prot · GS0942 · 2004-12-02 00:00:00 — Vi i borgerligheten arbetar intensivt på att ta över makten . Ni oroar er. Väljarna visste ju inte 2002 vad de hade att se fram emot samarbete med Vänstern och . Min fråga är därför: Kommer Socialdemokraterna att fortsätta den inslagna politiken framöver och prioritera järnvägssatsningar framför vägsatsningar som vi så väl behöver? 78 () replik: Jag trodde nog att jag skulle få lite bättre svar av vad gäller om förslag på trafikskadeområdet ligger fast eller om den frågan också finns med på korrigeringslista. Det har jag inte fått, och har ingen talartid kvar. Men jag konstaterar då att det här förslaget skulle gå igenom med vid rodret. Jag kan se uppenbara problem för den borgerliga alliansen att skriva ihop sig och komma överens på trafikområdet, och det tycker jag att vi år har kunnat se när vi har studerat deras ekonomiska motioner och deras mer trafikrelaterade motioner. har vi på oss tills väljarna får säga sitt nästa gång, och vi kommer att göra vad vi kan för att lyfta fram den nedmontering av välfärdssamhället som föreslår som är väldigt tydlig när man studerar deras ekonomiska motion. Inte minst gäller det framtiden för bilister med en privatisering av trafikskadeförsäkringen och med stora höjningar av premierna, som kommer att slå väldigt olika beroende på vilken riskgrupp man ingår i. 79 (): Jag kommer från en liten kommun norr om . Där är vi vana vid att hålla i pengarna. Jag har varit förtroendevald där, och jag är inte van vid att man slänger bort pengar på dyra saker. Jag blev rätt förskräckt när jag kom till , även om som sådan, herr talman, är en väldigt fin församling. Jag blev förskräckt över hur den politik som en majoritet i står för bedrivs. Jag ska lite grann gå in på hur jag skulle vilja hushålla med pengarna eller på de rätt skandalösa projekt som majoriteten här i driver och hur man slösar med skattebetalarnas pengar. Det är ju inte våra pengar utan andras pengar vi hanterar. Det måste vi vara väldigt måna om att förstå och ha i bakhuvudet . Vår uppgift här är att diskutera hur vi ska använda skattebetalarnas pengar för att få ett så effektivt transportsystem i landet som möjligt. Vi ska då prioritera mellan anslagen till vägar, till flyg, till tåg och till sjöfart. I viss mån kommer post- och teleområdena in även under vår kompetens. Jag ska som jag sade tidigare ta upp några exempel som enligt min uppfattning är grava exempel på hur majoriteten här i kammaren har hamnat fel i sina prioriteringar och också slösat med skattebetalarnas pengar. dyraste personvalskampanj genom tiderna det har utbyggnaden av Kallax flygplats kallats. Som landshövding i var pådrivande för att fraktflygplatsen skulle byggas. 1999 var han tillbaka i som förstamajtalande näringsminister. Då lovade han norrbottningarna att fraktflygplatsen skulle byggas. Sedan drev han igenom en statlig investering i projektet på . , kommun och länsarbetsnämnden betalade 50 miljoner för att färdigställa förlängningen av en rullbana . Projektet har hitintills kostat skattebetalarna . Tanken, herr talman, var att göra Kallax till ett nav för världens fraktflyg, och flygplatsen skulle generera tusen nya arbetstillfällen. Men så här långt har endast ett tjugotal landningar gjorts på den förlängda landningsbanan, och ett fåtal personer har anställts. Sedan statsminister vid en högtidlig tillställning på Kallax flygplats invigde landningsbanan har endast ett tjugotal fraktplan landat på flygplatsen. Kostnaden per landning hamnar så här långt på . Det kallar jag inte för att hushålla med skattebetalarnas pengar. Det kallar jag för att man gör grova felprioriteringar med skattebetalarnas pengar. ställde en fråga till statsrådet om hon skulle vilja utvärdera satsningen på Kallax flygplats. Han fick till svar att det ämnade hon inte göra. Det tyckte hon inte behövdes. Det tycker jag också belyser en rätt fantastisk inställning till hur man hanterar andras pengar. Man vill inte ens