prot · GR09118 · 2004-05-19 00:00:00 — Min förhoppning är att det här kanske inte så mycket min interpellation, men väl domslutet från Regeringsrätten har fått den följden och att det med tiden från departementet kommer någonting beträffande just räntesituationen. 90 Justitieminister (): Jag har inte mer att tillägga än att säga att frågorna kommer att utredas vidare. Det är i första hand andra departement som kommer att handlägga ärendena. kommer alltså att få möjlighet att följa utvecklingen med många av mina kolleger. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellationerna 2003/04:447 och 448 om diskriminering i rättsväsendet 91 Justitieminister (): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en jämförande studie av rättstillämpningen beträffande personer med invandrarbakgrund i förhållande till etniska svenskar. Han har vidare frågat vilka andra åtgärder jag avser att vidta med anledning av presenterade uppgifter om att personer med utländsk bakgrund skulle dömas hårdare än personer med svensk bakgrund när det gäller grovt rattfylleri. har frågat hur jag avser att agera för att personer med invandrarbakgrund inte ska diskrimineras i rättsväsendet. Frågorna har sin grund i uppgifter som presenterades i program Kaliber om domstolarnas val av påföljd vid grovt rattfylleri. Enligt undersökningen, som omfattade , och , dömdes mer än häften av de åtalade med utländsk bakgrund till fängelse jämfört av de personer som hade svensk bakgrund. Inledningsvis vill jag lyfta fram att försiktighet är påkallad när det gäller att bedöma de uppgifter som redovisats. Valet av påföljd vid grovt rattfylleri är beroende av samtliga omständigheter vid brottet och av den tilltalades personliga förhållanden, till exempel risken för återfall i brott eller viljan att erkänna ett alkoholmissbruk och genomgå behandling. Det gör det svårt att dra några långtgående slutsatser av undersökningen. Dessutom bör nämnas att en annan undersökning, gjord av , kommit fram till att det inte finns några skillnader mellan personer födda utanför och personer med svensk bakgrund som dömts för grovt rattfylleri när det gäller domstolarnas val av påföljd. Om personer med utländsk bakgrund döms hårdare på grund av sin etniska tillhörighet är det givetvis allvarligt. Det skulle strida mot principen om allas likhet inför lagen, som är grundläggande i ett demokratiskt samhälle. Redan misstankar om att det skulle förekomma en strukturell diskriminering inom rättsväsendet måste därför tas på största allvar. pågår ett omfattande och prioriterat arbete med diskriminerings- och mångfaldsfrågor inom rättsväsendet. Som exempel kan nämnas att regeringen gav bland andra , och i uppdrag att utforma särskilda kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor. Strategierna, som redovisades till regeringen , syftar till ett långsiktigt, kontinuerligt och heltäckande arbete med diskrimineringsfrågorna. Avsikten är bland annat att skapa en insikt om att diskriminering kan förekomma inom den egna verksamheten och påvisa vilka faktorer som kan ligga bakom diskriminerande beteenden. För att följa upp arbetet med strategierna ska myndigheterna, senast i samband med nästa års årsredovisningar, lämna en beskrivning och analys av de åtgärder som har vidtagits med anledning av strategierna. Ett ytterligare led i arbetet för att förebygga och motverka diskriminering inom rättsväsendet är att öka andelen anställda med utländsk bakgrund. Ett sådant arbete pågår också . Arbetet bedrivs dels centralt av , och , dels lokalt på de enskilda myndigheterna och domstolarna. När det gäller anställningar som åklagare och domare krävs långsiktiga satsningar, bland annat genom att öka juristutbildningens attraktionskraft hos ungdomar med utländsk bakgrund. Här pågår redan ett arbete ute på universiteten. Det är naturligt att Riksåklagaren och tar del i detta arbete. Vidare vill jag nämna det arbete som bedrivs av Utredningen mot strukturell diskriminering som regeringen tillsatte . Utredningens uppdrag är bland annat att föreslå åtgärder för att motverka strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. En annan uppgift för utredningen är att föreslå åtgärder för att fylla luckor i kunskapen om strukturell diskriminering. Rättsväsendet är ett av de områden som särskilt ska undersökas. Utredningsuppdraget ska redovisas . Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att det pågår ett omfattande och prioriterat arbete inom rättsväsendet när det gäller diskriminerings- och mångfaldsfrågorna. Jag anser därför att det inte är aktuellt för regeringen att ta några ytterligare initiativ. Jag följer dock noga utvecklingen och är inte främmande för ytterligare insatser om det skulle visa sig nödvändigt. 92 (): Jag tackar justitieministern för svaret på interpellationen. Jag anar ett engagemang i frågan som känns bra. Vi ska självfallet inte övertolka en enda undersökning, men precis som ministern själv framhåller är blotta misstanken att det förekommer en strukturell diskriminering inom rättsväsendet något mycket allvarligt. Jag vet att sådana misstankar finns, och jag har svårt att tro att inte ministern med sin yrkesbakgrund själv har stött på detta. I den undersökning som det hänvisas till i interpellationen och som ministern själv pratade om från våra tre största städer visar en omfattande genomgång av domar som rör grovt rattfylleri att av personer med utländsk bakgrund döms till fängelse medan av svenskarna får fängelsepåföljd. Det är dessutom så att av alla fängelsedömda har svenskarna i genomsnitt en något högre promillehalt än de med utländsk bakgrund, så det utgör inte någon rimlig förklaring till att svenskarna klarar sig bättre från fängelsestraff. De dömda med utländsk bakgrund förekommer inte heller oftare i kriminalregistret. Det finns alltså inga lätta förklaringar till skillnaderna. Det har förts diskussioner och debatt om ifall det råder verklig likhet inför lagen eller om det förekommer diskriminering i vårt land. Liknande diskussioner, med samma tema, förs i många andra länder också. Området diskriminering inom rättsväsendet med fokus på etnicitet är också internationellt föremål för en hel del studier och forskning. I många av studierna förklaras överrepresentationen av personer med utländsk bakgrund i rättsstatistiken med att de är utsatta för direkt eller indirekt diskriminering. Med direkt diskriminering förstås att personer med utländsk bakgrund i större utsträckning blir föremål för polisiära och juridiska beslut på grund av sin etniska bakgrund. Med indirekt diskriminering, och det skulle väl förhoppningsvis vara fallet här i , menas att institutioner och processer är utformade så att de oavsiktligt missgynnar personer med utländsk bakgrund. Det kan handla om språkbarriärer och sämre tillit till rättsväsendet som präglar deras agerande, vilket kan bidra till ett sämre läge. Därför finns det enligt min mening all anledning att, bland annat utifrån den i interpellationen refererade studien och andra svenska och utländska studier, vidta ytterligare åtgärder för att säkra att rättstillämpningen verkligen är rättvis. Anser inte ministern att det är nödvändigt att vidta ytterligare sådana åtgärder? Det är, precis som ministern själv framhöll, allvarligt med blotta misstanken, och den misstanken finns. har, som framgår av interpellationen, föreslagit en heltäckande nationell undersökning för att på en bredare basis fastställa om och hur rättstillämpningen skiljer sig när det gäller personer med invandrarbakgrund och när det gäller etniska svenskar och därefter vid behov kunna gå vidare med förslag till åtgärder. 