prot · GR09125 · 2004-06-01 00:00:00 — Men det är absolut förbjudet att sälja. Är det en rimlig hållning? Vi kan också läsa i den utvärdering som har gjort att i lyfter fram frågan i glesbygdsområden. Är det en rimlig hållning att det ska vara förbjudet att sälja men att man kan få pengar för att riva? 93 (): Vi förde en debatt här i kammare . Den interpellation som har ställt är oerhört intressant också för oss övriga att ta del av. Det var nämligen en liknande debatt vi förde . Den gången svarade statsrådet att han skulle verka för att agera skyndsamt med att se över lagstiftningen. Jag tog personligen upp ett antal exempel bland annat i och och kunde konstatera att lagstiftingen slår hårt regionalt. Den gången lovade statsrådet att agera skyndsamt både vad gällde att se till att det blev en snabb utredning gjord och att det därefter skulle bli konsekvenser av den allt i syfte att lagstiftningsförändringar ska kunna träda i kraft . Jag kan nu i statsrådets svar till konstatera att det inte andas samma skyndsamma hantering. Jag kan konstatera att slutklämmen i svaret är: Jag kan inte göra någon bedömning av vilka ändringar av lagstiftningen som kan bli nödvändiga. Det har inte gått så sedan förra debatten, då statsrådet utlovade konsekvenser av utredningen och att lagstiftningsförändringar skulle kunna träda i kraft . Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet. Vad är det som har hänt som gör att det skyndsamma har övergått i passivitet? 94 Statsrådet (): Ursäkta, , men låt mig klara av den sista frågan först. Jag tyckte att den kanske var lite onödigt ställd. Vi fick in utvärdering av lagstiftningen som vi förde debatten i kammaren. Det är klart att det tar att bereda ett sådant ärende i . Det gäller att ta ställning till vilka förändringar som i så fall ska göras. Vi har fått in utredningen. håller vi på att bereda ärendet. Det är därför jag inte heller , i svaret på interpellationen, kan vara så där väldigt exakt och tala om i vilken riktning det kan krävas förändringar av lagstiftningen om det nu krävs sådana. Jag går över till själva grundfrågan. Lagstiftningen tillkom i syfte att garantera det nationella intresset av att kunna behålla ett fungerande hyressättningssystem. Det är grunden och motivet för hela lagstiftningen. Med den massiva utförsäljningsvåg som vi såg framför allt i under den förra mandatperioden följde en uppenbar och befogad oro för att vi skulle hamna i en situation där hela grundvalarna för bruksvärdessystemets tillämpning skulle rubbas. Då skulle vi vara där, på det sluttande planet på full väg mot marknadshyror. Men det är kanske det som något av de borgerliga partier som är företrädda här förespråkar. Det nationella intresset som man kan säga är inbegripet i det kommunala självstyret av att ha ett fungerande hyressättningssystem motiverade den lagstiftning som vi nu har. Det är riktigt att lagstiftningen har tillämpats lite olika av länsstyrelserna. Det är just det som har tittat på och som ligger med i den utredning som man har levererat till regeringen. Den håller vi nu på att gå igenom för att se om det finns motiv till att göra förändringar av lagstiftningen för att kanske få en mer enhetlig tillämpning. Lagstiftningen ska ju inte förhindra varje försäljning. Den har till utgångspunkt just att skydda bruksvärdessystemet. Det ska vara möjligt för en kommun att sälja av en del fastigheter, precis som en kommun behöver köpa fastigheter ibland för att ägna sig åt en normal beståndsvård i ett fastighetsbolag. Vi tar frågan på allvar, och vi går igenom och samlar in synpunkter på den. Sedan ska vi ta ställning till om det kommer att krävas några förändringar av lagstiftningen. Jag ska inte frestas föra en lång diskussion om det kommunala självstyret och vad som har hänt . När jag har läst motioner från ledamöter och partier ser jag att det ofta från alla partier, och pratar jag inte om just bostadspolitiken utan även om en mängd andra frågor, finns ett intresse av att nationellt