utvärdera om det här var en bra satsning eller inte. Jag kan ta ett annat exempel. Staten har medverkat till att snart kan stå utan någon allmänflygplats. Och står i tur om Socialdemokraterna får bestämma. Sedan, herr talman, har vi något som kallas för . Den har vi hört talas om här i kammaren. Men jag vill ändå ta upp den i det här sammanhanget. Regeringen och regeringens samarbetspartier bygger en järnväg som har svårt att uppvisa annat än röda förlustsiffror i alla kalkyler. kommer inte bara att gräva djupa hål i statskassan utan förmodligen kräva statsbidrag i all framtid. Det är inte bara det att vi som sitter här och vi som lever just nu i betalar ut pengar ur våra egna börsar, utan vi kräver av våra barn och barnbarn att de ska hålla på och betala statsbidrag till en gigantisk investering, eftersom inte ens trafiken kommer att vara lönsam, så att säga. Man talar nu också om en förlängning av , så att den sträcker sig längs hela . Vissa av er kanske var med när man byggde . Jag tycker att man kan dra vissa paralleller mellan Norrbotniabanan och . Det är samma grova felinvestering. har vi fått betala om, och det har aldrig givit den som man räknade med när man byggde den. Jag tycker, herr talman, att skattebetalarna har all rätt att ifrågasätta regeringens sätt att hantera deras pengar. Så har vi och Rikstrafiken. Man hotar att överge flera av våra flygplatser. Trafiksäkerheten på flera av våra huvudvägar är oacceptabelt låg, enligt en rapport som presenterades i går, medan miljardbelopp investeras i redan från början olönsamma järnvägsbyggen. Vi måste hantera pengarna mer ansvarsfullt. Vi ska använda och investera i den miljövänliga järnvägen där den är bäst. Men är till stora delar ett glest befolkat land med långa avstånd, där vägar och flyg inte bara är en nödvändighet utan ett betydligt billigare alternativ för skattebetalarna. 80 () replik: Det är inte så mycket en replik som ett önskemål om klarläggande. Det är precis som framhåller upprörande att inte alla våra stora projekt grundas på noggranna samhällsekonomiska beräkningar. Jag vill bara ha en bekräftelse från att det ska gälla alla projekt i alla delar av landet. Jag vill gärna ha det med tanke inte minst på det som skrev om , att det är en gigantisk samhällsekonomisk felsatsning om man väger in miljö, tillväxteffekt och en massa andra saker som alltid vägs in i de samhällsekonomiska modellerna. Delar min och uppfattning att de samhällsekonomiska beräkningarna ska vara avgörande oavsett om det handlar om Kallax flygplats, , eller i ? 81 () replik: Jag tycker att man alltid ska ha en noggrann kalkyl när man går in i ett beslut om en investering. Jag har själv deltagit i många framräkningar av samhällsnyttan i olika sammanhang. Jag vet att det inte finns en specifik samhällsnytta. Den kan definieras på väldigt många olika sätt. En samhällsekonomisk kalkyl kan tolkas på flera olika sätt. När det gäller har jag den uppfattningen att den är mycket väl motiverad. Den kommer att lösa stora problem för människor som bor i . 82 () replik: Jag tycker att kryper undan lite när han säger: Jag har den uppfattningen. Det gäller ju att komma bort från det godtyckliga beslutsfattandet där starka lobbygrupper ges ett orättfärdigt inflytande. Det kommer alltid att finnas fler förtroendevalda från de stora befolkningstäta områdena. Ska vi låta dem styra för att de har uppfattningen? Då hamnar vi i en situation då vi inte får en rimlig och rättvis fördelning över hela landet. Det är ingen tvekan om att och Samhälle, , och en massa olika organ har förfinat de samhällsekonomiska modellerna som efterhand har blivit allt bättre. Vi minskar utrymmet för godtycke och lobbygruppers påverkan om vi kan vara överens om att det är viktigt att dessa samhällsekonomiska modeller faktiskt tas på allvar. Det minimerar i alla fall utrymmet för uppgörelser i , som vi fick exempel på senast efter förra valet, då man köper och säljer efter politiskt godtycke. I synnerhet när det gäller sådana här oerhört stora investeringar i miljardklassen ska det inte bli politiskt godtycke som styr utan välgrundade samhällsekonomiska beräkningar, där modellen har blivit allt bättre. 