prot · GR0987 · 2004-03-24 00:00:00 — Jag hoppas, som sagt, att vi tre partier tillsammans, och kanske fler partier, kan göra betydligt mer både för att få ned kostnaderna och för att se till att lantbruket får mer ersättning från samhällets sida. Det behöver man. Vi har ju mycket kollektiv konsumtion som jag tycker att samhället bör ersätta lantbruket för. 215 () replik: Svaret gjorde mig inte speciellt mycket klokare när det gällde vad det var som vi konkret skulle göra för att öka svenskt jordbruks lönsamhet. Men låt mig i sådana fall jämföra, eftersom vi båda två var i och . Där har vi en jordbruksägarsituation med knappt 300 000 jordbruksföretagare, men där endast en liten bråkdel, ungefär 8 000, är företag med mer än en person. Så ser inte situationen ut i . Vi har ju gjort de effektiviseringar och rationaliseringar som berättar om att man kanske måste göra. Sedan är det väl en sak att säga att man kanske måste ha mer ersättning och mer stöd till mindre företag och till småskalighet, som så fint nämner. Men är inte medveten om att det ändå är några få stora företag, ungefär 1 000 stycken i , som faktiskt står för av produktionen i ? Är det inte rimligt att dessa företag ska kunna ges en möjlighet till lönsamhet i stället för att slås ut? Vore det inte tokigt om de här stora företagen, som står för basen av produktionsjordbruket, slås ut? Då klarar ju inte heller de andra att stå kvar. Eller ska jag tolka det som att i framtidens jordbrukspolitik i , enligt sätt att se, ska det vara skattebetalarna som står för stöd och ersättningar till vissa mindre företag? Ingenting ska åtgärdas i form av skattesänkningar eller företagarförenklingar för de stora produktionsföretagen. De ska i stället kunna lägga ned. Kvar har vi någon form av vård av öppet landskap. Nej, jag vill nog ha svar på vad det konkret är som tänker ta tag i, för som säger finns det mycket att göra när det gäller att öka lönsamheten för svenskt jordbruk i . 216 () replik: Jag tror inte att jag och är helt överens. Men det är inte så konstigt. Moderat politik är kanske inte riktigt densamma som politik i de här frågorna. Jag kan berätta att jag personligen har mött många vänner och bekanta som har tvingats lägga ned sina lantbruk på grund av att de har blivit utkonkurrerade. De har inte klarat kostnadsbilden. De har inte klarat av de investeringar som fordras för att man ska ha en lite högre djurbesättning och att man ska kunna leverera till mejerierna. Jag tror också att det är väldigt viktigt att vi kan ha bra förutsättningar för lantbruk i hela landet. Vi har ju olika klimatförutsättningar. Alla har inte så goda förutsättningar som vi har i till exempel , med väldigt fin som vi kan bruka och där man som lantbrukare kanske ändå kan ha en rimlig lönsamhet och klara sig ganska bra. För att hela ska leva gäller det också att skapa förutsättningar för att lantbrukarna i ska ha arbetstillfällen. Det är viktigt för att ska leva, att byarna ska finnas kvar, att mycket av den service som vi ser runtom i samhällena ska finnas kvar. Där tror jag att miljö- och landsbygdsprogrammet spelar en avgörande roll för att kämpa för att få pengar. Samhället ska mer ställa upp på att köpa svenskt, betala för den kvalitet en god djuromsorg innebär, inte ha så mycket antibiotika i köttet och så vidare. Jag tycker att man ska betala för det. Man ska inte bara tänka med plånboken utan även tänka på de värden vårt samhälle har. Det sker förhandlingar just , och vi hoppas att det ska gå att skaka loss lite mer pengar. Kostnadsbilden är inte bra för en hel del av lantbrukarna. 