93 (): Jag är inte helt nöjd med justitieministerns svar i denna fråga. Jag tycker inte att man har tagit den undersökning som vi har redovisat här på det allvar som frågan förtjänar. Ett svar som jag hade velat ha hade varit att vi nu ska undersöka hur det ser ut och om det finns skillnader mellan hur svenskar och svenskar med invandrarbakgrund döms. Vi ska titta på detta på olika områden och vid olika typer av brott. Det här är allvarligt. Vi vill även se över varför det är så dålig representation av svenskar med invandrarbakgrund bland nämndemännen. Det är en frågeställning som man inte på något sätt har lyft upp i politiska sammanhang hitintills. Diskriminering på grund av invandrarbakgrund är någonting som förekommer i hela samhället. Vi har det som kallas strukturell diskriminering. Regeringen har påbörjat en del åtgärder som rör rättsväsendet och som är bra, men det är inte tillräckligt. En av de saker som gör att man inte kommer åt diskrimineringen är osynliggörandet av diskriminering. Väldigt många som upplever sig vara diskriminerade har mycket svårt att veta vad de ska göra i samhället. En gång träffade jag en kille som hette . Han var från och bodde i . Han kom fram till mig på ett politiskt möte och var helt frustrerad. Han hade blivit fråntagen sitt körkort av en polisman. Han fick inte använda bilen. När han gick till polisstationen blev han i princip bara utskälld där. Han kände sig rädd för myndigheter, rädd för det här samhället och visste inte vad han skulle göra. Först blev jag lite fundersam och undrade vad jag skulle göra med den här killen. Sedan följde jag och en kollega med honom och träffade polischefen i . Det visade sig att den här polismannen hävdade att han inte visste att man, när man var asylsökande , fick en kopia på sitt körkort och att den skulle gälla som handling i . Men det sätt som han agerade på kunde inte ursäktas. I och med den här processen fick polischefen upp ögonen för det som hände. Men hade väldigt svårt att själv ta den här kontakten. Det är inte ens alla som vågar gå till en politiker eller tror att det är lönsamt att gå till en politiker för att få sin sak prövad eller få hjälp. Det var då som jag började driva idén om att man ska ha lokala antidiskrimineringsbyråer. Jag nämner därför att det är otroligt allvarligt när övergrepp begås av poliser. är långt ifrån den enda i som har upplevt diskriminering av polis, domstol eller säpo. Det är så otroligt fundamentalt att det finns en tillit till rättsväsendet i vårt samhälle. En av de viktigaste saker som vi som politiker kan göra är att synliggöra de problem som finns. Kan man inte synliggöra dem och ta fram underlag som visar hur det ser ut, händer alldeles för lite. Jag tycker att de åtgärder som har vidtagits inom rättsväsendet är ett steg på vägen, men jag skulle vilja efterfråga fler åtgärder och tydligare markeringar från justitieministern i den här frågan. 94 (): Rattfylleri är det trafikproblem som oroar oss mest. Enligt dödas ca 150 människor och skadas 1 000 människor i rattfyllerirelaterade olyckor i . Hur många nära och kära som drabbas av dessa siffror finns det ingen statistik på, men varje förlust är en stor tragedi. Att köra rattfull är ett avskyvärt brott oavsett om det är eller som sitter bakom ratten. Men en del domstolar tycks vilja göra skillnad på om det är eller som sitter bakom ratten, och det gör mig väldigt orolig. De här domstolarna väljer också att döma hårdare. Därför är min fråga: Är vi verkligen lika inför lagen? Jag vill verkligen tro att så är fallet. Vi har ett minskat förtroende för rättsväsendet bland många invandrare, framför allt bland unga män från . De upplever att de diskrimineras överallt i vårt samhälle. De diskrimineras vid krogbesök, när de söker jobb, utbildning med mera. De upplever att de inte är representativa i vårt samhälle. De känner ingen samhörighet. Det här undersökningsresultatet gör inte saken bättre. Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga till justitieministern, och jag har fått ett bra svar. är jag medveten om att problemet kan lösas med hjälp av rekrytering av studenter med utländsk bakgrund till polis- och juristutbildningar. Men det verkar vara svårt för universiteten att lyckas med det uppdraget utan att diskriminera andra elever, som i fallet med . Därför vill jag passa på att efterlysa effektivare sätt för att rekrytera fler studenter med utländsk bakgrund till både polis- och juristutbildningarna. Jag vet att den strukturella diskrimineringen är ett stort problem i vårt samhälle. Därför väntar jag med spänning på resultaten från utredningen som kommer inom rimlig tid. Den kommer utan tvivel att bekräfta det som många av oss har upplevt och upplever. 