prot · GR0977 · 2004-03-04 00:00:00 — Förskolan ingår i och är en del av utbildningsväsendet. Det betonar man alltid väldigt tydligt. kommer snart med ett förslag där ettåringarna ska börja kallas elever och verksamheten i förskolan kallas utbildning. Det är klart att de som arbetar inom förskolan känner att det är väldigt tydliga signaler gentemot dem att de kanske också ska ge en förberedelse för nästa skolform i stället för att i första hand ge barnen den omsorg, möjlighet till fri lek och trygghet som de minsta barnen bäst behöver. Jag har ytterligare en fråga. Jag tror att orden har en väldigt viktig betydelse. Är inne på samma linje som att nu tala om elever och utbildning i förskolan? 36 Statsrådet (): Jag är väldigt positivt inställd till att förskolan blir en del av det samlade utbildningsväsendet och regleras i den gemensamma skollagen. Vi har en läroplan för förskolan . Men det innebär inte att förskolan ägnar sig åt det som är skola i dess traditionella bemärkelse, att man diagnostiserar varje enskilt barn och ska mäta varje barns prestationer. har en förmåga att vilja tala enbart om omsorgen och kalla det mesta för barnomsorg. Förskolan har sin unika verksamhet som handlar om omsorg och lärande på lekens grund. På dessa båda ben ska förskolan stå också . När det gäller begreppet elev var det mycket riktigt förslag. Det är inte något förslag som jag sympatiserar med och som jag hoppas att kammaren ska ha anledning att vilja införa. Omsorg och lärande på lekens grund har varit förskolans och ska fortsätta att vara det. 37 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till miljöminister . När tunnelbygget vid stoppades efter att Roca hade uppdagats uttalade dåvarande näringsminister att tunnelbygget skulle fullföljas endast under förutsättning att det kunde ske på ett miljösäkert sätt. Detta var också hållning när den lämnade ett finansiellt utrymme för att färdigställa tunnelbygget. skedde ett utsläpp i som slog ut allt djurliv. Den gångna helgen skedde ett nytt utsläpp alldeles intill ett Natura 2000-område. Jag undrar mot denna bakgrund vad miljöministern lägger i begreppet ett miljösäkert sätt? 38 Miljöminister (): När det gäller tunneln genom har jag liksom många andra varit bekymrad över flera av de incidenter som varit inklusive den , som var en allvarlig incident, vilket jag också påpekade. Miljödomstolen har lagt fast ett kontrollprogram som måste följa med hänsyn till den känsliga miljö som man arbetar i. Det är naturligtvis helt avgörande att följer programmet för miljöns skull och för att ska vinna förtroende både från de boende i närheten och från alla oss andra. Jag är övertygad om att har ambitionen att göra detta. har följt Miljödomstolens kontrollprogram. Det har inträffat en incident. De första signalerna säger att det inte är någon allvarlig incident. Jag tycker att det är bra och riktigt att vi oerhört noga följer vad som sker vid . Vi har en stor uppmärksamhet på , och det bör vi ha. Därmed kanske vi också får ytterligare rapporter om incidenter. Utgångspunkten är självklart att arbetet ska bedrivas med största möjliga miljösäkerhet. Det är regeringens utgångspunkt, och det är min utgångspunkt. 39 (): Till följd av samarbete med regeringen tillsattes en oberoende tunnelgranskningsgrupp. Denna granskningsgrupp har inte till uppgift att bara kontrollera om följer gällande lagstiftning utan uppdraget är vidare än så. Vid den hearing trafikutskottet arrangerade om framkom att granskningsgruppen vore betjänt av att regeringen lämnade en tydlig definition av vad som avses med ett miljösäkert sätt för att granskningsgruppen ska kunna veta gentemot vilket mål den ska granska . Jag undrar om miljöministern eller någon annan i regeringen har för avsikt att definiera vad man menar med det. Annars är det väldigt svårt att granska. 