prot · GS0917 · 2004-10-20 00:00:00 — Det praktiska lärandet måste uppvärderas som ett sätt att nå kunskapsmålen i alla ämnen. Det är viktigt med individuella studieplaner, att lägga upp undervisningen efter eleverna specifikt, så att de kan nå kunskapsmålen. Vi behöver också öppna fler vägar till en godkänd gymnasieutbildning. Lärlingsutbildning tycker vi är en form där det praktiska lärandet kommer till sin rätt, där eleverna får en utbildning som förenar teori och praktik i både skolmiljö och arbetsmiljö och där kärnämnena kan anpassas efter utbildningens inriktning. I lärlingsutbildningen är det också viktigt att skolan samverkar med den omgivning som finns runtomkring, att man har en uppläggning i utbildningen som är flexibel och att det är anpassat efter de förhållanden som finns. Vi vill också att så många lärlingsplatser som möjligt ska kunna skapas i småföretagen. Det är tråkigt att regeringen inte tar det här med lärlingsutbildning på allvar. Man har varken lagt ned tid eller speciella resurser på det . Man har gjort några halvhjärtade försök, med en försöksverksamhet som har hankat sig fram . säger man att vi ska utreda på nytt och se vad som kan hända. Vi vill göra en rejäl satsning på lärlingsutbildningen och göra den till en möjlighet för många elever på gymnasieskolan. Avslutningsvis, herr talman, behöver det förändras ganska mycket inom gymnasieskolan, och det behöver förbättras en hel del. I vår motion har vi lagt många förslag på hur den förbättringen kan ske. En av de viktigaste grunderna för att gymnasiet ska fungera är att vi har en bra grundskola, där eleverna helt enkelt lär sig det de ska lära sig, att de har med sig kunskaperna när de kommer till gymnasiet. Därför vill vi elevanpassa skolan mer och stärka det enskilda stödet till eleverna. Jag vill yrka bifall till reservation 6 under punkt 6 och reservation 70 under punkt 59. 166 (): Vi ska ta ställning till ett antal förslag som kommer att utveckla svensk gymnasieskola. Till grund för arbetet med propositionen låg betänkandet Åtta vägar till kunskap en ny struktur för gymnasieskolan. Jag kan inledningsvis säga att vi från sida tycker att det är bra att vi lämnade utredningens reformförslag. Vi trodde inte på den lösningen. Det är fel väg att gå att minska valfriheten och öka likformigheten. har vi i stället, tillsammans med Socialdemokraterna och , enats om elva viktiga punkter för att stärka kvaliteten i gymnasieskolan, där gymnasiet kan utvecklas så att fler elever når målen och får de kunskaper som krävs för fortsatta studier och för ett bra liv. Vi är mycket nöjda med att man nu lägger förslag om att utveckla en ny lärlingsutbildning, så att man kan nå de gemensamma målen på olika sätt och med varierande pedagogik. En lärlingsutbildning är något som har drivit . Vi måste vara beredda att gå vidare med att individanpassa utbildningen och förstå att alla människor är olika och att vi behöver en mångfald i metoder för att nå resultat. Det är viktigt med en modern lärlingsutbildning, som höjer statusen för yrkesutbildningar och som bidrar till ett fördjupat lärande. Lärlingsutbildningen ska bli attraktiv och valbar för alla, en utbildning i nära samarbete med näringslivet. Motivation är inte en egenskap hos individen utan en följd av de erfarenheter man har gjort och det bemötande man får. Det konstateras i en rapport om motivation i skolan och forskning kring dessa frågor som Myndigheten för skolutveckling har givit ut. Lärarnas intresse och engagemang verkar spela en avgörande roll. En lärlingsutbildning tillsammans med ett förändringsarbete med kärnämnen som bättre anpassas efter utbildningens karaktär samt större kurser tror vi kan bidra till ökad motivation och ge bättre resultat hos eleverna. Vi måste vidga synen på kunskap och vilka vägar till kunskap som kan väljas. Ända sedan vidgade den dåtida diskussionen om kunskap med att tala om tre olika typer av kunskap teoretisk, etisk och praktisk kunskap har denna diskussion varit levande. Det