prot · GS0947 · 2004-12-09 00:00:00 — Det är omänskligt för småföretagarna, och det är riskabelt för vårt land. Steg två borde stoppas och en konsekvensanalys upprättas för att minimera riskerna och maximera möjligheterna att det kommer något gott ur reformen. Enbart i de fyra nordligaste länen försvinner kreditsäkerhet för ca 5 miljarder. Tänk vilket stort belopp som kommer att skada väldigt många familjeföretag, i många fall skador som inte går att reparera. Var finns samhällsnyttan i denna reform? Borde vi inte uppmuntra företagande och samhällsbyggande i stället för att rasera det? Och som sagt: Regeringen drev igenom det här mot en riksdagsmajoritet. Hur man tricksade för att få fram beslutet berättade jag i den regionalpolitiska debatten för sedan. Varför tog man inte vara på möjligheten att uppskjuta del två och utvärdera reformen gentemot de små företagen? Det gjorde inte utredningen som föregick propositionen, och det har inte gjorts sedan heller. Ett annat bekymmer är IUC, som har varit duktiga på att utveckla företag i samarbete med olika parter. Det var ett lyckosamt koncept för samverkande företag som har gjort god nytta, men som stryps av bristande medelstilldelning. Ett grepp som tas för den förkommersiella finansieringen, såddfinansieringen, blir nu som ett resultat av de rapport att teknikbrostiftelserna omorganiseras i regionala bolag, och det bildas en koncern för finansiering i tidiga skeden. Det bildas en ny fond för tidigt ägarkapital. ska fortsätta med innovationsfrämjande verksamhet när det gäller produkter från enskilda uppfinnare med lägre kapitalbehov. Den nya koncernen föreslås vara mer inriktad på innovationer som kommer från näringslivet än vad som var fallet i tidigare system, och den ska ha ett utökat samarbete med . har ju fått mer resurser för att klara det här. Det visar behovet av ett omtänk. Resultatet av att har jättemycket forskning inriktad på universitetsforskning är att de här förändringarna behövs. När det blir problem med att kommersialisera och få ut nya idéer som förbättrar både produkter och miljö så inrättar man tredje uppgiften. Den ligger inte i fokus för universiteten. De har inte betalt för det. Forskarna har ingen credit för det jobbet. Andra länder lägger en stor del av kommersialiseringen på industriforskningsinstituten och låter dem syssla med det de är bra på. mer eller mindre svälter ut dem och lägger kommersialiseringen på universiteten, som egentligen borde få syssla med fri forskning och inte i huvudsak med kommersialisering. Men det blir alltmer av det för universiteten . Jag funderar på om vi inte här ser en orsak till att vi får så lite ut av våra stora forskningsresurser. Jag tror att går över ån efter vatten när det gäller forskning och kommersialisering. Vattnet spills ut, medan man går över ån. Sedan står man där och frågar sig varför det är så lite vatten kvar i hämtaren och varför vi får så lite produkter och jobb av vår stora forskning. Miljödriven affärsutveckling har berättat en del om. Det är en väldigt viktig satsning, som har varit aktivt med att driva igenom. Vi hoppas mycket på det. Det är precis som säger, att de stora möjligheterna framöver ligger på en bra miljödriven affärsutveckling. Vi har också jobbat mycket hårt med regelförenkling för företagen. Det här var någonting som drev igenom tillsammans med borgarna, och sedan har vi jobbat med det tillsammans med Socialdemokraterna och Vänstern i departementet. finns det alltså, som jag ser det, en stark vilja till att se till att det här ska bli bra. Det är ett väldigt ambitiöst grepp man tar. Vi har tillsammans uttryckt att vi ska bli bland de bästa länderna när det gäller regelförenkling, och vi har de högsta ambitionerna. Det här startas . Trots att alla mätningar inte är klara kommer målen gälla . Då är det ingen risk för att myndigheter sackar efter därför att de inte vill göra för många förändringar innan målet börjar gälla. Det är någonting som vi har varit lite rädda för. Men målet börjar