reglera inom vissa politikområden för att se till att vi får en mer likvärdig hantering över landet. Det kan gälla LSS för funktionshindrade eller annan social lagstiftning. Spänningsfältet mellan nationell politik och utrymmet för de kommunala självstyret går nog genom partierna. I många avseenden har 90-talet inneburit en större frihet för kommunerna. Vi har kommit bort från mängden av specialdestinerade statsbidrag och gått över till påsen och ett utjämningssystem i stället. Det skapar större frihet än det gamla med 7080 specialdestinerade statsbidrag som reglerade statens förhållande till kommunerna ekonomiskt. 95 (): Det gäller det nationella intresset av att bevara bruksvärdesprincipen. Det var väl snarare så att det fanns en oro för att skulle sälja ut en mängd bostäder så att människor skulle bli ägare till sin egen bostad. Trots att det var många av partikamraterna till som skodde sig på dessa affärer, var det ju inte ett sådant stort hot att det föranledde en lagstiftning som blev så rigid att den drabbade kommuner runtom i vårt land. Det är ju vad som har skett. Det har inte funnits någon som helst flexibilitet. Vad händer när en lagstiftning blir för rigid? Jo, då uppstår en väldig uppfinningsrikedom. Hemma i det röda lät man HSB bilda ett nytt allmännyttigt bolag för att det skulle vara legalt att köpa en massa lägenheter från Gavlegårdarna. De var tvungna att sälja ut dessa för kunna skaffa sig nya bostäder för att möta det behov som deras hyresgäster hade. Jag ska inte traggla vidare med detta. Jag har läst den här utredningen. Jag tycker att det är lite synd att det inte har funnits mer tid att bli lite tydligare i den utvärdering som har gjorts. Jag skulle vilja ta upp ytterligare en sak som tar upp i sitt svar. Han säger att skälet till att kommuner äger och förvaltar bostäder är att det är ett sätt att främja målen goda bostäder till rimliga kostnader åt alla. har varit ett viktigt instrument för att främja de bostadspolitiska målen. Det här är en oerhört intressant skrivning mot bakgrund av den konkurrens som faktiskt finns runtom i våra kommuner. Jag gjorde ett besök i och besökte ett privat bostadsföretag. Det är ett företag som bygger billiga hyresrätter med god standard. Men företagets problem var att få loss byggbar mark. Att som privat byggherre i småföretagssektorn försöka införskaffa råmark för att driva plan- och bygglovsärenden är totalt omöjligt i de stora expanderande kommunerna. Jo, därför att regler, kostnader, handläggningsförfaranden, ansökningshandlingar och handläggning av ärenden bara är anpassade till de stora kommunala bostadsbolagen. Trots att de kommunala bostadsbolagen hade en produktionskostnad som var dubbelt så hög per kvadratmeter som den privata ägarens, fick han inte de uppdrag som han lade anbud på, och han kunde inte heller få loss mark. Vi befinner oss i en väldigt svår situation om vi inte vill tillåta de privata initiativen att också bygga bostäder till en rimlig kostnad som till och med innebär lägre hyror än vad allmännyttan har i de jämförbara områden som jag var och tittade på . I sitt svar säger att de kommunala bostadsbolagen drivs under andra förutsättningar än privata. Jag är böjd att hålla med, inte minst därför att de kommunala bostadsföretagen har en gräddfil i dessa avseenden gentemot den här privata byggherren. Den enda positiva skillnaden är väl att de privata får bestämma själva. Det kan inte de kommunala bostadsbolagen göra . De är styrda av den lagstiftning som vi har. Jag skulle vilja koppla tillbaka till . kanske inte har läst den. Men om han har gjort det skulle jag vilja höra vilka synpunkter han har på de förslag och den kritik som lyfts fram i den här rapporten när det gäller hur länsstyrelserna har hanterat detta väldigt olika. Jag skulle också vilja höra hur det är med koncernverksamheten och aktieutdelningen. 