217 () replik: talade varmt om det öppna landskapet. Jag skulle gärna vilja höra hans analys av hur det öppna odlings- och kulturlandskapet har kommit till och hur det upprätthålls . Det finns också en misstänkliggörande ton i framställning av det svenska jordbruket. Han kommer rappt in på nitrat i dricksvatten, bekämpningsmedelsrester, användningen av hormoner och antibiotika. Det finns en ton som gör att det blir lite guilt by association. Vilka rapporter har om omfattande nitrat i dricksvatten, bekämpningsmedelsrester i livsmedel och om hormon- och antibiotikaanvändning i svenskt jordbruk? I ert särskilda yttrande skriver ni följande: Jordbrukspolitikens uppgift skall vara att i större utsträckning ersätta brukarna för kollektiva nyttigheter som produceras i form av exempelvis hög djuromsorg, miljöhänsyn eller livsmedelskvalitet. Anser att svenskt jordbruk präglas av hög djuromsorg, miljöhänsyn och livsmedelskvalitet? Kommer parti att ställa sig bakom förslag om att ta modulerade medel som var tänkta för att förstärka miljöstöd och betesmarksstöd i landsbygdsutvecklingsprogrammet för att finansiera administration i ? 218 () replik: Det var många frågor. Jag hinner nog inte med utan att ha som repliktid, och har jag ! Jag börjar med frågan om öppna landskap. Jag har varit industriarbetare , men jag har också haft tillfälle att läsa lite kulturgeografi och jag har fått min bild av hur samhället och det öppna landskapet har vuxit fram. Det har det gjort därför att vi har odlat upp vårt landskap. Vi har skapat förutsättningar för samhället och för att utveckla vårt land. Det är viktigt att vi upprätthåller det, att landskapet inte buskar igen utan att det finns betande djur. Det fanns fler betesdjur längre tillbaka i tiden. Om vi tittar ser vi att det kanske inte fanns så mycket mer skog. Det var inte så befolkat i . Det var betydligt färre invånare. Vi hade inte det trycket på oss som vi har . måste det produceras livsmedel på de platser där det blir en hög produktivitet. Det var absolut inte min mening att misstänkliggöra. Jag ställde en del frågor som jag tycker att var och en ska tänka på själv. Jag tycker att vi har en bra djuromsorg i . Vi lyckas nå en hel del av de miljömål vi har satt upp. Jag tror att vi är på rätt väg. Däremot får vi inte stanna upp utan vi måste göra en analys. Det gäller också nitrat och bekämpningsmedel. Jag tycker att vi har lyckats ganska bra. nämnde att vi har sänkt nitrathalterna till en tredjedel. Där har gjorts mycket. Vi har satsat mycket på forskning, och det händer mycket inom den konventionella odlingen. Jag tycker att vi är på rätt väg. Det var absolut inte fråga om att misstänkliggöra någon. 219 () replik: Eftersom tycker att vi har hög djuromsorg och lyckas bra med miljöhänsynen och livsmedelskvaliteten förutsätter jag att han vill medverka till, som han skriver i det särskilda yttrandet, att staten i större utsträckning ska ersätta brukarna för de uppnådda resultaten. Det är det svenska produktionsjordbruket, , som har gjort det möjligt att hålla landskapet öppet. Odling av spannmål till foder och grovfoder till kor och köttdjur håller landskapet öppet. Om vi drar undan möjligheterna för svenskt produktionsjordbruk att bedriva sin verksamhet minskar också möjligheterna att hålla landskapet öppet. Kommer att stödja förslag om att ta motsvarande modulerade pengar som var tänkta som en förstärkning av miljöstöden till administration? 220 () replik: Jag kan, precis som , säga att de modulerade medel vi har måste användas. De måste gå ut till jordbrukarna. Om jag får bestämma bör det vara så. När det gäller den administrativa delen måste man se till att det blir en finansiering på annat sätt. Vi kan inte låta lantbrukarna betala den delen. Det här är nog en diskussion vi kommer att ha . Jag tycker att det har gått alldeles för fort. Analyserna är inte klara. Jag har en förhoppning om att vi kanske bör vänta till 2006. Då hinner vi med informationsarbetet, och då hinner vi se till att det blir en tillförlitlig finansiering av reformen. Här finns mycket som är ogjort. Jag vill kommentera lite vad sade i inledningen. Vad jag vet sade ni ja till EU-medlemskap. Det betyder också en viss frihandel, att vi får ta in saker. Vi får inte säga nej till saker. Vi får in saker i som inte är så bra och inte har så hög kvalitet. Vi kan inte sätta upp handelshinder. Så är den fria marknaden. Jag skulle vilja råda att prata med kolleger i ert parti i så att de kan stoppa detta. De ska arbeta för ett bra djurskydd och få bort antibiotikan. Jag vet att kolleger i har mycket makt och kan göra mycket för att EU:s jordbrukspolitik förändras till det bättre. 