prot · GR09110 · 2004-05-06 00:00:00 — I går var det någon av demonstranterna på en av de stora demonstrationerna som genomfördes i vårt land som sade: Det är som att välja mellan att bli skjuten eller strypt. Det är kanske att överdriva. Men det är ett mycket stort problem för många småhusägare som antingen tvingas lämna sitt boende eller avsätta en orimligt hög del av sin disponibla inkomst för att betala fastighetsskatten. Min fråga är helt enkelt: Vilka besked har att lämna till hårt pressade villaägare som dignar under de skatter som Socialdemokraterna beslutar om? 52 Finansminister (): Fastighetsbeskattningen är en del av vår kapitalbeskattning. Fastighetsskatten har reformerats vid ett stort antal tillfällen. Vi har sänkt skattesatsen. Vi har infört särskilda regler som har gynnat framför allt personer med små inkomster, oftast pensionärer. Det infördes till exempel en begränsningsregel som gör att ingen behöver betala av sin inkomst i fastighetsskatt. Vi införde en ny regel som gör att man också har en begränsning när det gäller förmögenhetsskatten. På så vis kan man säga att de som har de allra lägsta inkomsterna också har fått det väsentligt bättre med de förändringar som har skett av fastighetsskatten . Det är också viktigt att konstatera att fastighetsskatten är rättvis i den bemärkelsen att ingen kan komma undan fastighetsskatten. Man kan inte smita ifrån fastighetsskatten och gömma sitt hus, sin fastighet. Det är också viktigt sett till vårt skattesystem att den är effektiv, och det är faktiskt fastighetsskatten. 53 (): Jag tror inte att någon villaägare som tycker att man betalar en orimligt hög fastighetsskatt säger emot finansministern när han säger att den är effektiv. Den är mycket effektiv för att i vissa områden genomföra en effektiv segregering där de svagare ställda tvingas lämna och de mer förmögna flyttar in. Detta är en politik som är djupt bekymmersam. Finansministern har rätt när han säger att det har skett en rad reformeringar. Det har suttit utredningar, och det har tillsatts nya utredningar. Det har tillkommit dämpningsregler, tak och begränsningar av olika slag. Men de tar inte tag i det grundläggande problemet med fastighetsskatten, själva konstruktionen. Det bekräftar bara att fastighetsskatten i grunden är fel tänkt, eftersom regeringen år tvingas justera, ändra och byta position. Frågan kvarstår: Vilka besked har finansministern att lämna till de fastighetsägare som dignar under problemen? Vad bör de göra? 54 Finansminister (): Om man ser till den totala boendekostnaden är fastighetsskatten för de allra flesta en relativt begränsad del. är det kapitalkostnader, det vill säga räntekostnader, som är den stora delen för många som har småhus, framför allt nya småhus. Där kan man lugnt säga att under de sju, åtta har vi på många områden sett nästan en halvering av kostnaderna för boendet just på kapitalkostnaderna. Det har i sammanhanget varit väldigt viktigt för att minska boendekostnaderna att vi har haft låga räntenivåer. Att vi har gjort justeringar i fastighetsskatten och också i förmögenhetsskatten har två bakgrunder. Den ena är att vi har velat göra det mer rättvist och hjälpa dem som har haft de låga inkomsterna. Den andra är vi självfallet har anpassat oss till att vi också haft en kraftig värdestegring på småhus . Det är bland annat ett resultat av att det har byggts alldeles för lite bostäder. Det gäller inte minst i de borgerligt styrda kommunerna i och i andra storstadsområden. Där har tillkortakommanden eller brister i bostadsbyggandet lett till behovet att ändra skatten. 55 (): Jag har en fråga till justitieminister . dömdes en man för misshandel till 50 timmars samhällstjänst. Gärningen bestod i att han hoppade ur sin bil och helt oprovocerat gav sig på en cyklist med knytnävsslag i ansiktet. har innehållet i samhällstjänsten blivit känt. Det blev som ska utföras i en kampsportsklubb där man sysslar med kickboxning. På hemsidan kan man läsa att sporten är den hårdaste i världen. Jag är mycket medveten om att justitieministern varken kan eller ska ha uppfattningar om enskilda domar. Men anser justitieministern att det är lämpligt att ha samhällstjänst som en möjlig påföljd vid denna typ av brott? 