räcker inte med att elever i gymnasiet får teoretisk kunskap för att skapa ett bra samhälle för alla. De praktiska formerna av kunskap har tyvärr länge haft en alldeles för underordnad ställning, och vi har främst fokuserat på teoretisk kunskap. Det är en viktig uppgift för skolan att ge de här praktiska kunskaperna en bättre ställning, och denna reform är ett led i det arbetet. Praktisk kunskap betecknas ofta som tyst kunskap. Vi har inte ens en begreppsapparat för att beskriva den kunskapsprocess som där sker. För oss i är det viktigt att vi har en mer mångfasetterad syn på kunskap och att vi framför allt har en gymnasieskola som i hög grad är anpassad efter olika individer och efter olika förutsättningar. Praktisk kunskap består ofta av färdigheter med utgångspunkt i läroplanens fyrdimensionerade kunskapsdefinition med fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet. Det handlar om att man vet hur till skillnad från när det gäller teoretisk kunskap som traditionellt brukar handla om att veta att eller veta om. Ämnesbetyg ska ersätta dagens kursbetyg. Detta tillsammans med förslaget om att ha större kurser kommer att leda till mindre stress och mer betoning på helhet och fördjupning. Det kommer att ge fördjupade kunskaper i stället för en uppsplittrad gymnasiestudietid som många vittnar om. Vi från är kritiska till dagens betygssystem. Ett av våra viktigaste argument för att dagens system inte fungerar är att det i så hög grad bidrar till stress och att det styr undervisningens upplägg och innehåll. Att gå till ämnesbetyg ser vi ändå som ett steg på vägen till en gymnasieskola med mer betoning på helhet och mindre stress för den enskilde. Jag vill dock peka på ett problem. Det är inte helt oproblematiskt att gå över till ämnesbetyg, som jag ser det. Hur ska man få incitament att läsa vidare och skaffa mer kunskaper när man till exempel uppnått ett högt betyg i ett ämne? Där finns en komplikation. Skolan måste alltid gynna och uppmuntra viljan att lära mer. Skolan måste alltid gynna fördjupad kunskap. Det här är någonting som vi får titta vidare på tillsammans. Det gäller till exempel reglerna för tillträde till högskolan. Att öka kvaliteten på det individuella programmet, så att fler fullföljer sin utbildning, ger fler möjligheter att läsa vidare. Det är viktigt att elever på det individuella programmet inte lämnas i sticket med bara några timmars undervisning . Fokus måste vara på att man ska stanna i det individuella programmet så som möjligt, att man ska få det stöd som man behöver för att kunna gå över till ett nationellt program. Frisöket har vi drivit både och under arbetet med propositionen, och det är en viktig reform. Att ge eleverna en ökad frihet att söka sig till den skola de vill blir ett ytterligare steg på vägen till en skola där elevers intresse och egen vilja står i fokus. Det ökar elevernas motivation och kan förbättra studieresultaten. En ytterligare punkt som jag gärna vill lyfta fram här , som har varit mycket viktig för oss i , är att kärnämnena i högre grad ska präglas av utbildningens inriktning. Här måste det ske en utveckling av metoder och stöd till lärarna med goda exempel. Det finns många bra exempel , men tyvärr har det skett för lite. Vi måste i skolan utgå från eleverna där de befinner sig och möta dem i deras verklighet. På detta sätt kan man öka intresset och känslan av relevans för kärnämnena. Det finns en del kloka synpunkter, tycker jag, i betänkandet också från andra partier. Jag håller till exempel med om det som står i en reservation där man pekar på att vi kanske inte har fördjupat oss tillräckligt i jämställdhetsproblematiken. Jag tycker att det finns anledning att återkomma till det. Men jag vill ändå peka på att i propositionen framhålls vikten av ett genusperspektiv i utbildningen, som är nytt. Slutligen skulle jag vilja säga några ord om något som man blir lite förvånad över när man läser motion med anledning av den här propositionen. Det är lite förvånande att som säger