221 () replik: Allra först var det intressant att höra kommentarer kring och . De har en lång väg att gå från en mörk historisk period. Min fråga till handlar om hur ser på ekologisk odling kontra miljömässigt hållbar konventionell odling. 222 () replik: Vi är positiva till bra, konventionell odling. Vi kan göra mer. Jag förstår att vi aldrig kommer att få hundraprocentigt ekologisk odling. Det är väl inte heller ett mål i sig. Jag tror att vi ska satsa så mycket vi kan. Naturligtvis måste vi arbeta för att minska bekämpningsmedlen så mycket det går och att odla på ett bra sätt med de förutsättningar som finns. I vissa fall behöver man kanske tillsätta mer kväve, fosfor eller annat. Det beror också på jordmån, klimat och så vidare. Men man måste ha rätt balans. Jag är inte en expert, och jag kanske är den som kan minst i miljö- och jordbruksutskottet i frågorna eftersom jag har min bakgrund som industriarbetare. Det vi har sett av övergödning är att alldeles för mycket har lagts ut på marken och att det bildas ett utläckage i våra vattendrag. Naturligtvis måste man se till att det finns en balans och att med hjälp av forskning se till att växtligheten tar upp dessa medel på ett bra sätt och att det blir bra produktivitet. Man kan naturligtvis göra mycket i den konventionella odlingen, men det är också bra att sträva efter lite mer ekologisk odling. 223 () replik: Måluppfyllelsen är ekologisk odling och inom djursektorn. Det ser ut att uppfyllas . Min följdfråga är då om Vänstern är beredd att lagstifta om en höjning det har ju diskuterats en höjning till . Eller anser ni att efterfrågan ska styra? Jag är också intresserad av att höra om Vänstern, som en konsekvens när pratar väl också om konventionell odling, är beredd att tillsätta medel, likväl som man tillsätter medel till ekoodling, till den hållbara, konventionella odlingen för att uppmuntra de som är kvar. 224 () replik: Om vi är beredda att lagstifta vill jag inte säga . Däremot har vi i olika betänkanden haft en ambition att öka den ekologiska odlingen till . Vi behöver ha en fördjupad diskussion om det här i partiet. Jag tror ändå att det är bra att ha ambitioner. Det är naturligtvis också bra att ha ambitionen att alla våra lantbrukare ska få hjälp, utbildning och rådgivning. Det kan göra väldigt mycket. Om vi får fler av dem som är konventionella odlare att ställa upp på miljömålen är det väldigt bra. Det gör att vi kanske kan nå miljömålen betydligt fortare och att vi vet och att det är garanterat att vi har bra livsmedel och bra kvalitet på mat. 225 (): bönder har satt ned foten. bönder har satt ned foten genom att formulera en vision, vilken jag ska läsa upp: Vi får landet att växa så att den gröna näringen 2010 intar en tätposition i vad gäller tillväxt, lönsamhet och attraktionskraft. Hur är då utvecklingen? Och hur har den varit? Ja, vi kan alla konstatera att har det svenska jordbruket stått och stampat, eller till och med backat. Detta har man gjort på grund av bland annat en hård och ökande konkurrens inom EU. Mot den svenska matens kvalitetsfördelar i bred mening står betydande kostnadsnackdelar i form av höga miljö- och djurskyddskrav jag tycker i och för sig att det är bra ett nordligt klimat, vilket vi inte kan påverka, en allmänt hög svensk kostnadsnivå på både det ena och det andra men framför allt tunga och ensidiga produktionsskatter. Det är därför som bönder inte får möjlighet att uppfylla sin vision. reformeras EU:s jordbrukspolitiska ersättningar så att de frikopplas från kravet på produktion. Avsikten är bland annat att anpassa produktionen till marknadsutrymmet. Lyckligt vore om den högkvalitativa svenska livsmedelsproduktionen kunde expandera. Varför