56 Justitieminister (): Jag tycker att samhällstjänst är en viktig påföljd när det är fråga om personer som begått brott och där det av olika skäl inte anses nödvändigt att de ska sitta i fängelse. Jag kan precis som här säger inte kommentera det enskilda fallet. Men ska jag tala generellt tycker jag att den formen av samhällstjänst inte är av det slaget som jag själv skulle ha valt om jag hade fått bestämma vilken samhällstjänst som skulle gälla. 57 (): När det gäller det sista delar jag justitieministerns uppfattning. Hade jag varit i den ställningen att jag skulle bestämma samhällstjänst hade det jag definitivt inte bestämt den här samhällstjänsten. När det gäller det första delar jag inte justitieministerns uppfattning. Jag anser inte att man vid misshandel ska kunna dömas till samhällstjänst. hade ett mål där man utdömde samhällstjänst för en man som hade misshandlat sin fru eller sambo. Det stod att misshandeln icke var att bedöma som ringa. Det har satt ribban och skapat praxis. Man kan alltså oprovocerat slå någon på gatan, misshandla närstående kvinnor med mera och få samhällstjänst. Jag tycker att det är fel. Jag vill slutligen fråga justitieministern: justitieministern nu beredd att se över hur samhällstjänsten har använts i de här fallen och vid den här typen av brott? 58 Justitieminister (): I och för sig kommer vi att arbeta med en påföljdsreform där vi också kommer att se över de kombinationsmöjligheter som finns . Det jag kan säga allmänt är att det kan vara så att det finns för många påföljdskombinationer. Det gör att det inte ger tydliga prejudikat. Däremot tror jag det är viktigt att det ska ges samhällstjänst även . Om är av annan uppfattning tror jag att det kan vara bra för honom att känna till att är ett land som dömer till ovanligt många fängelsestraff när det gäller den här typen av brott. Där ska vara nöjd. Jag tycker inte att man helt ska ta bort det. Däremot ska fängelse även i fortsättningen vara den normala påföljden vid brott som misshandel. Det är på det sättet det är . 59 (): Även jag har en fråga till justitieminister . Det gäller det faktum att det nu är ett stort . Vi vet att rörligheten dock inte är så omfattande för människor från alla grupper, utom från några. Den organiserade brottsligheten har en förmåga att gå ganska tydligt över gränserna. Vi talar om narkotika, människohandel, vapenhandel och mycket grova ekonomiska brott. För att bekämpa detta tror jag och liberalerna att det är viktigt att vi stärker det europeiska samarbetet vad gäller dels polis, dels åklagare. Det gäller för den delen också fängelsesamarbete när det har dömts ut påföljder rätt fånge i rätt land, det vill säga i hemlandet och kanske inte i . Min fråga är: Vad avser regeringen göra för att stärka det överstatliga inslaget när det gäller brottsbekämpningen? Vi har ju ett behov av att samarbeta här som saknar gränser om man jämför med andra områden. Många känner en stor oro över att drabbas av denna mycket grova brottslighet, som vi dessutom har sett öka . 60 Justitieminister (): Det är riktigt att vi är flera länder nu inom EU, vilket är positivt inte minst med tanke på de möjligheter som det ger brottsbekämpningen. Den internationella brottsligheten är inte ny på det sättet att det kommer personer hit och begår brott som, vilket vi gärna glömmer, svenskar begår brott i andra länder. Detta att vi nu är flera länder ger bättre möjligheter för brottsbekämpningen, bland annat genom att de nya länderna får en delaktighet i det polissamarbete som sker i Europol och i det samarbete som sker i Eurojust, det vill säga åklagarsamarbetet. På så sätt kan man förbättra möjligheterna till brottsbekämpning. Det ger också en möjlighet till att samarbeta och få information om de register som finns så att de respektive polis- och åklagarmyndigheterna i de olika länderna kan samarbeta mycket bättre. Om vi ska kunna bekämpa internationell brottslighet så måste vi också arbeta med en internationell brottsbekämpning. Det är på det sättet som och regeringen arbetar. 