sig vara ett liberalt parti återigen gör avsteg från den liberala vägen. verkar det som om ni har vacklat runt i ideologins virrvarr. Det här är en i raden av frågor där ni visar att ni har hamnat snett. I stället för att försvara elevernas rätt till fria val efter intresse och individanpasning föreslår ni en återgång till gamla linjegymnasiet och minskat fritt val. Ni föreslår att det individuella valet tas bort. står ni tyvärr för en trist och gammaldags konservativ skolpolitik i stället för en modern skolpolitik som sätter eleven i centrum. Man undrar: Vem tänkte egentligen? Var förlorade ni er på er irrväg bort från en tydlig liberal ståndpunkt? I den här frågan har ni nog tyvärr hamnat helt fel, och det kommer nog att visa sig om ni diskuterar det här på djupet med de elever som är nöjda med att få välja väg efter eget intresse. Just när man är motiverad och känner engagemang tror jag att motivationen att lära är som störst. Jag skulle vilja yrka bifall till reservation 16 om meriterande elevrådsarbete, men jag skulle vilja peka på att förslag i den riktningen finns i den ungdomsproposition som är framlagd för . I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag. 167 () replik: Jag gillar öppenhet på ett par punkter tro det eller ej framför allt när det gäller det som sade tidigare i talarstolen om de möjligheter som de praktiska programmen erbjuder. Men då blir jag ännu mer förbryllad över hur man egentligen har resonerat vid framtagandet av den här propositionen. Vi borde vara överens om att många elever faktiskt inte tycker att de teoretiska kunskapernas betydelse, så som det ges uttryck för i den här propositionen, är bra. Det kanske finns människor som tycker att andra saker än att sitta och plugga kärnämnen är betydelsefulla. Det tycks du också ställa upp på. I en artikel i från i går säger så här: Vi skulle gärna ha gått ett steg längre. Vi ifrågasätter om man måste studera alla kärnämnen på alla yrkesinriktade program. Hur kan det komma sig, , att ni backade vid framtagandet av propositionen när du så klart och tydligt i den här artikeln ger uttryck för en annan åsikt? Det är det första. Den andra delen handlar om det du tog upp om tillträde till högskolan. Om vi nu är överens om att man bör se över den här möjligheten undrar jag varför ni inte ställer upp på vår reservation i utbildningsutskottet eller på någon annan av de övriga borgerliga reservationerna där det talas om möjligheten att tentera under gymnasietidens gång? I så fall skulle vi få möjligheten att komma bort från konkurrenskompletteringen och eleverna skulle få en chans att ordna upp betygen innan de lämnar gymnasiet. Det handlar naturligtvis också om att ge universiteten möjlighet att vikta betygen efter relevans. När man tillträder högskole- eller universitetsutbildning ska man faktiskt kunna plocka fram betyg som är mer relevanta för vissa utbildningar än andra. Jag vill gärna ha ett svar på de frågorna. 168 () replik: Du ska få svar på de frågorna. Jag förstår om inte riktigt förstår hur de här processerna går till eftersom ni inte är så vana vid att ha ett verkligt ansvar och att samarbeta. Vi i kan tänka oss att se över den kärnämnesstruktur som vi har och i ytterligare och i ännu högre grad anpassa den efter olika utbildningar, men det här är ett viktigt steg på den vägen, som vi är väldigt nöjda med i det här skedet. Man förändrar inte hela världen . När det gäller tillträdet till högskolan och möjligheten att tentera tycker jag att det är viktigt att vi tar den diskussionen samlat i en helhet. Det kan handla om de förslag du nämner. Jag funderar framför allt på det här med viktade betyg. Det finns en del problem med möjligheten att tentera upp under gymnasietidens gång, som tidigare också var inne på. Men den diskussionen får tas i ett sammanhang där vi tittar på olika förslag och olika åtgärder för att nå dit vi vill. 169 () replik: Jag tycker inte att ska vara så hård när det gäller det här med samarbete. Vi har till exempel