83 () replik: Jag delar uppfattning att de självklart ska tas på allvar. Vad jag vill säga är att det inte finns en absolut sanning i de här kalkylerna. De kan tolkas på olika sätt. Men de ska naturligtvis vara ett mycket viktigt instrument när man gör bedömningarna. 84 (): Då är vi här igen i trafikutskottet med viktiga frågor. Det var trafiksäkerhet för sedan. är det hela paketet i 22:an med ett antal kronor. Debatten har varit intensiv, tycker jag, här . Men det är min förhoppning, herr talman, att inte industriledare runtomkring i skogsindustri har lyssnat för mycket på den här debatten. Jag är orolig för debatten när det gäller vägar, tjälsäkringen och den syn som framför allt hade när hon sade: Vi sänker tonnagen till på lastbilarna. Det är min stora förhoppning att inte på Skoghallsverken eller chefen i har hört det hela, eftersom de har beslutat om investeringar på 2 miljarder rakt av när det gäller Skoghallsverken och 4 miljarder i . Jag är inte säker på att ägaren av den stora svenska pappersindustrin med finländsk bakgrund hade vågat satsa om han hade vetat att också ingår i den beslutande majoriteten i . Jag hoppas inte att det finns ett stöd för denna syn på storleken på råvarutransporterna i . I så fall går både bilindustrin, som vi har hört här , och skogsindustrin en framtid till mötes som jag inte tror att vi vill ha. En trafikpolitik för tillväxt, har många här haft som rubrik. Vi i , herr talman, tycker också att det är det vi ska tala om . Med en trafikpolitik för tillväxt kan det inte se ut som det gör i vårt svenska landskap . Man kan inte gå till väga med trafikpolitiken i sin helhet vi pratar nu om helheten som sker. Det måste till en ny syn på hela trafikpolitiken. Vi blir förlöjligade av majoriteten varje gång vi nämner PPP. Men det finns ingen annan lösning som jag ser i för att komma till rätta med de felaktigheter som har skett. Den socialdemokratiska regeringens sätt att tillsammans med och bygga vägar har ju missat så mycket. Det måste till krafttag på kort sikt. Då kommer det naturligtvis att drabba kapitalsidan. Men vi måste fram med någonting så att vi inte får några fler Trollhättepaket. Vi har 15 stycken som står och är besvikna över vad som har hänt. Om vi hade fått bestämma i det som inte då var en allians men som kallar sig för trafikalliansen är jag helt övertygad om att Trollhättepaketet hade varit klart, byggt med PPP-pengar. Vi hade aldrig haft den diskussion som vi har runtomkring . Tåget hade gått. Vi hade haft en fyrfilig väg till , och hade varit en verklighet. körde jag över bron i och hade med mig en grön skylt med vita kanter som det stod E 45 på. Vi skruvade fast den på broräcket när vi åkte en sväng till och tillbaka. Det var många där och fotograferade den. Låt det nu bli verklighet! Det låter lite förlöjligande i uttalande: Det enda ni kan vara överens om i borgerligheten är en från till . Det är ju pulsådern i ! Det är ju , från till . Det har vi pratat om förut. När det blir en riktig väg har man något att köra på med alla de svenska naturtillgångar som finns efter 45:an om vi ska ha skogen, papper, vattenkraft och malm, som sade. Det är det som och alliansens politik går ut på. Vi vill ha en annan syn på trafikpolitiken. Det har öppnat sig möjligheter här . Jag tycker att den här debatten har varit helt otroligt bra. Det visade sig i replikskifte med att vansinniga satsningar på järnvägen är någonting som kan komma att omprövas och kanske bli vägsatsningar. Det ger Motalafolket, folket efter E 22, folket kring E 20 och folket kring E 18 hopp om att nordiska triangeln kanske ändå blir av. Det kanske inte bara blir prat. Det kanske blir verklighet. Vi kan alltså skaka loss 10, 15 eller 20 miljarder till satsningar av den typ som behövs. Vi kan bygga