96 (): Statsrådet ville föra över diskussionen till att handla om marknadshyror. Jag upprepar mig även den här gången, som jag brukar göra i alla de här debatterna. uppfattning är att vi måste reformera hyressättningssystemet. Det är alldeles nödvändigt för att få i gång nyproduktionen. Det är uppfattning att det behöver ske. Statsrådet har kanske en annan uppfattning, men det är uppfattning. En reformering av hyressättningssystemet är nödvändig. Vi säger inte ja till marknadshyror, och det tror jag också att statsrådet vet om. I övrigt vad gäller konsekvenser av den här lagstiftningen tycker jag att det som tog upp var alldeles utomordentligt. Det gäller hur man uppfattar denna lagstiftning. Den tillkom för att sätta stopp för en utveckling i som man då inte sympatiserade med. I den förra debatten nämnde jag den utvärdering som gjorde. Där fanns till exempel ett sådant faktum som att tillstånd lämnades i 263 fall när man behandlade de här ärendena. Avslag lämnades i 24 fall. Alla avslag utom ett avser ärenden i . I avsåg avslagen 2 700 lägenheter. Tillståndsbesluten avsåg 740 lägenheter. Lagstiftningen har drabbat en region väldigt hårt. ser vi hur svårt det är på bostadsmarknaden, och då tycker jag att det borde finnas tid för att pröva och pröva om för att se vilka konsekvenser den lagstiftning vi har ger. Här i fattar vi beslut som berör kommunerna i mycket hög utsträckning. Jag tycker att det vore modigt att våga sig på en omprövning och skapa rimliga förutsättningar för både förvaltning av bostäder och byggande av nya bostäder. Det skulle vara intressant att höra vilka åtgärder statsrådet tänker vidta eller bidra med i det avseendet. 97 Statsrådet (): Om har lyssnat på mig under de bostadspolitiska debatterna här i kammaren har hon kanske observerat att jag gång på gång har välkomnat nya aktörer som byggare av hyresrätter. Jag tycker att det är utomordentligt positivt att det byggs hyresrätter enligt den gamla byggmästarkulturen i eller , och håller en del aktörer på att göra det i och . Jag tycker att det är alldeles utmärkt om vi får fram det som vi hade förr, nämligen att man bygger för egen förvaltning och ett långsiktigt innehav. Det är den gamla byggmästarkulturen. De investeringsstöd som vi har gett skapar också förutsättningar för detta. Det ser vi nu när några aktörer etablerar sig i för att bygga hyresrätter för egen förvaltning. Jag tycker att det är utmärkt. Det är bra. Men jag är helt övertygad om att vi också behöver ett allmännyttigt bestånd. Det ska vara ett allmännyttigt bestånd som präglas av att det är en seriös, långsiktig fastighetsägare. Det är nödvändigt för hyressättningssystemets funktionssätt. Även om jag också ser behov av att reformera hyressättningssystemet ligger grunderna kvar hos mig. Det handlar om att använda jämförelseobjekt i hyressättningen. Sedan kan ni inte locka mig att göra någon värdering av utredning. Vi bearbetar den nu i regeringen. kommer vi med ett ställningstagande om, och i så fall hur, förändringar av lagstiftningen behöver göras. Grunderna, att ha en lagstiftning som skyddar hyressättningssystemet, finns kvar. 98 (): Jag tror att det är allas vår uppfattning här att vi behöver fler bostäder. Jag tycker att det är oerhört angeläget att ta till vara den gamla byggmästarkulturen. Jag är uppvuxen med både pappa och bröder som är byggmästare. Jag vet lite grann vad jag pratar om. Den här byggherren i var i alla fall utlämnad. Jag kan rekommendera att prata med just honom. Sedan säger att vi behöver ett allmännyttigt bestånd. Ja, det tycker vi kristdemokrater också. Vi är inte för marknadshyror. Vi vill att det ska finnas en valfrihet, men vi undrar ändå var gränsen går för att ett jämförelseobjekt i hyressättningen ska vara godtagbart. Är det vid , som det är i min hemkommun, eller är det vid eller vid ? Det är väldigt intressant, för i säger man att man inte kan sälja ut en procent utan att det ska påverka bruksvärdet. När det gäller vill jag än en gång säga att det är synd att det gavs så lite tid för utvärderingen. Den har till och med varit så kort att först ska informeras om, diskutera och kunna