkt 2 (Produktsäkerhetslagens tillämplighet på offentliga tjänster) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 155 för utskottet 151 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 1 kd, 25 v, 1 c För res. 1: 49 m, 45 fp, 26 kd, 16 c, 15 mp Frånvarande: 16 s, 6 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Skånberg (kd) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU19 Ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank Kammaren biföll utskottets förslag. FiU27 Följdändringar med anledning av nya regler för bank- och finansieringsrörelse Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i 1. utskottet 2. res. (v) Votering: 279 för utskottet 25 för res. 2 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:130 s, 49 m, 45 fp, 27 kd, 16 c, 12 mp För res. :25 v Avstod:2 mp Frånvarande:14 s, 6 m, 3 fp, 6 kd, 5 v, 6 c, 3 mp Föredrogs betänkande 2003/04:KU20 Granskningsbetänkande. Inledning (allmänna synpunkter) 1 (): När man går in i genom det som för min del är favoritentrén, nämligen stora entrén mot , ser man en fascinerande fasad som på många sätt är en spegling av den tid då byggdes men också av den tid då grunden för det moderna lades fast. Vi ser det stora emblemet med de , och vi ser ett antal figurer som helt klart inte är representativa för det svenska folk som byggde upp landet, men som på många sätt är representativa för den tid och de strömningar som formade det samhället. Man minner också om att många av de politiska frågor som vi hanterar på sätt och vis är eviga. Det gäller både olika frågor och beslutsfattande i stort. Där ser vi figuren av Axel , som drev igenom de statsrättsliga principer som syftade till att binda kungamakten vid de beslut som fattades av rikets ständer. Det var en tidig föregångare till den diskussion som ständigt förs i denna kammare, nämligen hur mycket tillkännagivanden ska betyda för regeringen. Vi ser i Axel också en politiker som syftade till att på olika sätt, om än i en helt annan form än , föra en aktiv politik i när det gällde att bilda ett aktuellt evangeliskt förbund. Vi ser Västeråsbiskopen , som startade första gymnasium just i , och som 1632 också startade en skola för flickor. Vidare ser vi , som minner om en annan sak som präglar vår tid, liksom så många andra tider, nämligen hur företagande över gränserna varit en grund för den svenska välfärden och hur öppenheten för ny teknik och nya tankar lagt grunden för det välstånd som vi har. Han var en av sin tids ledande europeiska finansmän, men bidrog också till att lägga grunden för ett nytt företagande och ett nytt välstånd i . Detta kan vara en påminnelse för oss om hur mycket inflödet av människor som kommer från andra delar av världen betyder för vårt välstånd. Sedan har vi , ledaren för Bondeståndet, som på ett sätt spelar en symbolisk roll också i den bemärkelsen att det stora flertalet som gör det stora arbetet sällan får de stora rubrikerna och med sin kända identitet går till den stora historien. Likväl var det han och många andra som lade grunden för det som är . Men så ser vi också något annat. Vi ser att ackompanjeras av två personer: kvinnan, som symboliserar eftertanken, och mannen, som symboliserar vaksamheten. När jag tittade på dessa figurer slog det mig att vi där ser ganska mycket av det som är en av viktigaste funktioner, nämligen att stå för vaksamheten och för eftertanken gärna den eftertanke som träder i kraft innan man fattar ett beslut. Jag säger detta därför att när vi behandlar granskning av regeringens och statsrådens utövning av den offentliga makten handlar det just om att balansera vaksamheten och eftertanken med den maktutövning som sker. Jag tror att ett av de viktigaste citaten för oss att komma ihåg när det gäller offentlig makt fälldes av . Han sade: Makt korrumperar och absolut makt korrumperar absolut. Han sade också något annat som är värt att komma ihåg och som i hög grad har bäring för det som är syftet med granskningen: Det finns ingen värre irrlära än att ämbetet dess innehavare. En viktig uppgift för och är att genom sin granskning ständigt se till att förebygga och lyfta fram. I har vi granskning i en mängd