järnväg där vi ska frakta mycket människor i tätbebyggt område. Vi kan bygga bort getingmidjor. Vi kan bygga citytunnlar och kringleder i . Det har vi ingenting emot. Vi får då pengar över till transporter av både gods och människor på vägar på trafiksäkra vägar. Det är det som är skillnaden i politiken mellan oss som står i kammaren i riksdag och diskuterar. Det är ett otroligt viktigt ämne som har med både trafiksäkerhet, transport och, inte minst, företagsklimat att göra. Jag sammanfattar att debatten har varit bra. Vi ser hoppfullt framåt. Vi har mer pengar i alla borgerliga partier. Vi har en gemensam syn på en annan finansiering. Det är där finessen ligger. Vi kommer att kunna se att hela kan brukas. Hela blir åtkomligt och man får fram råvaran och människan med det transportmedel som är bäst för den tänkta transporten. Jag säger det en gång till: Vi måste ha en transportpolitik som är en transportpolitik för hela så att hela kan brukas. 85 () replik: Jag undrar om har läst och instämmer i andemeningen i den. Du representerar ju ett parti som är känt för att vara ganska EU-vänligt. Där säger man: Its time to turn. För att klara problemen med miljö, trafiksäkerhet och trängsel i måste man hitta en annorlunda fördelning mellan väg, järnväg och sjöfart när det gäller transporterna, särskilt på godssidan. Instämmer i EU:s uppdrag? Som ett led i det har vi inom Godstransportdelegationen arbetat för diverse saker. Det är framför allt sjöfarten som inte är tillräckligt utnyttjad . har motionerat om att ska bli ett anslagsfinansierat verk och inte ett affärsverk för att gynna godstransporter som bland annat pappersindustrin och annan tung industri har glädje av. Instämmer i detta? Att minska maxvikten till är ett medel för att åstadkomma det som behövs enligt intentionerna både i vår beslutade transportpolitik och i . Jag måste nog göra ledsen. Jag tror inte att slutsatsen av replikskiftet mellan och mig är att det kommer att byggas fler vägar. Jag tror att du missuppfattade vad vi sade till varandra. Har läst det som står på s. 3435 i vårt betänkande? Där ser man att den skuld vi redan har dragit på våra barn och barnbarn för infrastruktur är alldeles tillräcklig. Jag tycker inte att det är moraliskt att belasta dem mer. De behöver använda pengarna till annat. Där delar jag till fullo analys. 86 () replik: säger att vi måste nå miljömålen. Det är vi helt överens om. Jag sade i mitt anförande att gods ska fraktas med järnväg där det finns en sådan tillgång på gods att det är lönsamt att köra med tåg. Från del ser vi mycket positivt på byggande av järnvägar där man också fraktar mycket folk. Det betyder att det i vitboken är ett gemensamt uttag av miljöeffekter. Man ska inte bygga järnväg till varje skogsskifte där man ska hämta skog. Det finns ingen möjlighet. Det är vägen som gäller. tar upp frågan om . står lastbilar i tremiljonersklassen i fem sex eller och inte har något att göra på grund av tjälsjuka vägar. Så kan vi inte ha det kring pappersbruken i . När det gäller de vägar jag talar om och de områden där man har råvaran finns inget alternativ till järnväg. Det är bara så. 87 () replik: Innan den här propositionen förhandlades hade vi ganska nära kontakter med och deras transportavdelning. Vi frågade dem: Vad tycker ni är falskhalsarna för att ni på ett mer miljövänligt sätt ska stärka era möjligheter att transportera framför allt de tunga råvarorna? Vi hade nära kontakter med Stora. Vi hade nära kontakter med många andra företag. Vi verkade för satsningar kring , vilket de andra partierna tyckte var en bra idé för att stärka järnvägens möjligheter att transportera gods. Därmed skulle man bidra till både ekonomi, sysselsättning och miljö. Det som är problemet när det gäller att få fram råvaran till förädling i skogen är att antalet dagar med tjäle i marken minskar. Det är en effekt av klimatet. Jag bytte i trafikutskottet mot i miljö- och jordbruksutskottet där man hade en redovisning av svensk klimatpolitik. I vissa områden i har antalet tjäldagar minskat från 140 till 100. Det är det största problemet att marken inte är frusen för att man ska kunna använda den för transport av råvaror. Det bör stämma till eftertanke när vi utformar framtidens trafikpolitik. Det är ett gott argument för den proposition vi har lagt i den rödgröna majoriteten. 