nu detta? Jo, den är skonsammare mot miljö och djur än produkterna i den mat som vi importerar. Därtill ger den svenska jobb och tillväxt i något som vi ju alla vill ha, något som statsministern i varje debatt står och talar om att även han vill ha. Därtill får vi ett öppet odlingslandskap, som jag förmodar att vi alla också vill ha, där vi använder de svenska åkrarna, hagarna och ängarna. För att detta ska uppfyllas kräver det, utöver storverk från bönder och livsmedelsindustri, en väsentlig uppbackning från sida: från oss, från riksdag och regering. Vad är det för uppbackning? Ja, det är uppbackning upp till en nivå så att vi kommer i paritet med de EU-länder med vilka vi främst konkurrerar. Detta är en uppbackning som någon kan tycka synes vara onödig. Men totalt sett är det en lönsam investering för att tillåta en företagargrupp att expandera. Jag ska strax redovisa vad jag tycker är bland det viktigaste att åstadkomma på det här området och vad som skyndsamt behöver göras, så att vi återigen kan expandera den svenska livsmedelsproduktionen, så att vi med denna sektor kan bidra till den totala tillväxten i . Utan de åtgärder som jag snart återkommer till är risken uppenbar att den svenska mat- och livsmedelsproduktionen i stället för att växa drabbas av ytterligare en stor krympning, med väldigt stora negativa effekter för svensk landsbygd men framför allt och allra mest kanske i vad beträffar sysselsättning, livskvalitet och förutsättningar att leva och bo i mycket stora delar av landet. Låt mig också, herr talman, konstatera att utan svenska råvaror kommer en mycket stor del av svensk industri att stanna, nämligen livsmedelsindustrin. Livsmedelsindustrin kommer inte att importera råvaror och förädla dem i . Livsmedelsindustrin lever och utvecklas på svenska råvaror. Det är de svenska bönderna som måste få förutsättningar att producera de livsmedel som den svenska livsmedelsindustrin vill ha och behöver för att i sin tur kunna producera det vi alla behöver en och annan gång , nämligen mat och livsmedel. Vad är det då för åtgärder som behövs, herr talman? Ja, de är många. Jag ska inte räkna upp dem alla, men jag ska ändå ta fem åtgärder som jag tycker är mer viktiga än alla andra för att denna mycket viktiga sektor ska tillåtas expandera och få den livskraft som den behöver. För det första tycker jag allmänt att byråkrati, stelbenthet och kostnadspålagor måste minska på alla områden. Det gäller till exempel dumheter som finns i en del regelverk i form av regler och tidsutdräkten, som gör att det blir svårt att investera och utveckla en verksamhet, inte minst för den lille företagaren, den ensamme företagaren, vilket en bonde ofta är. För att bli mer konkret kan jag för det andra konstatera att den frikopplade situation som vi snart får gör det än viktigare att konkurrenshämmande svenska skatter tas bort. I första hand gäller det den mycket tunga dieselskatten. Uträkningar visar att sedan EU-inträde har den i merkostnad drabbat bönder med i storleksordningen . Det är mycket pengar. För det tredje har till skillnad från övriga EU-länder avstått från att stötta sin livsmedelsproduktion genom att fullt ut utnyttja de tillåtna miljöersättningarna. Det har också lett till att jordbruket förlorat miljardbelopp i återföring från EU. Det är inte bara jordbruket som har förlorat de här pengarna, utan det är det svenska nationalhushållet som har förlorat pengarna. Jag tycker att vi alla ska konstatera att det är tråkigt. När jordbruksreformen för det fjärde nu ska införas i bör det ske i en nära dialog med näringen så att jordbruket och livsmedelsproducenterna kan överleva och utvecklas, både i skogsbygden och i slättbygden. Jag är, med den information jag har, mycket rädd för att nötköttsproduktionen i de svaga delarna av kommer att slås ut. Jag hoppas att efterföljande talare, , kan ge andra besked i den frågan. För det femte gäller det generellt för det svenska näringslivet att det svenska kostnadstrycket måste sänkas och att företagarklimatet måste förändras. I det svenska näringslivet inkluderar jag även jordbruket. Det är största småföretagarsektor. I denna punkt kan vi inrymma allt från förmögenhetsskatter till generationsväxlingsproblematik. Jag vill, herr talman, avslutningsvis instämma i alla de reservationer som mitt parti har i det här betänkandet, men jag inskränker mig till att yrka bifall till reservation nr 7 under punkt 5. 