olika former. Vi har offentlighetsprincipen. Vi har riksdagsdebatterna. Vi har JO. Vi har numera och vi har KU:s granskning. Om man ska lägga ett bredare perspektiv är min uppfattning att den granskning som gör bör vara vidare och bredare än den som vi gör . Det finns anledning för oss att se till att utskottet, och därmed också , får anledning och möjlighet att fånga upp den granskning som utförs av justitieombudsmännen och den som utförs av . Självfallet är det utskotten som har det första primära ansvaret, men jag tror att det vore en fördel om man kunde sammanfatta detta och se till att ingenting faller mellan stolarna och följa upp frågan: Vad gör regeringen åt de olika konstruktiva kritiska synpunkter som kommer fram i den samlade granskningen? På vilket sätt tar regeringen fasta på kritiken, och på vilket sätt åtgärdar man den? Det är ett sätt att se till att den samlade kontrollmakt som finns också tas till vara fullt ut i det parlamentariska arbetet. I det betänkande som vi behandlar riktas en tydlig kritik mot regering och statsråd på ett antal olika punkter. Det sägs ibland, inte minst från medierna, att det inte spelar någon roll eftersom statsråd sitter kvar och det inte händer något. Det har ingen kraft. De kan bara ignorera det. Det är fel. I en demokrati är det alltid väljarna som ytterst fattar beslut om hur man ska döma den politiska maktutövningen. Vad granskningen innebär och vad den leder till är att vi lyfter fram det som har skett. Vi lyfter fram det som är fel eller som kan anses vara fel. Det innebär att det inte kan döljas av någon eller läggas åt sidan. Det gäller i en lång rad granskningsbetänkanden, egentligen oavsett om det finns en majoritet eller minoritet bakom. Det faktum att det kommer upp i ljuset gör att om jag får citera det gör ont, i den bemärkelsen att genom sin granskning visar inför medborgarna vad som kan bedömas vara rätt och fel. Det finns ett antal ärenden som vi kommer att gå igenom . Jag vill inleda med att peka på det ärende som handlar om statsministerns relation till ett visst medieföretag, det som har kallats Schermanaffären. Det är ett enhälligt yttrande i utskottet. Utskottet konstaterar att ord står mot ord i den här frågan. Det är inte möjligt att säga något annat än att konstatera detta faktum. Utskottet gör dock något annat som faller inom ramen för det som jag pekade på i inledning när det gäller eftertanken och vaksamheten. Utskottet konstaterar att, oavsett vad som hände i denna affär, är det avgörande för den offentliga maktutövningen att den alltid ska beakta allas likhet inför lagen och iaktta saklighet och opartiskhet. Om man överskrider detta begår man det som är illojal maktutövning där man otillbörligt använder den offentliga makten. I detta ärende, liksom i alla andra, är det upp till alla bedömare att avgöra vad man tror och tror sig veta hände i detta fall. Det som är viktigt är att slå fast att om någon hotar ett medieföretag i sin position av offentlig maktutövare är det illojal maktutövning. Detta, fru talman, är ett viktigt konstaterande. KU är ingen domstol, men KU gör klart vad som gäller i detta fall och vad som bör gälla. Statsråd bör inte hamna i den situationen att de ifrågasätter medieföretags integritet eller urholkar sin egen integritet. Däri ligger allvaret i granskning i den delen. I denna runda av diskussionen vill jag ta upp ytterligare ett fall. Det gäller frågan om val av ordförande för . Jag anser att vi här har ett övertramp av statsministern som är tydligt påvisat och som tydligt visar att statsministern inte har drivit linje i en viktig europeisk fråga. Därmed har ett demokratiskt underskott skapats som är allvarligt därför att det är till skada för människors förtroende för den demokratiska processen och för processen inom den europeiska unionen. Bestickande nog säger statsministern själv att det faktum att han har drivit en linje rakt i strid med har lett till att utfallet av den konstitutionella processen inom EU har blivit en annan än den som riksdag ville. Det är ett djupt allvar i detta, inte minst med tanke på att riktade kritik i exakt samma fråga. Det är ett djupt allvar i detta