88 () replik: När vi pratar om tjälsjukan gäller det dagarna efter de 100 när tjälen har gått ur tills vägen blir farbar igen. Det är tiden mellan det att tjälen har gått ur marken och tills vägen blir farbar igen jag repeterar det som inte ens 40-tonsbilen kommer att gå. Det är det som är problemet. Vi ska inte ha några tjälsjuka vägar. Vi måste bygga vägar här i landet som är farbara året om, både för transporter av skogsråvara och av personer. Jag har kanske inte möjlighet att få svar, men det var lite tråkigt att jag har fattat fel. Jag tyckte mig klart märka att var tveksam till järnvägssatsningar i som inte hade någon bärighet, och att detta i alla fall ger möjlighet för oss, som vill det, att satsa mycket mer på vägar i samma områden. Jag kan då än en gång repetera: Alla de som känner sig besvikna på , E 22 och på , på och på vägen till den stora pappersindustrin i kan nu känna hopp. Det finns möjlighet att skaka loss miljarder i den svenska transportpolitiken. Med en borgerlig politik med en annan syn på trafikpolitiken skulle det kunna bli en stor framgång för svensk trafikpolitik. 89 (): Jag vill först instämma i och stryka under det som har sagt om de extra 30 miljonerna till Rikstrafiken för kollektivtrafik och vårt särskilda yttrande i betänkandet. Jag vill lyfta fram det som vi har motionerat om och som ingen annan har tagit upp när det gäller utbyggnaden av sluss. En uppskjuten eller, i värsta fall, utebliven slussinvestering kan få mycket allvarliga följder för Mälarsjöfarten. Rederiernas nya fartyg är alldeles för stora för att kunna passera genom i . En minskning av handelssjöfarten kan gå snabbt om inte ett beslut kommer till stånd väldigt skyndsamt. För , och hela Bergslagsområdet, som jag representerar, skulle detta få mycket negativa konsekvenser. Mälarhamnarna är viktiga för exporten från företag i hela det här området. Försämrade transportmöjligheter gör att företagen kanske tvingas bort från området. Till hamnen i kommer bland annat fartyg med alternativa bränslen till kraftvärmeverket. Minskade sjötransporter innebär naturligtvis också ökade landtransporter, vilket är tvärs emot intentionen i det miljöpolitiska transportmålet. En ny sluss skulle också öka avrinningen från och minska risken för katastrofala översvämningar. Jag ville bara skicka med detta till regeringen i det fortsatta beredningsarbetet. Jag tycker att det är en väldigt viktig fråga. Nämner man ordet infrastruktur tänker de allra flesta på tåg, vägar, flyg och båtar. Men det finns en helt annan infrastruktur som är lika viktig för att människorna i dagens samhälle ska kunna leva och verka i hela vårt land. Denna infrastruktur utgörs av ledningar, trådar, kablar, större och mindre apparater som telefoner och datorer, fötter som springer uppför och nedför trappor med post och kassörskor som gör in- och utbetalningar. Om inte denna infrastruktur fungerar utbryter kaos i samhället. Ändå är inte denna infrastruktur så glamorös och väcker inte lika mycket uppmärksamhet som en nybyggd motorväg eller en sjösättning av en ny båt. Den har inte heller så stort utrymme i budgetpropositionens del om kommunikationer. Jag vill här påminna om och citera vilken målsättning som finns i budgetpropositionen för detta område: Målet för politikområde IT, elektronisk kommunikation och post är att alla ska ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande tjänster. Inom denna sektor har det hänt och händer mycket just . Svensk kassaservice har utretts, och en proposition ska komma . Utredaren har skissat olika framtidsscenarier med olika förslag om hur kassatjänsten ska