40 Miljöminister (): Uppdrag kring detta ligger på infrastrukturministerns bord. Jag kan inte exakt svara på hur regeringen ska hantera denna fråga om definition av miljösäkert sätt. Min uppfattning är att vi följer det mycket noga. Jag följer självklart också det arbete och de rapporter som har kommit. Jag är övertygad om att det är mycket klart vad som gäller. Det är inte några egendomliga saker som gäller. Exakt de hårda miljökrav som gäller för gäller för alla andra som arbetar i naturen, och de ska iakttas. Jag ser inga problem här. Men jag kan gärna överlåta till att återkomma med exakt svar i den frågan. 41 PER (): Det här är en fråga till näringsminister . Jag är ganska säker på att både näringsministern och jag jublade när föll. Jag vet att både vi moderater och ni socialdemokrater ser utvidgningen som en viktig del i den framtida tillväxten. Min fråga blir då: Hur kan ni arbeta för förslag som drastiskt riskerar att göra det svårare för de nya EU-medborgarna att komma till och försörja sig på hederligt arbete? 42 Näringsminister (): Jag kan intyga för Per att även jag kände den glädjen. Därom ska inte behöva råda något tvivel eller någon debatt. Jag kan också försäkra att jag ser fram emot den dagen, den mycket snara dag, när hela EU kan kännetecknas av samma förbrödring, integration och samarbete som vi redan har sett i . Detta ska gälla hela . Inte bara kandidatländerna utan också en vidare krets av länder utanför de nuvarande tio anslutningsländerna kan vara med i samma samarbete. Jag har väldigt stor respekt för de svårigheter som har upptäckts vad gäller våra trygghetssystem och att förena dem med de nya regler för arbetskraftsrörlighet som vi kommer att få efter . Jag står fullständigt bakom den åsikten att vi behöver lite mer rådrum för att anpassa de reglerna innan vi kan genomföra den fria rörligheten för arbetskraften fullt ut för svenskt vidkommande. Det gäller inte minst i ljuset av att alla andra EU-länder i vår omgivning har infört olika sorts övergångsregler. Men jag längtar när inget sådant längre behövs och att alla våra regler är väl på plats för att, precis som Per säger, människor som vill komma hit, försörja sig på hederligt arbete, betala sin skatt och fullgöra sina skyldigheter ska få alla möjligheter på jorden till detta. 43 PER (): Det låter som om näringsministern och jag är ganska eniga. Men det tråkiga är att vi var helt eniga om att det inte behövs några övergångsregler. Det har gått ; vi har vetat att vi skulle få en utvidgning och vi har haft på oss att anpassa våra sociala system. vet vi att det förbereds en skrivelse där arbetstillstånd ingår och att man måste söka detta i sitt hemland. Man måste visa upp ett anställningsbevis och man måste visa upp att man ska få en marknadsmässig lön vid gränsbommen till ! Är inte det skamligt? 44 Näringsminister (): Nej, Per , jag tycker inte det. Jag tycker att det är viktigt att vi på ett ansvarsfullt sätt ser till att utvidgningen sker på ett vis som väcker respekt hos breda lager och med respekt också för de svårigheter som vi har upptäckt. Jag kan medge att de kanske har upptäckts lite sent, men vi kan inte äventyra fundamenten i den svenska välfärdsstaten och fundamenten för hur den svenska arbetsmarknaden fungerar på grund av att vi har otydliga definitioner av bosättningsbegreppet. Det gäller vem som ska ha rätt till svenska barnbidrag, svenska bostadsbidrag och annat och kopplingen till arbete i . Det får inte bli så att det kan räcka med några timmars oavlönat arbete mot någon sorts naturaersättning för att hela familjen var som helst i ska bli berättigad till alla de svenska bidragen. Det skulle underminera respekten, förståelsen och stödet för utvidgningen och för EU. Det vill jag undvika, för jag gillar utvidgningen och jag gillar EU. Jag vill att människor ska tycka som jag om detta, och därför tror jag att det här är nödvändigt tyvärr. 