därför att statsministern har hävdat att han kunde göra detta därför att han upplevde att man ändå skulle kunna få igenom det slutgiltiga fördraget i . Det är en hög grad av illojalitet i hur statsministern har agerat i denna fråga. Utskottet riktar en tydlig kritik mot honom i denna del. Det är upp till väljare och enskilda att döma den fulla arten och omfattningen av detta, men är, med en mycket tydlig majoritet, entydigt i detta. Vi har i vårt betänkande också tagit upp frågor som gäller och frågan om hur mycket tillkännagivaren ska besluta. Utskottet konstaterar att regeringen har varit mer långsam än vad som är rimligt. Vi tar upp frågor om utnämningar till högre statliga tjänster, frågan om status som känsligt havsområde, regeringens redovisning av statens inkomster och utgifter och handläggning. I en del av frågorna finns det majoritet och stöd för kritik, i andra är det en minoritet. I en del andra fall ser vi att det är skiljaktiga meningar. Viktigt i alla dessa ärenden är att vi i vår granskning har lyft fram i ljuset vad som är fel eller vad som kan anses vara fel. Det är upp till den offentliga samhällsdebatten att föra detta vidare. Ingen kan säga att det vi har granskat nu kan döljas. Det finns på bordet, upp till var och en att bedöma på olika sätt. Med detta avslutar jag inledningen till debatten om KU:s granskningsbetänkande KU20 och yrkar på godkännande av anmälan i reservationerna nr 1 och 8. 2 (): Den i grundlagen befästa uppgiften för att utföra granskning av statsrådens tjänsteutövning och arbete är utomordentligt värdefull i den bukett av granskningsmöjligheter som riksdag har. Det är alltså inte oppositionen som i grundlagen har fått uppdraget att i granska regeringen, utan det är utskottet i dess helhet som har till uppgift att granska regeringen. Därför är den socialdemokratiska utgångspunkten inte att det i första hand handlar om att försvara regeringen utan att det i första hand handlar om att söka klarlägga omständigheterna och vad som faktiskt har inträffat med den självklara utgångspunkten att när ett statsråd har gjort ett fel, begått ett misstag i förhållande till regler och föreskrifter, ska vederbörande statsråd naturligtvis kritiseras. Det är den socialdemokratiska utgångspunkten. Felaktigheter ska upp till ytan och kritiseras. Men vi kan inte dela uppfattningen i ett par av de granskningsärenden som är för handen. Det ena handlar om som särskilt känsligt havsområde, där statsrådet får kritik trots att hon har klarat av att tillsammans med andra Östersjöstater utom få den internationella sjöfartsorganisationen att fatta det beslut som riksdag uttalade. Trots detta vill delar av utskottet, oppositionen, uttala kritik. Jag tycker att det är orättvist och att det riskerar att ifrågasätta utskottets trovärdighet och kvaliteten i granskningen. Den andra frågan som jag tänker på är frågan om att ersätta med en tvåpartsprocess i domstolssystemet. Både det förra tillkännagivandet och det tillkännagivande som handlar om är eniga tillkännagivanden i utskottet. Men det är orättvist att rikta kritik mot och för att det tillkännagivande som gjordes inte har kunnat fullföljas. Det orättvisa består i att de förutsättningar som fattade sitt beslut på, nämligen att man skulle kunna ändra organisationen, inte fanns . Och likväl vill oppositionen, rättare sagt majoriteten, nu kritisera de båda statsråden, trots att de fick helt nya förutsättningar, vilket utskottet informerades om, för att det har tagit orimligt . Det är en ganska märklig konstitutionell formulering, därför att det är en konstitutionell granskning som vi gör. Jag ska inte vidare uppehålla mig vid dessa frågor, utan detta är exempel där jag tycker att utskottet inte riktigt orkar upp till den granskningsnivå som utskottet borde ha, nämligen att försöka se till att man gör en ordentlig och rättvis bedömning och lämnar både regeringsförsvaret och oppositionsintresset som första prioritet åt sidan och ser till de faktiska omständigheterna i de olika frågorna. Det kan också finnas anledning att något reflektera över de anmälningar från riksdagsledamöter som ligger till grund för hela den här så kallade