samarbetat med åtskilliga gånger i den här kammaren, och det har gått riktigt bra. Så jag tycker nog att vi har erfarenheter i det avseendet på den borgerliga kanten. Däremot tycker jag nog inte att är riktigt klar på de punkter där jag ställde konkreta frågor. Ni har ju de facto i så fall gjort avkall från principen om kärnämnena. I den här artikeln sade du ju att ni ifrågasätter om man måste studera kärnämnen på alla yrkesinriktade program. Det sålde ni uppenbarligen ut i så fall i förhandlingarna med Socialdemokraterna och Vänstern när det här togs fram. Det tycker jag är ett ganska intressant besked. Jag tycker också att det är viktigt att i så fall markera att det finns ett tydligt alternativ, det borgerliga alternativet, som gick ut på att man inte skulle tvinga elever att läsa de här ämnena utan ge dem möjligheten att söka sig fram på andra vägar. Det handlar då om att kunna plocka fram det bästa i alla människor, framför allt när det gäller människor som har fallenhet för praktiska yrken. Sedan tycker jag inte riktigt att det var ett bra svar, om jag ska vara helt ärlig, att man ska ta detta i ett sammanhang. fick vi ju utredning Tre vägar till den öppna högskolan, som klart och tydligt deklarerade att det finns andra alternativ. Det finns möjlighet att vikta betygen, och vi hade i utbildningsutskottet innan den här propositionen lades på bord kunnat ta ett samlat grepp kring de här frågorna. Men , Vänstern och Socialdemokraterna vägrade att göra detta. Inte för att vara sådan, , men det skulle vara intressant att veta: Hur stor skuld tycker du att har till att man valde den här vägen? 170 () replik: Vi från sida driver en politik där vi vill ha realistiska resultat och där vi också vill komma någon bit på väg. Därför tycker vi att det är ett väldigt viktigt steg att se över och titta på hur kärnämnena bättre kan anpassas efter den karaktär på utbildning som eleven har valt och hur man kan sätta i gång ett utvecklingsarbete på det området. Sedan är det väldigt många politiska områden där vi inte får igenom allt som vi skulle ha kunnat göra om vi hade haft i den här kammaren. Men det är en liten bit kvar till dess. När det gäller den andra frågan kommer vi att återkomma till det. Det är klart att man kan tycka att vi skulle ha gjort någonting utifrån en utredning, men jag tror att det är smartare att ta den diskussionen i det arbete med en proposition som kommer framöver. 171 () replik: säger att inte är för det fria valet. Det är ju precis tvärtom. Vi tycker att gymnasieskolan ska erbjuda flera val än i form av olika alternativa mycket tydliga utbildningslinjer, yrkesinriktade, praktiskt inriktade, avancerat tekniskt yrkesinriktade, studie- och högskoleförberedande. Det är där den riktiga valfriheten ligger samt att man ska skapa möjligheter till övergångar och att komma igen i vuxenutbildningen så att man inte hamnar i återvändsgränder. Men skolan ska inte som använda sina blygsamma resurser till rena hobbykurser som inte har med utbildningen att göra. Elever ska inte inför högskolan kunna få högre betyg för att de väljer bort svåra ämnen. Vi tycker att man ska kunna kräva att man läser ett visst antal främmande språk till exempel om man ska in på högskolan. Elever som går en avancerad yrkesutbildning ska inte slösa bort en och en halv termin med att läsa kurser som inte har betydelse för den utbildningen. Det är en skenbar valfrihet som inte våra elever har glädje av. Jag skulle vilja passa på att ställa en fråga. talade ju om lärlingsutbildning. Det är någonting som är väldigt viktigt för alla de borgerliga partierna och inte minst för . När säger att hon är intresserad av lärlingsutbildning menar hon då en riktig lärlingsutbildning där även småföretagaren eller hantverkaren har ett riktigt ansvar och där man en del av utbildningstiden också kan få en anställningsform? 