95 Justitieminister (): Låt mig understryka det som sade här om att man ska vara försiktig med att dra slutsatser av olika undersökningar. Jag vill nämna ett problem när det gäller rattfylleri och val av påföljd. Vid val av påföljd tar man stor hänsyn till huruvida personen i fråga har alkoholproblem. Det är avgörande för om det blir fängelse eller skyddstillsyn. Här kan det finnas skillnader socialt och på olika sätt. Därför ska man vara väldigt försiktig. För att man ska få en möjlighet att få skyddstillsyn måste man också själv erkänna att man har alkoholproblem, och synen på alkohol kan till exempel vara avgörande för ett sådant ställningstagande. Man måste vara försiktig här. Det handlar inte bara om att titta på hur många personer som har fått skyddstillsyn och hur många som har fått fängelse, och det gäller särskilt en sådan fråga som rattfylleri som är ett så kallat påföljdsbrott. Men inte desto mindre har vi ett problem i rättsväsendet. Även om jag inte har stött på någon domare som på något sätt har varit främlingsfientlig i sitt sätt att agera, är det, som har sagt här, mycket riktigt så att blotta misstanken är illa nog. Att dessa diskussioner, som kommer igen med jämna mellanrum, förekommer är också ett illavarslande tecken. Det gör att vi måste arbeta hårt. Det räcker inte med att rättsväsendet fungerar, utan det måste också finnas ett förtroende för rättsväsendet. Jag är redo för flera olika saker. Det handlar inte om huruvida det ska undersökas och utredas, utan arbetet pågår för fullt. Jag vill också nämna att inom ramen för det arbete som pågår i den arbetsgrupp som regeringen tillsatte för att se över genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken inom ett antal politikområden, planeras att i samband med budgetpropositionen för lägga fast särskilda integrationspolitiska mål för rättsväsendet. För domstolsväsendets del innebär det bland annat att utbildningsinsatserna i bemötandefrågor och frågor som rör faktorer bakom diskrimineringen kommer att intensifieras. Det har alltså redan pågått arbete, det pågår arbete och det kommer att pågå arbete. Men det räcker naturligtvis inte. Jag tror säkert att det kommer att bli förbättringar sådana har redan skett men en viktig del är att vi har en rättvisande representation i de olika delarna av vårt rättsväsende. Här är problemen olika. Nämndemännen har ju sin anknytning till de politiska partierna, även om en sådan inte är nödvändig. Vi har där samma problem. Där handlar det om hur vi från de olika politiska partierna ska kunna rekrytera bättre. Så kommer man att kunna lösa detta. Också den nämndemannautredning som har arbetat och med vars hjälp man på olika sätt ska försöka rekrytera människor med annan bakgrund än som är fallet har betydelse. När det gäller poliser har vi givit ett uppdrag till , den förre länspolismästaren i . Det arbetet har redan påbörjats, och en forskarrapport har avlämnats. har i uppdrag att försöka se hur man ska kunna rekrytera personer med invandrarbakgrund till polisen. Det ser nämligen statistiskt ganska bra ut när det gäller polisen. Andelen är , men det är inte representativt för hur ser ut. En lite väl vidlyftig tolkning av begreppet invandrarbakgrund har gjorts när en släkting som har någon utländsk bakgrund, till exempel från , tagits in. Det blir i praktiken inte den representation som man vill ha. Det ser man också när man går på till exempel en examination av polisaspiranter. Vad slutligen gäller åklagare och domare, som vi har talat mycket om i det här sammanhanget, säger man att problemet är att för få läser juridik. Här har jag mött väldigt oroande företeelser, nämligen att man på gymnasiet som person med invandrarbakgrund blir uppmanad att inte läsa juridik eftersom det skulle vara svårare om man inte har svenska språket som förstaspråk. Det är mycket allvarligt när det redan nere i grundskola och gymnasium avgörs hur domarkåren och åklagarkåren kommer att se ut . 