ta ställning till rapporten. Jag tycker att det är lite graverande. Men handlar det om vad tänker göra med rapporten. Jag är orolig för att materialet återigen läggs på hög och för att vi ska behöva vänta långa tider på att det kommer fram nya förslag. Det har vi varit med om massor av gånger. Det är ständiga utredningar och lapptäckesåtgärder, kortsiktigt genomförda stopplagstiftningar och så vidare. Jag skulle på det här nya området önska att det blev långsiktiga men också snabba framsteg för att få fram nya bostäder för en alltmer växande marknad för bostäder i vårt land. 99 Statsrådet (): Det var en nyhet för mig att inte har behandlat rapporten. Det visar att vi kanske måste vänta ett tag till innan vi går clinch med den, så att får en möjlighet att uttrycka uppfattningar om den. Men det var en parentes. Vi jobbar naturligtvis med rapporten och bereder förändringar av lagstiftningen om några sådana behöver göras. Vidare bara en randanmärkning: Jag känner inte till Göteborgsfallet, och det är väl inte heller så att jag ska ingripa mot , om den har slarvat vid marktilldelning eller liknande. Det vore mig främmande att gå in så drastiskt i den kommunala självstyrelsen, där kommunen står för markpolitik och planmonopol. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2003/04:484 om hinder för ökat bostadsbyggande i 100 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att hindren för bostadsbyggandet i och län ska lösas. Låt mig först få instämma i bedömning att situationen på bostadsmarknaden i är allvarlig. Vi har ett behov av mellan 25 000 och 30 000 nya bostäder . Det finns dock tecken som tyder på en vändning. påbörjades mindre än 12 000 bostäder. Enligt bedömning kommer mer än dubbelt så många 24 500 lägenheter att påbörjas . Till detta kommer tillskottet vid ombyggnad av hus. beräknas att 26 000 nya bostäder kommer att börja byggas. Detta är en ökning mot tidigare prognoser, även om detta är otillräckligt om vi jämför med behovet. Det är i ljuset av detta som de olika åtgärder som regeringen vidtagit ska ses. När det gäller så har byggandet fallit i men ökat något i övriga länet. Även för denna region gör dock bedömningen att byggandet kan komma att vända uppåt . Den svenska bostadspolitiken grundas på en arbetsfördelning där staten verkar för att legala och finansiella instrument finns tillgängliga och kommunerna för att de bostäder som behövs också erbjuds deras invånare. Genom en aktiv markpolitik, ett strategiskt markinnehav och en god planberedskap kan kommunerna sköta sina åtaganden. Staten har tagit en mängd olika initiativ för att skapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande i såväl som i resten av landet. Initiativen finns inom olika områden eftersom byggande är en process som berör många aktörer. Merparten av initiativen som tagits är generella i den meningen att de gäller hela landet, men vissa åtgärder från regeringens sida har särskilt i fokus. En sådan lista omfattar såväl olika ekonomiska stimulanser som olika utredningar i syfte att underlätta bostadsbyggandet: kapitalförsörjningen vid ny- och ombyggnader av bostäder har stärkts, tredimensionell fastighetsindelning har införts, har fått i uppdrag att utarbeta fördjupat underlag för tillämpning av de riktvärden för buller från väg- och järnvägstrafik som tidigare tagit ställning till, en utredning om reformering av bruksvärdessystemet pågår, en arbetsgrupp utreder hur man skulle kunna möjliggöra ett mer omfattande byggande av hyresbostäder på den mark i som ägs av statliga aktiebolag eller förvaltas av myndigheter och verk, en kommitté ser över plan- och bygglagstiftningen och ska bland annat presentera förslag till åtgärder som kan effektivisera beslutsprocessen, de nya ekonomiska ramarna för länsplaner för regional transportinfrastruktur innebär att ramen för dels har höjts för att stödja projekt som bidrar till att öka bostadsbyggandet i , dels har anpassats så att projekten kan genomföras tidigt i planeringsperioden, infördes