226 (): Precis som gillar också jag god mat, om inte annat syns det på min lilla trinda figur. Tittar jag ut över församlingen tror jag att det finns fler som gillar god mat ! Jordbruket har stor betydelse för vårt land i många avseenden. Det låter kanske inte så imponerande att jordbrukets förädlingsvärde utgör av bruttonationalprodukten, men om vi tittar på hela livsmedelsindustrin ser vi att den omsätter 129 miljarder och är den fjärde största industrisektorn i landet. Det innebär att den är större än klassiska svenska näringar såsom pappers- och verkstadsindustrin. Sammantaget står den gröna näringen för så mycket som av BNP och av sysselsättningen i landet. Jordbruket är alltså en viktig näring, och av råvarorna till livsmedelsindustrin kommer från vårt inhemska jordbruk. Men jordbruket är inte bara viktigt för samhällsekonomin och sysselsättningen, utan det bidrar också till bevarandet av viktiga miljö- och kulturmiljövärden. Med den här inledningen som bakgrund vill jag upprepa de fem utgångspunkter som vi socialdemokrater har i vår vision om framtidens jordbruk. För det första ska bönder producera säker och sund mat. Det betyder att vi bryr oss om vad maten innehåller. Den ska inte bara se läcker ut och smaka gott. Vi vill också kunna känna oss trygga med det vi tuggar. Vi är angelägna om en sund och högkvalitativ kost, och vi intar en försiktig hållning när det gäller livsmedel som förknippas med ord som modifierad, kemikalier och tillsatser. För det andra ska jordbruket och livsmedelsproduktionen vara ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbara. Vi vet att för många konsumenter är valet av ekologiskt producerade livsmedel en livsstil. I , liksom i övriga EU, har den ekologiska arealen vuxit fram till . Målet är att av den svenska åkerarealen ska vara ekologiskt odlad senast , detta som det konventionella jordbruket intensifierar sitt miljöarbete. Vi konsumenter får alltså ökade möjligheter att välja de bästa av varor, och ditt eller mitt val blir bondens egen marknad. För det tredje ska vi ha ett levande lantbruk i hela landet. Lantbruket och dess olika produktionsinriktningar kan ses som ett nav på landsbygden med stor betydelse för den regionala utvecklingen. Lantbruksverksamheten är en förutsättning för levande bygder med fungerande social service. Att det fungerar med kommunikationer, skola, barnomsorg och annan service är mycket viktigt för de unga lantbrukarfamiljer som väljer att satsa på lantbruksföretagandet. Landsbygdsutvecklingsprogrammet har stor betydelse för utvecklingen, men det kan bli både bättre och effektivare. För det fjärde är inte jordbruket enbart viktigt för matproduktionen utan också för de andra värden som det skapar. Jag menar att bonden har en mycket viktig roll också när det gäller att förvalta miljövärden och kulturarv. I detta ligger bland annat bondens mångsyssleri som förutom jord- och skogsbruk består av att arbeta med entreprenader, hästar, turism och så vidare. Vi ser också nu att alltfler jordbrukare upptäcker möjligheter till nya affärer vid sidan av den direkta primärproduktionen. För det femte ska jordbrukspolitiken vara solidarisk. Den ska inte bara bidra till en levnadsstandardsutveckling hos våra lantbrukare. Den ska också bidra till att tredje världens bönder får möjligheter att exportera sina jordbruksprodukter och därigenom agera som en jämbördig part på världsmarknaden. Därför måste vår jordbrukspolitik också leverera förslag och åtgärder som bidrar till att rasera tullar och andra handelshinder på