45 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till socialminister . Vi vet att alkohol- och narkotikamissbruket ökar i vårt land. Framför allt ökar konsumtionen, också bland unga kvinnor i fertil ålder. Vi har precis fått höra om en undersökning från som visar att mödrar inte på samma sätt som tidigare avhåller sig från alkohol under graviditeten. De har kanske inte fått information eller inte tagit till sig den. Det verkar också som om kunskapen har försvunnit från våra mödravårdscentraler. Vid en rundringning bland mödravårdscentralerna i visar det sig att flera säger att de inte tar upp den här problematiken med de blivande mödrarna. Min fråga är: Vad har socialministern för förslag till åtgärder för att kunskapen ska kunna bli bättre och öka bland personalen på mödravårdscentralerna och att man får information på ett riktigt sätt? 46 Socialminister (): Jag läste också materialet. Det var ganska upprörande. Vi har haft en föreställning om att kunskapen finns och att man också tar upp ett resonemang med de blivande mödrarna om alkohol och risken för alkoholmissbruk. Detta är inte mitt ansvarsområde utan , folkhälsoministern. Emellertid pågår det ett arbete som handlar om att öka kunskapen och sprida mer information också på mödravårdscentralerna och i sjukvården för att se till att man oftare tar upp frågan om droger med patienterna. Vi vet att om man bara tar upp detta så betyder det mycket i fråga om förändrade attityder och större försiktighet. Det pågår ett sådant arbete i de insatser som görs för att öka informationen om riskerna med drogmissbruk. 47 (): Jag tackar för att ministern hoppas att det blir bättre. har lagt fram ett förslag om att vi behöver ett nationellt för skador hos av alkohol och droger. Eftersom det pågår en sådan enorm ökning av alkohol och droger just nu bland unga människor tycker jag att det känns som om detta är viktigt. Vilken är socialministerns inställning till att skapa ett sådant nationellt kunskapscenter för dessa frågor? 48 Socialminister (): Jag tror att det är mycket bättre att ställa den frågan till folkhälsominister . Hela detta problemkomplex ligger hos honom. Det gäller också i vilken mån vi ska upprätta ett särskilt nationellt kunskapscenter för detta. Även om detta berör sjukvården så ligger det som en del i folkhälsopolitiken. Det är alltså bättre att ställa frågan till . Jag tror att han har ett ganska bra svar. 49 (): Jag har en fråga till statsrådet . Den gäller den svenska förskolan, som jag upplever har problem. Jag har en god vän som jobbar mycket med barn i behov av särskilt stöd. Vad jag kan förstå finns det resursbrister, enligt vad hon och många andra säger. säger bland annat att av kommunerna uppger att andelen dagisbarn i behov av särskilt stöd har ökat . Jag upplever också bland kommunfolk att maxtaxan är ett av de stora problemen. Det innebär att kommunerna har ganska små resurser till att utöka stödet till bland annat personal, till att skapa mindre barngrupper och annat som skulle behövas för att underlätta för de här barnen så att de kan klara sig bra i förskolan. Jag undrar nu vilka åtgärder statsrådet är beredd att vidta för att underlätta för de här barnen så att de kan klara sig bättre i livet. 50 Statsrådet (): Jag delar uppfattning om att det finns stora utmaningar för den svenska förskolan. Men jag ser också med glädje på de undersökningar från Svenskt Kvalitetsindex som redovisade och som säger att den välfärdsreform som svenskarna och brukarna är mest nöjda med är just den svenska förskolan. Det är alltså en dubbel bild; man är nöjd med verksamheten men den kan bli mycket bättre. tog tidigare upp frågan om kommunerna och hur undersökning har visat hur man kan fördela resurserna där. Vi ser att alldeles för många kommuner låter resurserna fördelas enbart på antalet barn. De ser inte till vilka behov barnen har av särskilt stöd, vilket socioekonomiskt område de kommer ifrån och så vidare. Detta är någonting som jag hoppas att kommunerna verkligen tar till sig. De måste se att alla barn inte behöver samma stöd för att få samma förutsättningar. Genom att ge olika stöd kan man se varje barns unika behov. 6 000 fler förskollärare, barnskötare och andra vuxna ska tillföras kommunerna med början . Jag ser fram emot att få återkomma till kammaren och att få bland andra stöd i den frågan. 