gälla innan själva strukturen är klar. Vi tycker också att det är viktigt att stödja ungdomars företagsamhet genom åtgärder och program i skolan. Det är viktigt att stödja invandrares och kvinnors företagande. Det gör vi genom en summa pengar. Naturligtvis är det viktigt att förändra strukturer för att främja kvinnors och invandrares företagande. Förändring av strukturer är viktigare än nålpengar. I det här sammanhanget vill jag ändå trycka på att måste bli bättre på jämställdhet. På ägnar man sig åt det som brukar benämnas add women and stir, det vill säga att man satsar på planer och program, och när man är färdig med det frågar man sig hur man ska hantera jämställdheten på ett vettigt sätt. Så går det inte att jobba om man ska ha framgång med jämställdhetsfrågorna. Man måste utbilda sin personal, och särskilt cheferna, på ett mycket seriöst sätt så att de förstår hur man ska jobba med jämställdheten. 192 Näringsminister (): Får jag börja med att tacka för de varma välkomstorden och lyckönskningarna. Det kändes gott att höra. Men jag måste säga när jag lyssnar på de fyra representanterna för högeralliansen, som alla står upp för att hylla ytterligare, att jag aldrig förut hört en sådan samling dysterkvistar, trots att ni nu skrattar, beskriva svensk ekonomi. I går kom med, inte en ny prognos, utan utfallet i svensk ekonomi . Där bedömer man att svensk ekonomi vuxit en BNP-utveckling på . står representanter för de fyra borgerliga partierna och beskriver svensk ekonomi som om vi skulle vara i en situation av fritt fall och minskande BNP. Det finns nästan inget annat land i som når upp till 4-procentsnivån i BNP:s ökningstakt. Ni måste nog slipa argumentationen om ni ska få det här att bita. Vi har lämnat den internationella lågkonjunkturen och är på väg in i en stark uppgång. Sysselsättningen har ännu inte tagit fart. Det har att göra med att svensk ekonomi har gått igenom en mycket stark produktivitetsutveckling. Är någon av er emot denna utveckling? Vi har haft en ökning av produktiviteten i industrin på . Är det någon som tror att man kan möta globaliseringen och hårdare konkurrens på annat sätt än att jobba effektivare, klokare, med ett större kunskapsinnehåll och med en förbättrad produktivitet? Därför ser vi den uppgången först i och med att industriproduktionen ökar. Exporten har ökat mycket kraftigt. har vi en bytesbalans på plus enligt prognoserna. Vi ser i SCB:s senaste undersökning att nu kommer också investeringarna, såsom det gör när konjunkturen vänder. Först använder man sig av befintlig arbetskraft, befintliga maskiner och befintlig investeringskapacitet. Sedan kommer investeringarna. kommer de första tecknen på detta. Jag kommer inte att vara nöjd förrän vi ser en stark sysselsättningsutveckling. Det är det som är avgörande för samhällsutvecklingen. Men vi har ett mycket starkt år i svensk ekonomi detta år. Då kan man inte stå i talarstolen och beskriva svenskt näringsliv som nästintill förslappat, gammalmodigt som inte kan sälja, inte duger till i internationell konkurrens, för så är inte fallet. Det är utfall. Hur ser det då ut för möjligheterna framöver? Det är det som måste vara det centrala i en framåtsyftande näringspolitik. Ja, grundförutsättningarna är goda. Vi har hört talare för regeringen och samarbetspartierna tala om internationella utvärderingar som pekar ut de nordiska länderna som havande mycket goda förutsättningar för att skapa ekonomisk tillväxt också på lång sikt. rankar nr 3 i världen både vad gäller företagens konkurrenskraft och vad gäller långsiktiga tillväxtförutsättningar. Den europeiska unionen har försökt se på vilket land som har högst innovationskraft. Det borde vara en central fråga i den här diskussionen också. Där ligger mycket av framtid innovationskraft och innovationsmöjligheterna. Då rankar man nummer ett i Europeiska unionen. har försökt titta på hur det ser ut med andelen kunskapsintensiva arbeten i vår ekonomi. Det har en koppling till den uppgift som jag arbetat