172 () replik: Det var många olika saker. När det gäller lärlingsutbildningen kommer den och den inriktning som jag har visat på att vara en utbildning i nära samarbete med företag och näringsliv men inte en anställningsform utan inom gymnasieskolans ram med samma mål. Man kan hitta olika vägar till ett mål. Att ni minskar valfriheten i ert förslag är väl ganska uppenbart. De utbildningspaket som ni föreslår, att gå tillbaka till ett gammalt linjegymnasium, passar kanske inte alla individer. Det ni har tänkt kanske inte är för varje individ. Diskussionen om att det skulle finnas hobbykurser är lite svår, tycker jag, och tyder återigen på en ganska traditionell och gammalmodig syn på kunskap. Det är ganska svårt att dra en exakt gräns mellan vad som kan vara hobbykurser och vad som faktiskt kan vara riktat till en framtida kompetens som man behöver i yrkeslivet. Den gränsdragningen tror jag är svår. Jag tror att det är en ganska farlig väg som väljer att uttrycka sig, att man till exempel kan välja till en kurs om matlagning och att det skulle falla inom något som är hobby. Det kan också vara något som man behöver för sin framtida kompetens även om man går till exempel samhällsvetenskaplig utbildning. Hur många av oss härinne som jobbar sysslar med det som vi trodde när vi var 15? Jag tror att vi ska kunna skapa utbildning som ger många olika kompetenser och att man lär sig bäst när man gör det man själv vill. 173 () replik: Om skolan ska få tid med att dels ge mer fackinriktad eller studieförberedande inriktning, dels skapa den allmänbildning som vi alla vill att eleverna ska ha, i samhällskunskap, historia, svenska och så vidare, räcker inte tiden till för att lägga en och en halv termin på den typen av valbara kurser. Vår kritik mot dagens gymnasieskola är ju i princip samma argument som använde när de kritiserade förslag som gick ännu längre i att släta ut skillnaderna mellan olika utbildningspaket. Vi tycker att även dagens gymnasieskola är alldeles för utslätad. När det gäller lärlingsutbildning beklagar jag att inte är intresserat av att diskutera den typ av lärlingsutbildningar som finns i , och och som ger jättebra möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Förutom det man lär sig i skolan kommer man in i rutinerna, stämningarna och vardagen på ett arbete. har skolan en nära kontakt. Det är ändå företaget som ansvarar för delar av utbildningen plus att man kommer in i arbetslivet genom att man till och med kan få en lärlingsanställning och fortsätta på företaget . Det är, som sagt var, en utbildning som fungerar väldigt bra i större delen av . Det är synd att ni inte ens vill se på den möjligheten när vi nu ska utreda en lärlingsutbildning. Då blir det i praktiken bara det gamla vanliga, ett slags praktik. Det är inte vad man egentligen menar med lärlingsutbildning. 174 () replik: Det är lite fel att säga som du gör , , att man i en och en halv termin ägnar sig åt sådana där kurser. Hela det valbara blocket är ju inte matlagningskurser. Väldigt många elever, som jag tycker att vi kan ha respekt för här, väljer att fördjupa sig i teoretiska ämnen och väljer att bygga på kunskaper de tycker saknades, men de kanske också väljer att ha en kurs i till exempel foto. Jag måste säga, för min del, att om en elev som går till exempel naturvetenskapligt program, som har en ganska stressig tillvaro och som läser väldigt mycket teoretiskt och tuffa ämnen någon timme väljer foto man kanske har en dröm någonstans, inte riktigt vet var man ska hamna och vill testa det så kan jag leva med det. 175 () replik: Jag har viss erfarenhet av förhandlingar i regeringsställning. Jag vet att det är ett givande och ett tagande. Men det är ändå ganska talande vilka frågor man ger upp. Jag har ett sådant exempel. talar alltid i alla fall oftast väldigt varmt om de fristående skolorna. Ni anser er vara friskolevänner. Ni vill på olika sätt förbättra de fristående skolornas situation. är det så att de fristående skolorna inte får anordna IV-program , individuella program. Man kan tycka att det är en liten fråga, men det är ett led i den insnävning av de fristående skolorna som pågår mer eller mindre öppet just . De du förhandlar med är inte friskolevänner. Du har gett upp det här förslaget. Det finns en reservation som du skulle ha kunnat vara med på, men du är inte det och du skriver i ditt särskilda yttrande: Vi menar dock att det finns vissa frågor som måste lösas innan en sådan förändring kan genomföras. Jag tror att det är en omskrivning för att du har fått överge det du egentligen vill för att helt enkelt få ingå i den koalition som du ingår i. Vad är det som måste lösas det är min enkla fråga innan de fristående skolorna kan få driva individuella program? 