51 (): Jag är glad att statsrådet har positiva ingångar i frågorna. Men trots allt ställer kommunernas ekonomi upp en del hinder. De som är nöjda är ofta föräldrarna, men det är de utsatta barnen som vi ibland förlorar synen på. Föräldrar kan utnyttja förskolan, jobba mer och så vidare. Men barn i behov av särskilt stöd är en utsatt grupp. Jag tror att vi behöver ge betydligt mer resurser till dem. I viss mån kan jag hålla med om att det är viktigt att man ser varje enskilt barn. Men resurserna räcker inte till och det finns inte tillräckligt med pengar ens för att avlöna dem som finns . Man behöver också ha fler människor med specialistkompetens för att stötta de här barnen. Det gäller specialpedagoger, logopeder och you name it. Alla de olika kompetenser som finns behövs. 52 Statsrådet (): Sedan maxtaxan infördes har det anställts 4 500 fler i personalen runtom på våra förskolor. 1 400 av dem har finansierats med hänsyn till den halva miljard som fördelades i samband med maxtaxan och som också kallas för kvalitetssäkringspengarna. 4 500 har alltså tillförts ytterligare . börjar den stora satsningen på förskolan med 6 000 fler förskollärare, barnskötare och andra vuxna. Jag hoppas verkligen att kommun och kommunpolitiker ser att barn i behov av särskilt stöd är en grupp som man måste ta särskild hänsyn till när man fördelar resurserna. På samma sätt har vi sett att personalförstärkningspengarna i skolan har använts så. Där har vi sett att barn i behov av särskilt stöd har fått en stor del av resurserna. 53 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Under förra mandatperioden gjordes en förfrågan från till regeringen om att göra en översyn av valkretsindelningen med anledning av det nya länet. Då avslogs hemställan bland annat med motiveringen att man inte skulle hinna utreda det hela innan valet . Efter vad jag har hört så kommer det nu återigen en förfrågan och en ny hemställan till regeringen. Den ska landa hos er . Den handlar just om att få ändra valkretsindelningen. Hur ser statsrådet på detta? Finns det möjligheter till en ny valkretsindelning i från och med nästa mandatperiod? 54 Statsrådet (): Med tanke på att regeringen, liksom frågeställaren, liksom medborgarna i , tillmäter den här frågan väldigt stor vikt vore det helt fel av mig att föregå regeringens prövning av den ansökan som uppenbarligen är på väg in till regeringen. Vi ska pröva den mycket noggrant, och vi ska lyssna på olika instanser, inte minst från . 55 (): Det var förstås väntat att jag skulle få det svaret, men ni har ändå haft frågan i ett tidigare skede och då hänskjutit den. har man också tagit fram nya beräkningar och statistiskt säkerställt att det är genomförbart med en ny valkretsindelning, enligt valnämnden i . Jag vill ändå fråga statsrådet: det några hinder för att ni skulle ställa er positiva till en ny valkretsindelning för ? 56 Statsrådet (): Jag kan inte annat än upprepa mitt första svar. har vi fått nya argument som vi ska ta ställning till, och vi ska lyssna på de argument som finns i det här sammanhanget. Frågan är för viktig för att jag så här på stående fot ska kunna avge ett svar från regeringens sida. Vi ska pröva den ytterst seriöst och återkomma med ett svar så fort beredningen är klar. 57 HANS (): Jag vill ställa en fråga till näringsministern. i mitt hemlän är av tradition en bygd fylld av företagsamhet. Med skogs- och jordbruk som grund har många företag etablerats och utvecklats. Man har haft kriser och problem, men har företagen ändå hittat former för att överleva och utveckla sig fortsättningsvis. Problemet för kommunen är att de frågor som många företagare upplever som mest viktiga inte kan påverkas av kommunledningen. Då tänker jag på bland annat infrastrukturfrågor, arbetsrättsfrågor och skattefrågor. Även hanteringen som har varit i fråga om företagens kostnader för sjuklöner har skapat irritation bland kommunens företagare. Företagarna i anser att den lokala, regionala