vårgranskningen. En hel del av dessa anmälningar får stora rubriker just när anmälan sker. Men det är svårt att ens få en liten notis, till och med i petitstil, om vad som blev resultatet av utskottets granskning. Jag kan som exempel nämna den mycket uppmärksammade konferensresan som den socialdemokratiska partiledningen gjorde efter EMU-folkomröstningen . Det var partiledningen som gjorde den resan, och den står förvisso inte under granskning. Det blir inget uttalande där. Det finns ingen anledning att uppehålla sig vid det. Det finns ytterligare exempel som gäller Systembolaget och val av styrelseledamöter. Det är ingen fråga för att närmare utbreda sig om. Jag ska också säga något om det som inte är föremål för en särskild debatt. Det som vi har talat om är ju föremål för särskilda debatter längre fram under den här dagen. Jag hoppas att vår debatt slutar i sådan tid att vi kan votera . I det sammanhanget kan det vara värt att notera att det på några punkter är en socialdemokrat som har en uppfattning, medan den andra uppfattningen ska föras fram av fyra, fem eller sex partier, och de har samma uppfattning. Och det är klart att det tar tid att göra det. Om vi anstränger oss kan vi tillsammans försöka se till att vi blir klara så att voteringen kan ske . Jag tänkte kommentera mellanhavande med statsministern. Så kan man också formulera det. Min kollega i utskottet, , formulerade det tvärtom statsministerns mellanhavande med . Det illustrerar väl de olika sätt som man faktiskt kan närma sig de frågor som vi har att granska. När vi tittar på detta visar det sig att ord står mot ord. Därmed kunde saken få bero. försöker utskottets ordförande att instruera tittare, lyssnare och riksdagskamrater att man ska läsa utskottsbetänkandets första del i ljuset av vad utskottet säger i den andra delen, nämligen där utskottet upprepar, jag vet inte för vilken gång i ordningen, de tämligen självklara synpunkter som man kan ha på statsrådens agerande, nämligen att man inte får sätta egen makt före någonting annat eller försöka utnyttja den ställning som man har utan att riket ska styras under de lagar som finns och på annat sätt. Det är ingen uppfinning i anslutning till mellanhavande med statsministern, utan det är ett resonemang som är allmängiltigt och som utskottet har fört vid några olika tillfällen. Och jag tycker att det är bra. Det är viktigt att man har det. Men jag tror inte riktigt att utskottet i dess helhet menar att utskottet i efterhand ska uttala läsanvisningar eller förståelseanvisningar till vad som eventuellt har förekommit i denna fråga. Jag ska säga något om ett eventuellt val av ordförande i . Jag ska inte säga mer i detta sammanhang eftersom det kommer upp till en alldeles egen debatt . Men ett av de partier som står bakom den kritik som här formulerade verbalt, men som också återfinns i utskottsbetänkandet, har i sagt att det partiet inte avser att rösta nej till en vald ordförande i . Det har man sagt till statsministern i samråd. Och det vore väl märkligt om inte statsministern något kan tänkas ta intryck av det som inte utan i detta sammanhang uttryckte. Och ingen har egentligen sagt att man, när konstitutionsförslaget eventuellt kommer tillbaka till riksdag för ett antagande, kommer att säga att har uttalat att man inte vill ha en vald ordförande i och att man alltså röstar nej till förslaget. Något ihålig är ju kritiken på den punkten. Den är väl något tillfällig. Det kan tänkas att den måste tas tillbaka när man står inför ett avgörande i dessa frågor. ska jag gå tillbaka lite grann till resonemangen om tillkännagivandena och de två fall som jag nämnde, och . Jag tycker att utskottet, de majoriteter som kan bildas eller har bildats kring kritiken i fråga om detta, riskerar att sätta paragraferna framför verkligheten. Det blir på något sätt så att paragraferna i granskningsarbetet kommer att leva ett eget liv alldeles oberoende av vad som händer, alldeles oberoende av att faktiskt är ett särskilt känsligt havsområde och alldeles oberoende av att Lagrådet satte stopp för de förutsättningar som baserade sitt tillkännagivande på beträffande . Det tycker jag är allvarligt.