med , utbildnings- och forskningspolitiken. Man säger att andelen av den svenska arbetskraften som finns i kunskapsintensiva arbeten ligger högst i världen. Vi har haft en tioårsperiod med god ekonomisk utveckling jämfört med de flesta andra, men det räcker inte med att titta tillbaka på den perioden. Det gäller att använda de här förutsättningarna och omsätta dem i ökad sysselsättning och ökad välfärd. En sak man inte får glömma i de här diskussionerna är att är ett av världens mest internationaliserade länder. av vår produktion går på export, en stor förändring under de senaste tioårsperioden. Vi låg på , på . Det leder mig till en väldigt viktig slutsats. Vi är ett land som är framgångsrikt på exportmarknaderna, vi är beroende av öppenhet och frihandel. Vi är också ett land som naturligtvis påverkas oerhört snabbt av internationell konjunktur och internationell handel. Är man så framgångsrik i att exportera blir man också utsatt för ett mycket starkt konkurrenstryck. Vi kräver att vi är ett land som orkar att strukturomvandla och orkar gå vidare i ny produktion med högre kunskapsinnehåll och högre produktivitet. är ett land som av tradition är öppet för detta. Vi har en befolkning som accepterar och bejakar förändringen. Vi har en fackföreningsrörelse som gör likaså. Högeralliansen är på väg att formulera en politik som riskerar att dra undan det folkliga stödet för öppenhet, strukturomvandling och ständig förnyelse. Man bör tänka efter minst innan man driver det som en framtida politik. Vad har vi framför oss när det gäller trygghetssystemen? Vi har det ledande partiet, , som driver mycket kraftigt sänkta ersättningsnivåer i socialförsäkringarna. driver man mycket tuffa villkor när det gäller arbetslöshetsförsäkringen. På det viset vill man både skapa ökat tryck på enskilda individer och sänka löneläget för de mest utsatta på arbetsmarknaden på ett mycket effektivt sätt. Ni har inte bara formellt lämnat en del av era tidigare förslag. Ni har utvecklat nya förslag för att starkare sätta press på de löntagare som har lägst löner och minst förankring på arbetsmarknaden. Det kommer att bli konsekvensen av sänkta ersättningsnivåer och hårdare tillämpning av arbetslöshetsförsäkringen. Vad tror ni att det kommer att få för resultat? Kommer människor att ställa upp på att vara en öppen ekonomi, redo till omvandling bara man känner att man får stöd och hjälp under den omvandlingen? När man känner att hjälpen och stödet inte längre finns där kommer man att motsätta sig att delta i att vara öppen för förändring. Vi ser protektionistiska diskussioner och tendenser runt om i världen i och i delar av . Den typen av politik kommer att stärka en sådan opinion väldigt kraftigt också i . Att försöka säga nej till globaliseringen för att man inte får trygghet i förändringen är vad ni erbjuder i högeralliansen. Det kommer att minska dynamik, flexibilitet och förändringsvilja i svensk ekonomi. Vi lever i av globalisering med ständigt ökande konkurrens. , , östra , och alltfler länder deltar i öppen internationell handel. Vi är ett av de mest framgångsrika länderna i det utbyte som finns inom världshandeln. Det måste vi vara rädda om. Vi måste också se till att det finns en trygghet för människor i förändringen, annars kommer man inte att ställa upp på detta. En av de viktiga långsiktiga tillväxtfrågorna är den diskussion vi har framför oss när det gäller världshandeln. Doharundan går in i ett nytt skede. I är det möte om precis där världens länder, medlemmar i , ska bestämma sig för hur man ska ha det med regleringen av handeln . Kan vi utöka möjligheten till friare världshandel, inte minst för tredje världen och därmed för ett land som , med nästan hälften av BNP på export och skapa goda nya tillväxtförutsättningar? ska driva på för ökad öppenhet och för liberalisering av världshandeln. Då ska man också se till att man har en miljö i som hjälper till och stöttar i den förändringen. Näringspolitiken är naturligtvis oerhört viktig för vår