ett särskilt investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder, 2003 kompletterades investeringsbidraget med en särskild investeringsstimulans, som i vårpropositionen föreslås utvidgas till att omfatta även ombyggnad av vindsutrymmen och lokaler till bostäder, byggkostnadsforum har visat att det går att få ner såväl bygg- som boendekostnaderna utan att göra avkall på kvaliteten. Avslutningsvis vill jag återigen påpeka att de stora byggentreprenörsföretagen äger byggrätter runtom i landet för ca 60 000 lägenheter, varav en hel del i . När nu marknaden för bostadsrätter sviktar kan företagen ställa om sin produktion så att den motsvarar efterfrågan av bostäder för bredare befolkningsgrupper. 101 (): Jag vill börja med att tacka för svaret på min interpellation. Bostadskrisen i är en högst aktuell frågeställning, och den lever med oss . Vi kan också konstatera att den numera debatteras ganska flitigt i lokala medier. Det här berör oerhört många människor. Bara i står ungefär 100 000 i bostadskö. Jag tycker att det är väldigt viktigt att verkligen fundera över vad vi ytterligare kan göra för att bidra till att lösa bostadskrisen. Ansvaret för bostadspolitiken är delat. Det finns ett ansvar från kommunerna, och det finns ett ansvar här i riksdag. Jag kommer att koncentrera mig på det som rör riksdag och naturligtvis också på regeringens arbete. Det görs i svaret ett antal beskrivningar av vad regeringen gjort för att underlätta och stimulera bostadsbyggandet. Jag skulle på en gång vilja säga att det är otillräckligt. Det räcker inte. Jag kommer också att kommentera de punkter som har räknats upp här. Men först vill jag också nämna att det helt uppenbart finns mycket kunskap kring vilka åtgärder kommunerna anser det nödvändigt att vidta. Det finns en ny bostadsmarknadsenkät, som också länsstyrelserna har varit involverade i, och där anges mycket tydligt vilka hinder som finns. Statsrådet menar att tredimensionell fastighetsindelning har införts, vilket leder till att man kommer att bygga mer, men jag kan säga att den inte kommer att göra det. Det som marknaden och de boende efterfrågar är ägarlägenheter, och där säger regeringen nej. Det räknas också upp ett antal utredningsuppdrag. Jag tycker att det är utomordentligt att nu har fått ett konkret uppdrag att se över bullerriktvärdena. Vi kan konstatera att bullerproblematiken är sådan att om man ingenting gör, är färdigbyggt. Man måste göra något för att se över riktvärdena. Regeringen har också fattat ett beslut avseende kvarteret , genom vilket regeringen faktiskt stoppade detaljplanen därför att man ansåg att man inte kunde klara riktvärdena. Detta är ett gigantiskt problem för , och det har också tagits upp i svaret. Det pågår också ett antal andra utredningar, men det behövs konkreta åtgärder. En del utredningar har fått förlängd tid, och det händer väldigt lite . Jag skulle i den här debatten vilja ta upp vilka konkreta förslag som skulle kunna bidra till ökat byggande. Man skulle göra något för möjligheterna att fastställa hyran när nyproduktion sätts i gång. Det är en delåtgärd som snabbt skulle kunna bidra till att man vågar börja bygga nytt. En annan fråga är bullerproblematiken, där någonting bör göras. Allt det här ligger på bord, och det åligger regeringen att se till att vi får propositioner på områdena. Jag vet att regeringen kan agera snabbt när regeringen så vill, och jag tycker att det vore ett tips inför höstdelen av att åtminstone på vissa delområden snabbare få till stånd nya beslut. Det finns här också uppgifter från statsrådet om att exempelvis investeringsbidraget ska ha lett till ökat byggande. Det är inte fallet i . Den miljard som är avsedd för används inte. Det kortsiktiga och snåriga regelverket för dessa bidrag gör att det inte går att bygga på grundval av dessa. Jag återkommer i nästa replikskifte till hur förslag ska kunna bidra till ett ökat byggande. Jag kan också konstatera att de synpunkter kommunerna har haft har