96 (): Jag tackar för ministerns svar. Jag vill bara kommentera några av de punkter som nämnts. När det gäller alkoholproblem stämmer det naturligtvis att det är en aspekt att ta hänsyn till i domen. Genomsnittligt hade dock svenskarna högre alkoholhalt vid gripandet än vad personer med utländsk bakgrund hade. Detta kan tyda på en viss ökad tolerans för alkohol och därmed kanske en viss risk för alkoholproblem i större utsträckning. De ökar ju högre alkoholhalt man har. Jag tycker inte att det stärker bilden av att det skulle vara förklaringen. Jag vill också understryka det som ministern sade om problemen och det faktiska läget när det gäller rekryteringen till de rättsvårdande myndigheterna. Jag har till exempel uppgifter från Riksåklagaren, som är mycket bekymrad över att man har mycket stora svårigheter med att rekrytera personer med utländsk bakgrund till åklagaryrket. Det är en utmaning som återstår att ta itu med i full fart. Därvidlag startar man nästan från noll. Vi har från sida i flera tidigare motioner yrkat på att en nationell undersökning eller utredning bör göras för att ta reda på om personer med invandrarbakgrund vid jämförbara brott döms hårdare än etniska svenskar. Bakgrunden till det förslaget är givetvis att det åtskilliga gånger framförts uppfattningar att så är fallet. När senast motionerade om att en undersökning eller utredning borde göras om ifall rättstillämpningen skiljer sig åt blev svaret från utskottsmajoriteten och sedermera här i kammaren att ingenting framkommit som pekade på ett behov av att en sådan utredning behövde göras. Därmed avslogs motionerna. Men vi är som bekant envisa i , och vi har inte ändrat mening . Vi tycker helt klart att med de reservationer som man kan rikta mot den gjorda undersökningen pekar det ändå i riktning mot att om domarna vid grovt rattfylleri skiljer sig åt, stärks vår övertygelse att det är nödvändigt att i större skala på djupet undersöka om det finns skillnader i strafftillämpningen. Det är ju ett absolut grundläggande krav att de rättsvårdande myndigheterna, inte minst landets domstolar, åtnjuter ett fullgott förtroende hos alla människor i samhället. Som vi sagt är blotta misstanken att så inte skulle vara fallet oacceptabel. Det leder till ett minskat förtroende för rättsväsendet, och bland de drabbade förstärks givetvis uppfattningar att de rättsvårdande myndigheterna gör skillnad på folk. Domstolsväsende, polis, kriminalvård och åklagare har och har, som ministern varit inne på, haft generösa utbildningsprogram för att uppmärksamma rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Det är bra, och det finns också en medvetenhet om att man till de rättsvårdande myndigheterna måste rekrytera fler människor med invandrarbakgrund. Det är små steg men viktiga ingredienser för att öka integrationen. Allt detta motverkas dock och fördärvas av att många människor med invandrarbakgrund in i märgen känner att inför skranket är det skillnad på folk. Där döms de som har invandrarbakgrund hårdare än andra. Sådan är uppfattningen bland många människor, och jag har själv mött en del av dem. Min fråga till ministern är fortfarande: Är det inte självklart att vi måste våga utmana dessa uppfattningar genom att låta utreda strafftillämpningen mellan etniska svenskar och personer med invandrarbakgrund? Det bör göras på ett heltäckande sätt och inte styckevis och delt. Därmed är inte sagt att nu pågående insatser ska upphöra utan de ska självklart fortsätta. Det hela ska naturligtvis följas upp med grundade förslag till åtgärder. 