och nationella politiken måste gå mer hand i hand om de ska kunna vara med och utveckla kommunen genom att skapa ett bättre företagsklimat. Jag vill därför fråga näringsministern om han har några idéer eller några åtgärder som kan avhjälpa problemet med att företagspolitiken har svårt att hålla ihop på regional, och nationell nivå. 58 Näringsminister (): Jag är ledsen, men det hördes inte så tydligt vad frågan gick ut på. Det var kanske något fel på mikrofonen. Men jag uppfattade det som att det handlade om ökade möjligheter för kommuner och regionala organ att påverka villkoren för det lokala företagandet jag tolkar nickandet som att det i alla fall var i någorlunda rätt härad. Min åsikt är att en effektiv näringspolitik liksom en effektiv regionalpolitik måste bygga på det engagemang och den initiativkraft som finns lokalt runtom i . Jag vill påstå att detta är basen för den inriktning av politiken som finns. Förhållandena skiljer sig åt på olika håll, och det gäller att på varje plats bygga på de styrkefaktorer man har, att bygga kluster av samverkande företag, myndigheter, skolor, universitet och det befintliga näringslivet. Det kan man inte sitta i och göra åt olika regioner, utan det måste ske lokalt. Därför går mycket av politiken ut på att stärka de regionala organens möjligheter att agera på det här området. Vi har på näringspolitikens område många sådana institutioner och också på regionalpolitikens. 59 HANS (): Tack för svaret, näringsministern! Det var ett möte mellan företagarna i och . Där kom man fram till, med kommunledningens bistånd, att det vore bra att få träffa näringsministern och föra fram de synpunkter man har lokalt med de erfarenheter företagarna har. Jag vet att kommunstyrelsens ordförande i har inbjudit näringsministern till kommun för att träffa företagarna. Jag vill helt enkelt bara fråga om näringsministern har haft möjlighet att acceptera inbjudan för att där ta del av de lokala idéer som finns för att utveckla företagsklimatet. 60 Näringsminister (): Jag måste medge att jag på rak arm inte kan svara på frågan om jag har tagit emot just den här inbjudan. Jag har i alla fall inte träffat de personer som frågan gäller, men det låter som de har intressanta saker på hjärtat, och det kanske vore en god idé för mig att ta en närmare titt på det. Men jag kan inte nu bekräfta att jag har det inlagt i min almanacka. Men är en ju attraktiv plats. Jag hoppas att jag kan inrymma detta i mina resplaner framöver. 61 (): Jag har en fråga till miljöministern. Ökningen av antalet skadade barn i trafiken har uppmärksammats. Mindre uppmärksammat är olycksdrabbade barn i och runt våra bostäder. Barnsäkerhetsdelegationen har kommit med en rapport och förslag till åtgärder för att minska olycksfallsrisken. Bland annat vill man införa ordet barn i för att i planeringen uppmärksamma barnens situation på ett bättre sätt. Jag tycker att delegationens förslag är otillräckliga men undrar ändå om det kommer en proposition i den här frågan och vilka ytterligare åtgärder ministern är beredd att föreslå. 62 Miljöminister (): Som känner till har vi en utredning om hela plan- och bygglagstiftningen. Jag har inte tagit del av den här speciella rapporten, men jag kan säga att det här är en av de frågor som jag tycker är allra viktigast när det gäller vår bostadsplanering och vår planering över huvud taget , att vi måste ta större hänsyn till barnen. Så jag kommer med stort intresse att ta del av detta och se om det finns förslag som är möjliga att använda. 63 (): Jag känner mycket väl till utredningen, eftersom jag sitter i den själv. Det här med olycksfallsrisken handlar i de flesta fall om fallolyckor, tyvärr även med dödlig utgång ibland, och i våra miljonprogramsområden gäller inte plan- och bygglagens krav på säkerhetsanordningar och fönster med mera. Lagen omfattar inte det som är byggt eller ombyggt . Då undrar jag: Varför ska barn i de fattigaste familjerna utsättas för större olycksrisker än andra? Är det inte rimligt att dörr- och fönsterspärrar ska finns i alla bostäder där det finns barn? Är ministern beredd att föra in det här kravet i en reformerad plan- och bygglag? Det kan ju vara bra för mig att ha med mig i det fortsatta utredningsarbetet. 