61 (): Jag är mycket glad över att målinriktningen är densamma. När jag besökte Europol i kunde jag konstatera att budskapet var att man där fortfarande känner sig väldigt begränsad i sina möjligheter att till exempel jobba med informationsinhämtning. Man har register som måste raderas efter bara , vilket gör att omfattande spaning mot pedofilringar eller mot narkotikaligor blir väldigt ineffektiv. Jag tror att det finns ett ganska starkt folkligt stöd för att stärka möjligheten till registren för att samla information för brottsbekämpning. Europol pekade också på vad man kan göra nationellt för att öka kampen mot ekobrott, narkotikabrott och vapenhandel. Det vill jag höra justitieministerns syn på. Här gäller det frågor som huruvida man kan använda sig av rumsavlyssning och skyddsidentitet för poliser och se till att det finns en möjlighet att använda sig av åtalsförhandling. Det är någonting som bland andra i sin förtroendekommission nu lyfte fram. Avser regeringen vidta några nationella åtgärder för att bekämpa den grova brottsligheten? 62 Justitieminister (): Som väl känner till pågår ett ganska omfattande arbete med att ge polis och åklagare bättre möjligheter till att bekämpa den grova brottsligheten, bland annat med verktyg som inte har funnits tidigare. Det är någonting som vi arbetar med. Jag vill också passa på att kommentera att problemet med Europols register inte är att de raderas . Problemet är att alltför många länder inte ger den information som de borde göra. Om flera andra länder agerade som bland andra så skulle det fungera mycket mer effektivt i Europol. Från svensk sida har vi en uppgift att se till att det lämnas mer information så att man ska kunna fortsätta att utveckla det internationella samarbetet på den här punkten. vill jag säga något som jag tror att det råder stor enighet om i : Det är viktigt att vi ändå behåller vår nationella polis. När vi nu ska inrätta en gränskontrollbyrå så ska det inte bli ett nytt internationellt organ, utan vi ska fortsätta att arbeta nationellt. Men vi ska också fortsätta att utveckla det internationella samarbetet. Särskilda regionala insatser för 63 (): Jag har en fråga till . I partiledardebatten utlovade statsministern särskilda regionala satsningar för , och . Som företrädare för tycker jag att det var ett mycket positivt besked. När hade gått och inget hänt ställde jag en skriftlig fråga till statsministern om detta, men det var som svarade eftersom uppdraget tydligen gått till dig. Svaret var mycket knapphändigt och gick ut på att ett program håller på att tas fram och ska presenteras . Hur blir det, ministern? Blir det några särskilda insatser för och därmed , och när kommer de i så fall? 64 Statsrådet (): Precis som berättade är det tre riktade satsningar som regeringen har arbetat med: , och . Satsningen för har vi ganska presenterat. Det är en stor satsning som innehåller både utlokaliseringar och satsningar på forskning och utbildning och på småföretagande. kommer vi att presentera satsningen för . Det är åtgärder som har legat under en särskild utredare . kommer vi att presentera de satsningar som rör . 65 (): I svaret jag fick stod det att det skulle komma . låter det som att det ska komma okej då. Men det fanns ingenting om det här i tilläggsbudgeten eller i vårpropositionen, så om det handlar om ekonomiska insatser måste jag säga att man blir man lite fundersam. har ett utsatt läge, och det vet . Det gäller särskilt . Jag hoppas verkligen att detta blir någonting som är kraftfullt och som kan se till att arbetslösheten bekämpas i , framför allt i kustorterna. 