tillväxt. Jag vill peka ut fyra områden som jag ser som centrala . För det första ska konkurrera med kunskap, inte med låga löner. Då spelar utbildnings- och forskningspolitiken en mycket stor roll. Det vi har gjort inom högskolans område är kanske en av de viktigaste näringspolitiska insatserna. Vi har kraftigt byggt ut högre utbildning med minst en stark högskola i varje region, under ständig batalj med borgerligheten som har sagt nej till den utbyggnaden. lägger regeringen fram sin forskningspolitiska proposition. Den är också väldigt viktig för vår långsiktiga konkurrenskraft och för en utveckling av näringspolitiken. Där har vi möjlighet att utveckla det vi nu gör med fordonsindustrin: ett handslag med näringslivet och gemensamma forskningsinsatser. Staten satsar stora resurser och näringslivet satsar lika stora resurser. Tillsammans omsätter vi det i nya forskare med frågeställningar hämtade från näringslivets verklighet, och därmed större möjligheter att bidra till näringslivets utveckling. Vad säger högeralliansen i detta fall? De svarar med att dra ned Vinovas forsknings- och utvecklingsresurser med . Det är nästan en tredjedel av budgeten. Det blir inga handslag med näringslivet med den typen av politik. Det blir heller inga nya forskare av intresse för näringslivet. För det andra ska vi stimulera småföretagsamheten och entreprenörskapet. Vi behöver fler företagare. Det är självklart att mycket av den nya sysselsättningen, som kommer inte minst i privat tjänstesektor, är mycket nära industrins utveckling. Den tjänstesektorn kommer att bäras av små och medelstora företag. presenterade vi handlingsplanen med nästan 300 konkreta förslag för att förbättra regelverk, förenkla vardagen och förbättra servicen till företagare. Det är ett bra handlingsprogram som vi kommer att kunna arbeta med framöver. Det är konkret och inriktat på att realisera bättre förutsättningar. Det handlar också om attityder. På regeringssammanträdet fattade regeringen beslut om att ge i uppdrag att bidra med ett entreprenörskapsprogram i skolan och högskolan med 45 miljoner och likartade summor 2006 och 2007. Det är en stor satsning för att vara med och stötta förändring i attityder och väcka tanken på entreprenörskap. Det är viktigt för ungdomar och viktigt på högskolan, där vi jobbar mycket med innovationssystemen. Framöver ger vi i uppdrag att arbeta med att sprida erfarenheter om generationsskifte, planering inför generationsskifte, arbete inför generationsskifte i småföretagarnas vardag. Det är en oerhört viktig fråga med en allt äldre småföretagargrupp som behöver arbeta aktivt med sitt generationsskifte. Arvs- och gåvoskattens avskaffande spelar naturligtvis en väldigt viktig roll. Det är en radikal reform som i ett slag förenklar generationsskiftet. Tillsammans med det programmet kan man sätta i gång ett intressant arbete. För det tredje handlar det om tillgången på riskvilligt kapital i det tidiga skedet. Marknaden sköter riskvilligt kapital i den stora kedjan av företagsamhet, men man har svårt att komma in i det tidiga skedet. Riskerna är så stora och kunskapen kan vara låg om man verkligen kan realisera den idé som kanske kommer från forskning eller högteknologisk verksamhet och om den verkligen kommer att bära på marknaden. etablerar vi en ny statlig struktur, en nationell struktur, en teknikbrokoncern som kommer att jobba tätt intill innovationer inom forskning och utveckling för att realisera det i företagsamhet. Det är naturligtvis en väldigt viktig och central åtgärd. Vi skapar en nationell struktur som kommer att stötta högskolors och universitets verksamhet med att bli bättre på att kommersialisera forskningsresultat. Där har vi mycket av framtidens företagsamhet inom medicin, bioteknik, informationsteknologi och nanoteknologi. Flera av de områdena vet vi kommer att innehålla mycket intressant utveckling för varor och tjänster för svensk marknad och för export. För det fjärde måste vi bli bättre på att se till att våra små och