97 (): Överlag har vi problem med brister i insamlandet av statistik. Till exempel samlar säpo inte in statistik som handlar om islamofobiska hatbrott. Man har bestämt sig för att inte göra det, för de olika instanserna inom rättsväsendet har inte definierat det som man tittar på när det gäller hatbrott. Den statistiken finns inte, för man tar inte in den informationen. Det gör inte heller , så vi vet inte hur mycket diskriminering vi har i samhället på grund av att någon är eller har muslimsk bakgrund. Den informationen finns inte. Alltså är problemet osynliggjort. Hur tror ni att kvinnor har kunnat föra kvinnokampen i ? Genom att det finns statistik. Man kan jämföra löner mellan män och kvinnor i samma yrke. Man kan inte jämföra löner mellan människor med invandrarbakgrund och svenskar i samma yrke. Statistiken finns inte. Jag tycker att justitieministern uttrycker sig problematiskt. Det är problematiskt när han inte kan säga: Jo, jag vet om att det finns diskriminering, och det är fel. I stället kommer något slags personlig reflexion om att han har träffat någon domare som är främlingsfientlig. Diskriminering yttrar sig inte alltid i att en domare gör främlingsfientliga kommentarer. Det är problematiskt att inte justitieministern kan påvisa, vilket nästan alla i vet, att det finns mycket problem med diskriminering bland poliser och i hur polisen bemöter allmänheten. På vissa ställen känner sig speciellt unga män med invandrarbakgrund oerhört illa behandlade av polisen. Det är så jag har sett det med egna ögon. Om helt vanligt folk i en krogkö en vacker dag råkar i diskussion med väktaren vilken klass du tillhör är ointressant tar polisen inte upp vittnesmål. Då försvinner det hela. Jag har fått hur många vittnesmål som helst om detta. Jag skulle vilja att justitieministern säger att vi vet att det finns diskriminering i hela samhället. Vi vet också att det finns ett rättsväsende. Låt oss titta på hur det ser ut och ta fram underlag för det, så att vi kan arbeta med det. Det är den tydliga signal som jag skulle vilja ha. Jag vill också ta upp frågan om islamofobi. Det är en frågeställning som blir mer och mer aktuell bland muslimer i men också bland dem som har muslimsk bakgrund. Alla kan inte skilja mellan vilka som är muslimer eller inte. Kommer man från blir man helt enkelt hållen för att vara . Dessa personer känner sig utsatta i samhället i stort men också av rättsväsendet. Vilka är det som stoppas på av polisen för att den vill kolla deras id-handlingar? Det är många som ser ut att vara muslimer. Hur ska vi möta upplevelsen av att bli behandlad så? Är det så att rättsväsendet i det stora hela, inklusive säpo, behandlar människor som kommer från muslimska länder på ett rättvist och likvärdigt sätt? Kan justitieministern hävda det? Det här är jätteviktiga frågeställningar, som jag verkligen vill att justitieministern tar till sig och jobbar vidare med. Vi har mycket mer att göra. En viktig sak som det vore väldigt enkelt att göra är att se till att göra en undersökning och titta på skillnader i strafftillämpning. Det är en väldigt enkel, konkret sak som man kan göra. Man kunde också titta på att säpo även ska utreda islamofobiska hatbrott, och inte enbart de andra hatbrotten. 98 (): Tack för svaret. Just frågan om rekrytering av nämndemän har vi diskuterat inom Socialdemokraterna. Personligen får jag och mina partikamrater ta på oss det, och jag hoppas att även ni kan göra det partivis. Jag tycker att det är en väldigt viktig fråga. Justitieministern måste väl hålla med mig om att mer måste göras för rekryteringen av studenter med utländsk bakgrund. Det får inte bli så att vi inte vet hur vi ska hantera det, hur vi ska förhålla oss, hur vi ska påverka ungdomarna att välja rätt linje och hur mycket svenska de ska kunna. Det är jättesvårt för många studenter med utländsk bakgrund att komma in på juristlinjen. Vad kan vi göra för att få fler att välja just den? Jag vet att det är många som vill. Vad kan vi göra? Jag vet att det är en fråga som jag kanske ska ställa till utbildningsminister , men jag måste ändå passa på att ställa den även till dig. 99 Justitieminister ():