66 Statsrådet (): Åtgärderna måste bli kraftfulla, för har landets högsta arbetslöshet. De satsningar som vi gjorde i och som omfattade flera miljarder gick inte heller att läsa om i vårpropositionen, men det betyder inte att de inte har varit kraftfulla. 67 (): Även jag har en fråga till justitieministern. Dagens sexualbrottslagstiftning och även den som justitieministern har aviserat ska komma utgår från att en kvinnas passivitet innebär ett indirekt samtycke till sexuellt umgänge. En kvinna som inte är hjälplös men som inte heller har sagt nej, protesterat eller gjort motstånd anses enligt lagen ha samtyckt. Min övertygelse är att sexuellt umgänge utan samtycke är ett sexuellt övergrepp. Jag förstår av justitieministerns uttalanden i medierna att han inte vill skjuta på sexualbrottspropositionen, och jag kan verkligen hålla med om att det har tagit redan. Men min fråga till ministern är: Är han beredd att i samband med en ny sexualbrottslagstiftning påbörja ett arbete med att få in samtycket i sexualbrottslagstiftningen? 68 Justitieminister (): Den princip som här nämner var en av de saker som diskuterade. Den bygger på att man ska sätta större fokus på kvinnans samtycke eller eventuella samtycke. Låt mig redan från början säga att det är självklart i dagens lagstiftning och i den kommande att ett nej alltid är ett nej. Det ska inte råda någon tvekan om det. Däremot diskuterades den princip som det talades om här att allt skulle fokuseras på kvinnan. Samtliga sju partier, från till , ansåg att detta inte var bra. Man hade då kunnat granska hur det fungerade i de länder som har detta, och sett att det blir ett ökat tryck på kvinnan. När det hela gick ut till remissinstanserna var det 65 av 66 som sade blankt nej. En tyckte att man skulle utreda det vidare. Det har alltså funnits en total enighet, från och alla andra, om att det här inte är ett bra system eftersom det blir en ökad press på kvinnan, och flera frågor till henne. Vi försöker gå åt andra hållet och se till att man inte ska behöva utsättas för det när man är målsägande i rättegångar. Den uppfattning som man har kommit fram till i och som samtliga remissinstanser, med undantag av en, ställer sig bakom är naturligtvis den som också ska ligga som underlag för den kommande sexualbrottslagstiftningen. 69 (): Jag tror inte att det här handlar om att rättegångsprocessen blir jobbigare på det ena eller andra sättet. Det finns många våldtagna kvinnor som kan vittna om att rättegångsprocessen har varit fruktansvärd. Samtyckeskravet ska in i lagstiftningen eftersom det helt enkelt är orimligt att en kvinnas passivitet ska ses som ett samtycke. Justitieministern säger att ett nej alltid är ett nej; ja, det är det. Men vad gäller när det inte är ett ja och inte ett nej? Det är en förlegad syn att säga att om kvinnan inte har sagt nej så är det ett ja. 70 Justitieminister (): Jag är inte alldeles säker på att förstår det här. Det är alltså så att om en kvinna inte på något sätt vill ha samlag så är det ett övergrepp på ett eller annat sätt. Sedan finns det olika former för det; krävs det våld eller hot om våld för att det ska vara våldtäkt. Men finns det alltså andra former där kvinnan inte vill ha samlag och där det kan vara en straffbar gärning, nämligen om kvinnan är för berusad för att kunna göra motstånd eller om hon är sovande eller funktionshindrad. Det här är någonting som vi vill ändra på. Vi vill utvidga de här begreppen så att det ska vara våldtäkt även i de här situationerna. Men med tanke på att man i total enighet har funnit att detta skulle innebära en ökad press på kvinnan är det inte nu aktuellt att arbeta in det. Det tror jag också att förstår. Jag fick i alla fall det intrycket när han ställde den första frågan. Det skulle ju försena det här arbetet med . Men jag vill också säga att den här diskussionen ska kunna fortsätta. Det är en intressant diskussion. Det är viktigt att jämföra med andra länder. Men låt oss ändå vara överens om att detta var just en av de saker som man undersökte där samtliga partier var helt överens om att det blir en sämre situation för kvinnan, och vi vill göra precis tvärtom. 