medelstora företag tidigt kommer ut på exportmarknaderna. Det är naturligtvis viktigt att se till att stötta det lilla företaget som självt inte har möjlighet att alltid ha kunskapen och kompetensen, men som med rätt stöttning får tillgång till de växande internationella marknaderna. Det gäller inte minst i men också på de nya marknader som växer så det knakar i och i . Vi gör nu insatser med till exportfrämjande åtgärder. får nya insatser och regeringen får möjlighet att stötta särskilda branscher för att de ska kunna gå ut på exportmarknaderna. Det spelar naturligtvis stor roll. Det säger nej till. Man vill inte satsa på samma sätt på exportfrämjande. Man tror att det lilla företaget klarar det självt. Är det en klok investering för framtiden? Alla de här områdena kommer att kräva väldigt mycket samverkan. Jag skulle önska att det fanns möjlighet till politisk samverkan, men debatten är snarare en litania av eländesbeskrivningar. Det kommer att kräva samverkan med företagsamheten, samverkan mellan region och nationell nivå, samverkan mellan kommuner och företag och mellan stat och företag för att ge så goda villkor som möjligt med respekt för att det är i de små och medelstora företagen vi kommer att se sysselsättningsökningen framöver. har goda förutsättningar, och det återstår mycket att göra för att se till att vi behåller platsen längst fram. Det tror jag att vi har förutsättningar att klara. 193 () replik: Det var en hel del utbildningspolitik och sedan lite vackra ord, som vanligt, från näringsminister nr 5, , som jag har äran att debattera med. Jag är inte så förvånad över att målar situationen för företagarna i rosenrött. Han tycker ju att det mesta i skolan är bra, som man genomförde den största utvärderingen av grundskoleelevernas kunskaper och det visade sig att de blivit sämre i de flesta viktiga ämnen, inklusive läsning. Vi får väl se vad vi kan vänta oss här . Inte blir det väl särskilt mycket, förstås. Som vanligt var det alltså fina ord, men tomma, från representanten för vänsterkartellen, eller hur vi nu ska uttrycka oss. Jag har dock en fråga till , för att bli något mer konkret. I det betänkande vi behandlar pratar vi bland annat om . Jag ber om ursäkt ifall jag sade i mitt anförande tidigare. Jag vill korrigera det själv. Jag undrar lite om detta med att ska ge sig in på den privata marknaden och dessutom bli ett lite mer turistorienterat företag. Ser inte näringsministern några problem med att nu ska konkurrera ut privata turistföretag? Ligger det i linje med hur regeringen fortsättningsvis kommer att göra med de statliga bolagen, det vill säga att alltmer konkurrera ut privata initiativ? 194 Näringsminister () replik: Jag tackar för klargörandet att det var det handlade om. Annars hade jag blivit tvungen att kolla igenom statens innehav för att hitta Vasaskog. Det är klart att inte ska konkurrera ut privata turistföretag. Det handlar om att ska vara ett företag som kan upprätthålla de fantastiskt fina tillgångar som finns inom i form av markerna till lokala entreprenörer som ska jobba med turism. Det är alltså precis tvärtom: Vi ger ett uppdrag till att vara aktivt i att bidra till naturturismen och därmed till lokala entreprenörers möjligheter att driva denna naturturism. väljer att totalt ducka för en sådan viktig fråga som forskning i samarbete mellan stat och näringsliv. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi kan göra handslag tillsammans för att utveckla forskning inriktad mot näringslivets behov. Jag uppfattar det också som en mycket stark åsikt i den medicinska industrin i , i fordonsindustrin, i pappersindustrin, i de små bioteknikbolagen och på informationsteknikens område att man skulle vilja se mer av sådan samverkan. Därför har vi byggt upp , en mycket kompetent myndighet under , som utbildningsminister hanterar men som vi samverkar om. Den har till uppgift att just jobba med dessa handslag, en av de viktiga framtidsfrågor som alla moderna länder ägnar sig åt. Detta rycker