världsmarknaden. Jag ska nu övergå till att ta upp några av alla de delar som finns i miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 10. Även om svenskt jordbruk har haft den fördelen att sektorn har visat sig mindre konjunkturkänslig än andra näringsgrenar är jordbruket allt tydligare beroende av världsmarknaden och den internationella konjunkturen. Man får framgent räkna med att möta en allt hårdare konkurrens, och då handlar det om att skapa ett svenskt jordbruk med tillräcklig konkurrenskraft. Det är allom bekant att det svenska jordbruket brottas med lönsamhetsproblem. En fortsatt strukturomvandling, ansträngningar för att minska kostnaderna och öka produktiviteten är absolut nödvändigt för att öka intäkterna. Men jordbrukets konkurrenskraft vilar inte bara på åtgärder som näringen själv kan vidta. En rad andra faktorer påverkar. Vid sidan av lagar och regler är det givetvis en fördel med de låga mark- och arrendepriser och den låga belåningen av jordbruksfastigheter som vi har i . Främst är det dock punktskatterna som har varit i fokus när det gäller jordbrukets konkurrensförutsättningar. Man talar om den så kallade ryggsäcken. Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel har börjat återföras. Jordbrukarna har fått stöd för 30 000 växtodlingsplaner, och medel har återförts kollektivt till näringen. Elskatten och skatten på eldningsolja har återförts, något som har inneburit lättnader för jordbruket på mer än 400 miljoner . Vi vill gärna också så snabbt som möjligt kunna återföra delar av dieselskatten. Där är vi inte ännu, men när vi väl är där ska vi se till att det finns en hållbar finansiering. Vi tänker inte ta några pengar från sjukvården, till exempel. När det gäller omläggningen av EU:s jordbruksstöd kommer vi att få möjlighet att diskutera detta ordentligt . Jag nöjer mig med att konstatera att det föreligger en stor samsyn mellan partier i valet av en svensk stödmodell. De oönskade effekter som stödmodellen bär med sig vad gäller mjölk- och nötköttsproduktionen i stödregionerna 5 och 6 och i delar av region 3 är inte större än att man kan åtgärda eller åtminstone mildra dem. Jag hoppas att vi får se en sådan justering i den regeringsskrivelse som landar på bord. Avslutningsvis vill jag fästa kammarens uppmärksamhet på det tillkännagivande som vi gör när det gäller industrihampa. Det ska poängteras att tillkännagivandet handlar om att regeringen prövar möjligheterna att godkänna odling av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål inom eller utom arealstödssystemet. Bakom tillkännagivandet står ett helt enigt utskott. Med det anförda vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 227 () replik: Socialdemokraterna har tidigare stått upp för arbetarna inom lantbruket och livsmedelsindustrin. Om inte vår livsmedelsindustri får tillräckligt med råvaror tror då att man kommer att importera varor, eller tror rentav att livsmedelsindustrin kommer att flytta sin produktion dit råvaran finns? Ser Socialdemokraterna och att det finns ett samband mellan ett lönsamt jordbruksföretagande och en fortsatt livsmedelsindustri i ? 228 () replik: Det är klart att det finns ett samband med livsmedelsproduktion och vår livsmedelsindustri. Du börjar med att ifrågasätta svensk arbetarrörelses uppställning för lantbrukets arbetare. Jag kan försäkra dig att det gäller fortfarande. Vi står fortfarande upp för de svenska lantarbetarna och tänker inte på något sätt svika dem. Vad gäller lönsamhetsproblemen är det en annan sak, men det kan inte enbart läggas på de politiska besluten. Som jag nämnde i mitt huvudanförande måste också näringen bidra och vara behjälplig. Jag har inte den oron för det svenska jordbruket som du ger uttryck för här. Jag tror att vi kommer att ha ett livskraftigt jordbruk även . 229 () replik: Om inte delar min oro om framtidens jordbruk är frågan om han också ifrågasätter LRF:s rapport om lönsamheten inom näringen. Den kanske inte är så dålig som de säger.