71 (): Trots att den israeliska kärnvapenavslöjaren har suttit i fängelse för att ha avslöjat det kärnvapeninnehav som en hel värld kände till, hotas han efter frisläppandet till livet av extremister. Han kan inte gå som en fri man på gatan i utan har flytt in i en kyrkobyggnad. har utrikesminister sagt att hon avsåg att följa vad som hände efter frigivandet så att han garanteras den säkerhet som alla medborgare har rätt att kräva. vet vi att han inte har den säkerhet som han borde ha. Företrädare för den israeliska regeringen har också sagt att det inte finns något behov av ett speciellt polisiärt skydd eftersom han har så många sympatisörer. Mot den här bakgrunden och den ytterst allvarliga situation som den här personen befinner sig i är min fråga om den är beredd att erbjuda Vanunu politisk asyl i . 72 Finansminister (): Regeringen kan självfallet inte kommentera enskilda fall från talarstolen här. Utrikesministern har sagt att regeringen avser att följa händelseutvecklingen, och det är det som gäller. Sedan har vi en väldigt generös lagstiftning i vårt land, och vi lever efter humanitära principer i den praxis vi har, men vi kan inte kommentera enskilda fall. 73 (): Jag tycker att det är en lite konstig inställning. Den här debatten om att bevilja eller erbjuda politisk asyl förs i många andra länders parlament. Vanunus liv är utsatt för konkreta hot. Ju fler länder som diskuterar detta, desto större är möjligheten att Vanunu tillåts lämna . Men förutsättningen är då att flera länder är beredda att erbjuda honom politisk asyl och erbjuda honom den säkerhet som han som människa har rätt att kräva. Han har avtjänat sitt straff för det påstådda brottet i och har rättighet till ett framtida liv. Jag skulle därför vilja vädja till den att överväga möjligheten att, likt andra länder, erbjuda Vanunu politisk asyl här i . 74 Finansminister (): När ställer frågan är han säkert mycket väl medveten om att vi i har en lagstiftning och en ordning enligt vår författning där fattar de avgörande besluten på förslag av regeringen. Vi har dessutom en organisation där den statliga förvaltningen hanterar uppföljningen av ärenden och tolkar lagstiftningen. Vi kan självfallet inte ha någon annan ordning för enstaka fall som enstaka riksdagsledamöter har synpunkter på. Vi måste följa den ordning som vi har. Det är säkert mycket medveten om, men han ställer ändå frågan trots att han vet att regelverket inte medger att regeringen ingriper i enskilda fall via talarstolen här. 75 (): Min fråga går till försvarsminister . Jag vill fråga ministern om den svenska truppen i Kosovo och även om internationella åtaganden totalt. Läget i Kosovo är enligt alla bedömningar instabilt. har ett åtagande gentemot Nato och ett engagemang i det område som drabbades värst . ska det bli kraftiga reduceringar. Man talar om att det ska bli 310 personer kvar. I pengar räknat handlar det om , om nu detta räcker till en trupp på 310 man. Jag undrar om det blir ett förband med bra kvalitet, vilket vi ju är kända för. Hur kommer andra länder att uppfatta att vi drar oss ur vårt åtagande? Hur påverkar detta deras styrkebidrag i området? Alla blev ju överraskade av de oroligheter som blossade upp . En slutsats som man drog var att det krävs mer analys av underrättelser för att kunna förutse liknande händelser. Med kraftigt reducerade medel och genom att det endast blir en kompanistridsgrupp utan ledning kvar som kan göra dessa analyser befinner vi oss i en väldigt sårbar situation. Vad gör regeringen om oroligheterna eskalerar? 