64 Miljöminister (): Jag känner mig väldigt trygg med att ha en så engagerad medlem i utredningen. På många områden har vi naturligtvis problem med vårt befintliga bostadsbestånd. Vi har dåliga och otillräckliga regler. Detsamma gäller även barn i det här fallet. När det gäller hela vårt äldre bostadsbestånd, inte minst i miljonprogramsområdena, är det uppmärksammat att det krävs en rejäl upprustning av de här områdena i många avseenden. Jag är beredd att se över om även det här bör ingå när vi går in på en sådan upprustning. Vi ser från regeringens sida att det är mycket angeläget. är detta naturligtvis en mycket stor ekonomisk fråga. Men det är en mycket angelägen fråga, och vi kommer att återkomma till den från regeringens sida och inte bara från . 65 (): Senast fick vi rapporter på morgonsändningarna om klimatförändringar. Man misstänker att det är växthusgaser som står för detta. Då har jag en fråga till miljöministern. Moderna dieselbilar förbrukar betydligt mindre bränsle än vad motsvarande bensinbilar gör. Det handlar om lägre koldioxidutsläpp från en dieselbil, men är fordonskatten på dieselbilar ungefär fyra gånger så hög som på motsvarande bensinbilar. Det innebär att man får köra ganska långt för att det ska vara lönsamt att investera i en dieseldriven bil och därmed bidra till mindre koldioxidutsläpp. Därför, herr talman, är min fråga till miljöministern: miljöministern beredd att ta initiativ till att sänka fordonskatten på dieseldrivna bilar, så att de blir någorlunda jämförbara med bensindrivna, och därmed bidra till minskat koldioxidutsläpp och minskad växthuseffekt? 66 Miljöminister (): Beskattningen av dieselbilar är inte min sak i regeringen, utan det är naturligtvis finansministerns. Och som frågeställaren säkert känner till är vi på gång med en översyn av hela beskattningen på det här området. Jag är väl medveten om att dieselbilar har mindre utsläpp av koldioxid. Det är en stor fördel. Å andra sidan har dieselbilar betydligt större utsläpp av till exempel partiklar, vilket är en oerhört stor nackdel. Det är ett av de allra största miljöproblemen i . utvecklas ny teknik, bland annat med partikelfällor. Tyvärr har vi ännu inte en lagstiftning i EU på plats som gör det möjligt för oss att ekonomiskt främja dieselbilar med den utrustningen. Jag vill inte sätta ned foten när det gäller hur man i slutändan ska avväga möjligheten att förbättra tekniken för att rena dieselbilar i jämförelse med de fördelar som dieselbilar har ur koldioxidsynpunkt. Jag tycker att det är viktigt att se på det. Men vi går vidare för att nu i första hand förbättra utsläppskvaliteten på dieselbilar, för det är ett mycket stort problem. 67 (): Jag är medveten om att det är finansministern som står för beskattningen, men det måste ju också vara i miljöns och miljöministerns intresse att minska koldioxidutsläppen. Moderna dieselbilar är betydligt renare än äldre också när det gäller partiklar. Det finns många forskare som hävdar att det är ganska jämförbart med utsläppen. Skillnaderna på bilar är större mellan en ny och en gammal bil. Om man skulle göra någonting ordentligt för miljön när det gäller utsläpp skulle man rensa bort gamla bilar, både bensindrivna och dieseldrivna. Jag ser fram emot att miljöministern kommer tillbaka med en vettig beskattning så att vi får mindre koldioxidutsläpp från den svenska trafiken. 68 Miljöminister (): Jag ser också fram emot att vi ska komma tillbaka till den här frågan. Det finns anledning att se över beskattningen på flera områden. Det kan finnas anledning att se över hela beskattningen när det gäller koldioxidutsläppen från transportsektorn och ha en skärpt beskattning av koldioxidutsläpp för alla typer av bilar. Innan vi går till beslut ska vi ha ett bra kunskapsunderlag.