prot · GS0935 · 2004-11-23 00:00:00 — De ska med kort varsel försöka anpassa sig. Det handlar inte om verksamheten. Det gäller om får 19,7 miljoner eller 1,8 miljoner. Den skillnaden gör i kommunalskatt om man ska försöka hämta hem det. Det handlar inte om skillnader i verksamheten. Det är enbart matematik. Det är förändringar i systemen. Jag har förstått att det i underlaget finns ett direktiv att man sällan ska ändra på basår. Jag går tillbaka till det som statsrådet sade. Vi kan inte gå in och ändra i ett så nytt system. Det har jag förståelse för att man varken kan eller vill. Men det som man har möjlighet att råda över är basåret som man ska kunna gå efter. Det skulle vara intressant att höra om det finns några synpunkter på det. Kan man tänka sig att gå in och göra något i den delen för att ha ett så sent basår som ligger så nära den verksamheten som man ersätter som möjligt? 122 Statsrådet (): Jag sade inledningsvis den förra gången att jag har tagit del av de bekymmer som finns i helheten med LSS. Sedan kan man alltid diskutera hur utjämningssystemet ska vara. Som jag sade tidigare finns en rad olika faktorer som samverkar där vissa kommuner kan ha bekymmer. Man kan alltid tycka att man snabbt ska gå över till någonting annat. Men man hade faktiskt en ganska stor utredning också inför detta system, och man hade en stor remissomgång. Bara för att visa på hur komplex frågan är kan jag säga att remissomgången pekade i lite olika riktningar i en rad olika delar. Det var därför inte någon lätt fråga att lösa att utmejsla det system man skulle ha. Det är bakgrunden till hela systemet. Det trädde i kraft och har varit i gång . Jag tycker ändå att man måste visa lite respekt för systemet. Man måste se om det ger en stabilitet och hur det utvecklar sig innan man vilt kastar sig på det och säger att man måste hitta något annat system. Det går snabbt att säga. Men man måste visa respekt för den utredning som varit. Man vände på alla stenarna för att se hur man skulle lösa frågan. Man kanske skulle önska en annan lösning, men den är inte så lätt att komma åt. Sedan har vi frågan om basår. Man låste indexeringen därför att en enskild kommun inte skulle kunna anpassa sig till systemet vid avräkningen för att hamna i en mer gynnsam situation. Det ligger fast tills man bestämmer någonting annat och ändrar på det. Det ska det göra tills man ser en stabilitet i systemet och ser hur det utvecklar sig. Då är frågan mogen och man kan också titta på indexeringen och se om det kan göras vissa justeringar. Men man måste ha lite tid och respekt också för det. När detta genomfördes fanns det en socialdemokratisk utredning. Det var framför allt som drev igenom frågan väldigt starkt. Man gjorde en kostnadsberäkning som om jag minns rätt var i storleksordningen . Jag vet inte vad som låg till grund för den kostnadsberäkningen. Men vi kan i varje fall se att den har överskridits om på grund av kostnadsutvecklingen. Man måste se till det finansiella problemet. Även om det är en väldigt bra reform och ger en väldigt bra inriktning har den också varit kostnadskrävande. Det gäller vare sig det är staten, kommunen eller någon annan som ska betala den. Där har vi ett gemensamt ansvar. Det hjälper inte att skjuta kostnader mellan varandra. Det gäller att hantera det på ett bra sätt. Det kommunala självstyret är viktigt. Tanken bakom hela LSS-reformen var att man skulle kunna fatta beslut nära den som är berörd. Det är vitsen med det kommunala systemet. Ska man ha statlig finansiering och staten ska bestämma har man lyft upp frågan på en helt annan nivå. Då har man inte den närhet som man avsåg. När det gäller kostnaderna skedde det en skatteväxling . Jag tror till och med att den skedde på den kommunala sektorn , eller i varje fall delvis. Det gjordes en växling mellan landsting och kommuner. Man växlade över, och finansieringsprincipen gällde. Det räknades väldigt noga på det. Det följdes inledningsvis av interkommunala utjämningssystem och växlades sedan över till det här systemet. Det har tagits en rad olika steg. Det är få frågor som har diskuterats och beretts så mycket som frågan om LSS. Därmed är inte sagt att vi har ett optimalt bra system. Det finns anledning att fortsätta att följa det väldigt noga. 123 (): LSS bygger i grunden på en stor utredning. Det tog innan man kom fram till ett utjämningssystem. Statsrådet säger att det också var en stor utredning som låg bakom utjämningssystemet. Det var en stor remissomgång, och man vände på alla stenar. Problemet var, som jag ser det, att man inte fick vända på alla stenar. En sten var definitivt cementerad. Det var frågan om staten också skulle ta ansvar för finansieringen av den rättighetslagstiftning som beslutats. Det fanns redan mycket tydliga signaler på området från många ute i . Ramen var för snäv för utredningen. Därmed bäddade man fortsatt in de problem som ligger i systemet. LSS var och är en bra reform. Den var underfinansierad i den ursprungliga beräkningen. Det är vi väl alla på det klara med. Regeringen har sett väldigt socialdemokratisk ut som har gått sedan reformen sattes i sjön. Det har snart gått . Underfinansieringen har levt vidare, och man har inte gjort någonting åt frågan. Statsrådet säger att det nu har gått och att man inte vinner på att skjuta kostnader mellan varandra. Men det är vad man gör. Regeringen vill ju i det här läget hålla fast vid att skjuta kostnader emellan