undan mattan för. Jag är inte särskilt imponerad. När vi nu ser en så stark ekonomisk utveckling, hur förklarar detta? Vi har BNP-ökning. Allt är eländigt, näringslivet är i dåligt skick, vi har ingen som helst näringspolitik, ingenting fungerar och sedan har vi kanske den starkaste tillväxten i . Hur går det till? 195 () replik: Den där beskrivningen att allt är dåligt i svenskt näringsliv får näringsministern helt och hållet själv stå för. Detta har jag aldrig sagt. Jag har däremot kritiserat regeringens näringspolitik, eller rättare sagt brist på näringspolitik. Att vi har ett mindre anslag på är inte alls konstigt. Vi ger dessutom mer pengar till universitetsforskningen, den fria forskningen, därför att vi tycker att pengarna gör bättre nytta där. Där lägger vi ½ miljard extra i stället. Det kanske näringsministern kan skriva upp till nästa debatt, så slipper vi prata om det. En annan sak som är väldigt intressant är det här med karteller. Vi har från sida tillsammans med våra borgerliga kamrater och flera andra föreslagit att vi ska kriminalisera karteller. Detta är regeringen emot. Jag förstår uppriktigt sagt inte varför. Vi har ett Konkurrensverk som har klagat över att man inte får ut de bötessummor som man skulle vilja ha. De låga bötessummor vi har här i avskräcker nämligen inte ett enda dugg, . Det är snarare så att man räknar med lite smisk på fingrarna, det vill säga en liten bötessumma, när man gör olika satsningar och annat. Så dålig är den svenska kartellagstiftningen! Kartellsamarbete är stöld från oss konsumenter, och därför borde det vara kriminaliserat. Varför vill i stället näringsministern och hans regering ha ett angiverisystem med betalda tjallare i statlig tjänst? Är det verkligen en bättre väg att gå för svenskt näringsliv? 196 Näringsminister () replik: kommer snart ett betänkande som ser över lagstiftningen på området. Vi får återkomma till detta när jag har tittat på de förslag som där finns och fått höra synpunkterna från viktiga aktörer i samhället. Jag noterar att jag inget svar får på hur det kan komma sig att vi har ekonomisk tillväxt trots att allting verkar vara eländigt, enligt . Det andra är att du bara så där viftar undan behovsmotiverad forskning och samverkan med näringslivet när resten av världen ser detta som en strategisk del i en modern näringspolitik. Låt mig påpeka att egen hemregion med stark fordonsindustri har mycket starka önskemål om den typen av gemensamma insatser. Låt mig påpeka att de pengarna kommer från budget. Drar du ned med 300 miljoner och säger att det ska universiteten få till fri forskning vilket jag i och för sig tycker är roligt dräper du ju den behovsrelaterade forskningen. Du dräper också det handslag vi gjort med näringslivet. Förklara det för , och underleverantörerna hemma i din region! Jag tycker att det är dålig näringspolitik. 197 () replik: Jag får börja med att hälsa välkommen till näringsutskottet som näringsminister. Det glömde jag i mitt första anförande. Möjligtvis kan det ha berott på att näringsministern var något sen, men det hade nog inte hjälpt även om hade kommit . Jag hade nog missat det ändå. Men hur som haver, välkommen hit! Du märker att vi har det ganska kul i det här utskottet. Vi skrattar då och då. Dock skulle jag vilja inleda själva repliken med en liten uppmaning om att vara lite noggrannare med hygienen. Det verkar vara någonting i öronen som inte fungerar. Vi har blivit beskyllda för att ha målat i svarta och dystra färger. Det tycker jag inte alls att vi har gjort, inte någon av oss. Tvärtom tog vi upp precis de saker som näringsministern sedan tog upp i sitt anförande, det vill säga hur vi skulle kunna göra saker och ting ännu bättre. Låt mig citera din chef: stolt men inte nöjd. Det kan man väl vara. Man ska inte vara nöjd. Man ska inte vara nöjd med att en och en halv miljon människor inte befinner sig på arbetsmarknaden. Man ska inte vara nöjd med att vi har en kraftig produktivitetstillväxt som inte kommer alla till del.