76 Försvarsminister (): Allra först vill jag säga att insatserna från den svenska truppen i Kosovo under de aktuella oroligheterna är värda all respekt. De har gjort enastående insatser. Det kan jag säga därför att vi får dessa bedömningar från utländska ledare nere i Kosovo. Det finns en stark efterfrågan på trupp. Planen har varit att man ska dra ned truppstorleken i Kosovo. Det har också varit inriktningen på regeringens planering. När man ska ligga kvar med brigadstrukturen, vilket det kom ett mycket sent beslut om, måste vi se på vilket sätt ett mindre svenskt bidrag kan ingå i en struktur så man får säkerhet för soldaterna som de får en chans att också lösa uppgiften. Det bereds nu i . 77 (): har också åtagit sig insatser i olika länder för att sedan ganska snabbt dra sig ur. Både upptrappning och avveckling kostar ju mycket pengar. Finns det någon långsiktighet från regeringens sida i det totala internationella engagemanget? 78 Försvarsminister (): Det finns en övergripande planering. Det finns ett långsiktigt svenskt ansvar på västra . Däremot blir det naturligtvis svårigheter när Nato ändrar sin planering i ett väldigt sent skede som Nato har bett oss att förstärka de insatser vi för tillfället har i . Det är viktigt att komma ihåg att det inte är som gör en insats på , utan vi deltar i en Natooperation. Det är mer än 20 länder som deltar i denna. Frågan är hur vi tillsammans kan bemästra den försämring av läget som har uppstått. 79 (): Även jag har en fråga till försvarsministern. I takt med minskade anslag till försvaret får frivilligrörelsen enligt min mening en allt viktigare ställning. Men finns det en allt större osäkerhet när det gäller finansieringsformen för frivilligrörelsen. Min korta fråga till försvarsministern är: Hur ser försvarsministern på behovet av frivilligrörelsen inom Försvarsmakten , och hur ser försvarsministern på finansieringsfrågan? 80 Försvarsminister (): Min bedömning av frivilligorganisationerna är att de är ett utomordentligt viktigt bidrag till vår förmåga. De har också möjligheter att utifrån sin egen folkrörelsegrund bestämma vilka nya frågeställningar man ska ta upp och på vilket sätt kan man stödja en utveckling inom försvaret där faktiskt också de officiella sakerna tar lite . Alla frivilligorganisationerna måste ju också anpassa sig till den kraftiga omställning som sker i Försvarsmakten. Avsikten är att det kommande försvarsbeslutet ska innehålla en del om frivilligrörelsen i den militära delen, det vill säga den proposition som kommer . Den kommer också att tas upp året därpå när vi ska titta på krishanteringen i dess helhet. 81 (): Det är väldigt bra att höra försvarsministern uttala sig så positivt om frivilligrörelsen. Genom egna mycket goda kontakter med delar av frivilligrörelsen vet jag att man satsar väldigt mycket tid, energi och tankemöda på att anpassa sig efter det nya försvaret och också efter den nya roll som Försvarsmakten har att spela, till exempel när det gäller terroristbekämpning och många andra saker i ett läge där det inte är rent krig eller ren fred utan en stor påfrestning också på samhället i övrigt. Jag har också en uppföljande fråga: Skulle försvarsministern kunna tänka sig att ge frivilligrörelsen, till exempel Lottorna, som jag vet har varit engagerade i det här sammanhanget, ett nationellt uppdrag att svara för exempelvis totalförsvarsinformation ute i skolor och på andra ställen? Jag tror att ett sådant uppdrag skulle ge en väldigt fin struktur och en bas för en fortsatt mycket viktig verksamhet. 82 Försvarsminister (): Jag är nog inte beredd att på stående fot tala om vilka uppdrag som Försvarsmakten ska ge till de olika försvarsorganisationerna. Om jag nu säger att vi behöver frivilligorganisationerna och att det är viktigt att de också anpassar sig till omställningen, är det å andra sidan så att de frivilligorganisationer som faktiskt gör detta och därmed stöder en inriktning också bör få känna uppskattning och respekt för de fortsatta insatserna. 83 (): Jag har en fråga till statsrådet . har ju förbundit sig att följa genom att se till att barns bästa ska beaktas i utlänningslagen. Den senaste tidens rapporteringar har visat att så inte sker. uppger att många barns rätt åsidosätts i asylprocessen. Det gäller såväl flyktingbarn i familjer som ensamkommande barn.