den ena kommunen där det är kostnadsdrivande och den andra kommunen där man binder ris åt de funktionshindrades rygg. Det drabbar funktionshindrade och det drabbar kommuner om man skjuter kostnader emellan kommunerna. Det är alltid någon annan som ska ta ansvar men aldrig den här kammaren och den statliga nivån, som faktiskt har hela makten över regelverket. Det är ett statligt ansvar och en statlig finansiering. Öppna dörren, tillsätt en utredning nu! 124 Statsrådet (): Jag tycker inte att vi ska göra det av det skäl som jag sagt, att det har gått . Jag tycker att vi ska följa utvecklingen och analysera den mer innan vi säger att vi måste överge det här systemet, eftersom det är så väl berett i botten. När det sedan gäller den statliga finansieringsdelen minns jag mycket väl från tiden i finansutskottet att jag nog tyckte att många remissinstanser, inklusive , gjorde det väldigt lätt för sig genom att bara peka på den statliga finansieringen. Det gjorde man därför att man hade en dyr reform som man skulle finansiera och som man inte riktigt visste hur man skulle hantera. Då sade man, för att vara lite krass: Låt staten ta över det här så slipper vi problemet. Det fanns en majoritet i utredningen som inte tyckte så. Utredningens förslag var att reformen inte skulle vara statligt finansierad, utan att den skulle hanteras ute i kommunerna på det sätt som det var tänkt. Det är viktigt att peka på att vi inte klarar att ta på oss allting. Jag tycker att staten tar på sig en hel rad olika problem. Jag tycker inte att vi drar oss undan ansvaret på något sätt när vi fortsätter att hantera och följa den här frågan därför att den är väldigt viktig. När det sedan gäller kostnadsutvecklingen vet vi alla vad det handlar om. Om oroar sig för den kan jag tala om att det faktiskt handlar om hur långt rättighetslagstiftningens utformning ska gå i dess yttersta del. Jag har fortfarande inte hört någon i den här kammaren som är beredd att tumma på den delen, och jag hör inte heller till dem som är beredd att göra det. Men angriper man kostnadsutvecklingen handlar det till syvende och sist om vad man har råd att ge. Gör vi ingenting åt det problemet får vi en kostnad som vi måste hantera, och då måste vi hantera den fortlöpande inom det system som finns. Låt alltså systemet verka. Jag ska följa det noga. Jag är medveten om de bekymmer som en rad olika kommuner har. Jag kommer också att ha en dialog med dem i den här frågan framöver för att följa den, så får vi se vad slutresultatet blir . Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Tredje vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 16 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /05:FiU1, FiU9 och FiU11 betänkanden /05:SkU7, SkU11 och SkU12 betänkande 2004/05:LU11 Anmäldes och bordlades betänkanden /05:TU2 Fortsatt arbete för en säker vägtrafik 2004/05:TU4 Inspektionsverksamheten inom trafikslagen betänkanden /05:KU6 Nationaldagen ny helgdag 2004/05:KU5 Ändringar i riksdagsförvaltningens instruktion 2004/05:KU7 Förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län och betänkande 2004/05:NU4 Statliga företag betänkande 2004/05:JuU7 Skärpta regler mot penningtvätt betänkande 2004/05:LU2 Ändringar i mönsterskyddslagen betänkande 2004/05:AU2 Diskriminering inom det sociala området på grund av sexuell läggning 18 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:191 av ()till utrikesminister på 2004/05:192 av ()till utrikesminister fiske och tjuvjakt i /05:193 av ()till jordbruksminister av hampa 2004/05:194 av ()till statsrådet i asylärenden /05:195 av ()till statsrådet som får jobb 2004/05:196 av ()till utbildnings- och kulturminister 2004/05:197 av ()till socialminister trygghet under graviditeten 2004/05:198 av ()till samhällsbyggnadsminister på bostadsmarknaden i storstäderna 2004/05:199 av ()till finansminister tjänster Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:399 av ()till justitieminister bestämmelser om upplopp och våldsamt motstånd 2004/05:400 av ()till samhällsbyggnadsminister 2004/05:401 av ()till samhällsbyggnadsminister vid offentlig upphandling /05:402 av ()till statsrådet i /05:403 av ()till utbildnings- och kulturminister mångfald i kulturen 2004/05:404 av ()till samhällsbyggnadsminister i att investera i ny kärnkraft /05:405 av ()till utrikesminister stöd till val i de palestinska områdena /05:406 av ()till statsrådet 2004/05:407 av ()till utrikesminister engagemang i fredsprocessen i /05:408 av ()till näringsminister för småföretag 2004/05:409 av ()till statsrådet i skolan 2004/05:410 av ()till statsrådet i skolan 2004/05:411 av ()till vice statsminister 2004/05:412 av ()till justitieminister narkotikahundar 2004/05:413 av ()till statsrådet vägsatsningar i /05:414 av ()till samhällsbyggnadsminister för äldre 2004/05:415 av ()till utbildnings- och kulturminister mångfald i kulturen 2004/05:416 av ()till statsrådet en mänsklig rättighet 2004/05:417 av de ()till samhällsbyggnadsminister målsättning för nybyggnation /05:418 av de ()till justitieminister för ersättning vid expropriation 2004/05:419 av ()till jordbruksminister av kycklingprodukter 2004/05:420 av ()till justitieminister om hot och våld 2004/05:421 av (m)till försvarsminister helikopterbaserade 2004/05:422 av ()till statsrådet proposition Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till och med 10 § anf. 85 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.