organiseras. Liksom utredningen gör vi bedömningen att staten även i fortsättningen ska ta ansvar för de grundläggande betaltjänsterna, men vi delar inte riktigt utredarens syn på metoderna för hur detta ska realiseras. Utredaren menar att statens ansvar begränsar sig till orter och landsbygd som inte är av kommersiellt intresse. Vi menar dock att statens ansvar är större än att gälla enbart dessa områden. Samhällets grundläggande infrastruktur måste fungera i hela landet i syfte att boende och företagande ska existera på rimliga villkor. Även människor i olika så kallade behovsgrupper måste kunna ställa krav på samhällets service. Beslutet om Svensk kassaservices framtid hänger starkt ihop med vad som i övrigt händer inom posten. Även den håller på att utredas. Utredaren har i uppdrag att se över hur postverksamheten bör regleras. Utredaren ska också analysera effekterna av liberaliseringen och utvärdera nuvarande lagstiftning i förhållande till postmarknadens utveckling. Utredningen om posten kommer , och en proposition väntas . Det är alltså ett väldigt stort förändringsarbete på gång inom hela den postala sektorn, och vi följer detta arbete med stort intresse. Vi anser att posten är en samhällsservice som staten har ett stort ansvar för. ska också en IT-proposition läggas fram. Regeringen har höga ambitioner för IT-politiken genom målet att som första land ska bli ett informationssamhälle för alla. Det krävs dock fortsatta och fördjupade insatser innan vi är där. , som har analyserat den tidigare förda IT-politiken, rekommenderar regeringen att ta ökad hänsyn till de grupper som riskerar att hamna utanför. Innan man går vidare är det därför viktigt att noga studera den samlade bilden av det man redan uppnått och ta avstamp där. I det fortsatta arbetet ska fokus flyttas från infrastruktur till nytta, från producent till konsument. Det är naturligtvis viktigt att vi börjar fokusera på vad vi ska ha all denna infrastruktur till. Den ska naturligtvis användas. Det blir en förskjutning från hård till mjuk infrastruktur. Men , i varje steg man tar, måste man vara noga med att IT-politiken inte får innebära att de digitala klyftorna förstärks. Stor uppmärksamhet måste därför ges till att alla får del av den nya tekniken. Geografiskt avstånd, ålder, kön, etnisk bakgrund, eventuella funktionshinder eller kompetens får inte bli avgörande för om man ska få ta del av IT-samhällets välsignelser eller inte. Skillnaden mellan dem som är först ute och dem som är sist ute är jättestor. Samhället måste skapa förutsättningar för att få med alla. fick några av oss lyssna på en föredragning om småföretagare och IT. Där fick vi bland annat höra att som bäst av alla företag med mindre än 50 anställda har egen e-post till sitt företag. Målsättningen måste vara att ingen i ska behöva bli lämnad efter när det gäller elektroniska kommunikationer. Ny teknik ska inte skapa klyftor i samhället eller stänga ute visa grupper. Även jag vill tacka kansliet för ett bra arbete och för all den hjälp jag fått fast jag bara är ersättare i trafikutskottet. 90 () replik: Jag vill ta upp det här med IT eftersom och jag var på samma seminarium i går. Det var ett mycket intressant seminarium. Man kunde konstatera att har halkat långt efter i IT-utvecklingen. Vi var ju på tätplats förr och kunde verkligen känna oss stolta över det, men ligger vi rätt långt ned på listan precis som i all annan internationell jämförelse. Bland annat fick vi alltså höra att av landets företag inte ens har e-post. sade: har vi byggt ut infrastrukturen, och får vi se vad vi ska använda den till. Jag tycker att det är lite signifikant för hur majoriteten med socialisterna och bedriver utbyggnaden av infrastruktur: Man bygger ut, och sedan får man se vad man ska använda den till. Jag skulle vilja göra tvärtom. Först ser man vad man ska använda den till; sedan bygger man ut. Det ska finnas ett behov. Det finns en marknad, . Jag vet inte om känner till marknaden.