176 () replik: Att fristående skolor ska få anordna individuellt program är en jätteviktig fråga. Vi har inte på något sätt givit upp den kampen. Det fanns inte möjlighet att bli överens om den frågan just nu i det här sammanhanget. Till exempel fanns det kvarstående frågor som vi i och för sig skulle ha velat att man tittat närmare på och löst. Det handlar till exempel om hur ersättningen ska se ut och ersättningsreglerna. Men det är en viktig fråga. Det är otroligt viktigt att ha valfrihet för alla elever, även de elever som inte har nått betyget Godkänt i något ämne. Vi tycker att de ska ha samma möjlighet att välja skolor. Det handlar om rättvisa mellan olika huvudmän och att även fristående skolor ska ta hand om alla elever, vilket de också vill. Vi kommer att återkomma med den här frågan. Vi har redan väckt en motion i ämnet. Vi vill reda ut de kvarstående frågorna. Så vi kommer att lyfta förslaget igen och har inte alls gett upp det. 177 () replik: Det är i alla fall ett viktigt besked till alla elever och föräldrar som har sina barn i fristående skolor och till alla engagerade lärare och skolledare i fristående skolor att det här är ett förslag som var berett att ge upp. Man överger sina vänner för att få sova med fienden. 178 () replik: Jag har ingen kommentar. 179 () replik: I sitt anförande pratade om hur viktigt det var med en mer indvidanpassad skola. Hon sade: Skolan ska anpassas efter eleven. Jag håller helt och fullt med om det. Vi i har ju arbetat och arbetar mycket för att göra skolan mer individ- och elevanpassad. Det som förvånar mig är att fortfarande står fast vid en ganska statisk och fyrkantig skola i likhet med det som står i den här propositionen. Den är statisk och fyrkantig just för att det är ålder som ska styra mer än kunskapsnivå hos de elever som går i skolan. Alla ska börja och sluta skolan . Det finns ingen flexibilitet däremellan. Vi vill göra skolan mer flexibel, och vi har då bland annat två förslag som jag lade fram i mitt anförande. Det ena är att vi anser att det är kunskapsmålen som ska styra mera än tiden i . undrar jag om också tycker att det är viktigt att det blir en höjd kunskapsnivå i som gör det lättare att utveckla gymnasieskolan. Det andra förslaget gäller en flexibel skolstart, och det vet jag att ni från har pratat om . Man ska kunna börja skolan, oavsett om det rör sig om gymnasieskolan eller , . Det är kunskapsnivån och inte åldern som ska styra. 180 () replik: Jag håller med om väldigt mycket av det som tar upp. Det ska vara en individanpassad skola. Jag tycker inte att det här förslaget visar på någon fyrkantig skola. Det är kunskapsmålen och kunskapsnivån som ska styra, inte ålder. Precis som du sade har vi också fört fram förslag om flexibel skolstart, och vi har haft gemensamma reservationer om det tidigare. Vårt förslag går ut på att det ska vara en flexibel skolstart mellan sex och ålder. Det får vi återkomma till när det handlar om . Men jag är helt överens med dig. 181 () replik: Då är det synd att inte vill sträcka sig längre än vad man gör i propositionen där man utgår från den gamla typen av struktur i skolan. Man säger att vi ska fortsätta som det var tidigare. Man stärker och tar till lite extra efterhandslösningar för att stärka grunden. Jag tror att det är där som det största problemet ligger i gymnasieskolan. Man tar inte förkunskaperna och de problem som finns i på allvar.