varit överklaganden av detaljplaner, höga produktionskostnader, osäkerhet om framtida vägdragningar och bullerproblem som gör att man inte kan bygga. Därför väntar jag med spänning på att få höra från statsrådet: På vilket sätt kommer statsrådet att vidta åtgärder för att påskynda och se till att det skapas möjligheter för att bygga nytt? 102 Statsrådet (): Jag tycker inte att ska vara så pessimistisk och låta framskymta att det inte går att bygga nytt. Det går visst att bygga nytt, och det går att bygga till rimliga kostnader. Jag ser ju också att det går att göra i och i . Jag läste i Byggindustrin, som kom . Ett mindre bostadsföretag som heter har precis fått marktilldelning och kommer att bygga 350 lägenheter i stadsdelarna . Om allt rullar på skulle företaget nog kunna bygga 300400 lägenheter i enligt vd:n för . Han hävdar också att det med hjälp av investeringsbidrag blir lika lönsamt att bygga nytt som att renovera. Det går att bygga nytt, och det går att bygga till rimliga kostnader. Det går att bygga också i till kostnader som innebär att hyran för en modern trerummare med hög standard inte blir högre än ca . Det finns det exempel på. Det visar sig också nu när andra aktörer går in på Stockholmsmarknaden att det går att pressa kostnaderna. Det går att bygga bra, funktionella ekologiskt hållbara bostäder till rimliga kostnader, och det går framför allt med investeringsbidraget. Vad gäller att fastställa hyran i nyproduktionen har vi ju tillsatt en utredning om hyressättningssystemet. Den har just i uppdrag att titta på hur man ska kunna utforma hyressättningen i nyproduktion för att få en säkrare investeringskalkyl för investerarna och undanröja det som ibland i debatten påstås vara en stor osäkerhet för dem som ska bygga hyreslägenheter. När det gäller bullerproblemen är det ju som har ställt sig bakom riktvärdena för buller. Vad vi nu har gjort är att ge i uppdrag att göra en översyn och se om man kan göra några förändringar när det gäller tillämpningen av de riktvärden för buller som har ställt sig bakom. Vi har lyft bostadsbyggandet , så att kommer det att tillkomma ungefär 27 00028 000 lägenheter, med ombyggnader av kontor och vindsutrymmen. tror på en fortsatt ökning av byggandet . Det är inte riktigt tillräckligt det behöver byggas mer men vi är på god väg nu att nå upp till de ambitioner som finns när det gäller bostadsbyggandet. Sedan gäller det, när vi har nått dithän, att bibehålla volymerna på den nivån under en lång följd av år. 103 (): När man läser bostadsmarknadsenkäten kan man konstatera att i exempelvis den här regionen, där det är en skriande brist på bostäder, anger 24 av 26 kommuner att man har brist på bostäder, och det gäller i stort sett varenda form av bostäder som finns. Man anger också i bostadsmarknadsenkäten att de som är specifikt utsatta på grund av bostadsbristen är ungdomar, äldre, barnfamiljer, barnfamiljer som söker större bostad i stort sett varenda grupp. Vi vet också att när det råder bostadsbrist är det speciellt de utsatta grupperna som har väldigt svårt att hitta en bostad. Jag vet att min inställning här låter pessimistisk, men jag skulle vilja säga att den är verklighetsanknuten, för som regional företrädare hör jag i olika sammanhang att behöver göra mer. Jag ska räkna upp ett antal förslag som jag tror direkt skulle kunna påverka byggandet i den här regionen. Det första är att se över de hinder som finns för just byggande i storstäder. Det behövs ett specifikt storstadsfokus. har lagt fram förslag om att man måste förändra riktvärdena vad gäller exempelvis bullerproblematiken, därför att leder de till ett byggstopp. Det går inte att bygga. Specifikt de mindre bostäderna går i så fall inte att bygga, därför att som statsrådet vet är regelverket sådant att kan man inte bygga en bostad med en garanterat tyst sida mot inre gård så kan man inte bygga den här bostaden. Vi tror att det är fullt möjligt att få mycket goda inomhusmiljöer genom att använda den teknik som finns .