prot · GR09105 · 2004-04-29 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Tredje vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdragen som ledamot i valberedning och som suppleant i riksbanksfullmäktige, att () avsagt sig uppdragen som ledamot i , som ledamot i krigsdelegationen och som suppleant i svenska delegation, att () avsagt sig uppdraget som suppleant i , att () avsagt sig uppdragen som ledamot i justitieutskottet och som suppleant i näringsutskottet, att () avsagt sig uppdraget som suppleant i finansutskottet, att () avsagt sig uppdraget som suppleant i utrikesutskottet, att () avsagt sig uppdraget som suppleant i kulturutskottet samt att () avsagt sig uppdragen som suppleant i trafikutskottet och som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval till vissa utskott m.m. Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i valberedning, som ledamot i , som ledamot i krigsdelegationen och som suppleant i svenska delegation, som suppleant i och som suppleant i riksbanksfullmäktige, som ledamot i justitieutskottet, som suppleant i finansutskottet, som suppleant i justitieutskottet, som suppleant i utrikesutskottet, som suppleant i socialförsäkringsutskottet, som suppleant i kulturutskottet, Skånberg som suppleant i trafikutskottet, som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet samt som suppleant i näringsutskottet. Tredje vice talmannen förklarade valda till ledamot i valberedning () ledamot i (kd) ledamot i krigsdelegationen () ledamot i justitieutskottet () suppleant i svenska delegation () suppleant i () suppleant i riksbanksfullmäktige () suppleant i finansutskottet () suppleant i justitieutskottet () suppleant i utrikesutskottet () suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i kulturutskottet () suppleant i trafikutskottet Skånberg (kd) suppleant i miljö- och jordbruksutskottet () suppleant i näringsutskottet () 4 § Meddelande om remissdebatt Tredje vice talmannen meddelade att debatt vid remitteringen av prop. 2003/04:145 Trängselskatt skulle äga rum kl. 9.00. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:440 Till Interpellation 2003/04:440 av om dröjsmålsräntor från det offentliga till den enskilde Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra åtaganden. Till Interpellation 2003/04:444 av om utbildning av entreprenörer Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är bl.a. tjänsteresor och tidigare inbokade engagemang. Till Interpellation 2003/04:447 av om rättvist rättsväsende Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra åtaganden. Interpellation 2003/04:448 Till Interpellation 2003/04:448 av om diskriminering i rättsväsendet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra åtaganden. 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Proposition 2003/04:145 Trängselskatt 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2003/04:135 till näringsutskottet /04:140 till utbildningsutskottet /04:144 till skatteutskottet 8 § och regeringsbildning 1 (): Det här betänkandet om val och regeringsbildning tar upp en rad mycket viktiga frågor om vårt valsystem, om personvalsinslaget och om formerna för regeringsbildning. blir slutresultatet som det verkar, som så ofta är fallet med sådana här motionsbetänkanden, att alla motioner kommer att avslås. De är i alla fall avstyrkta så här långt. En liten möjlighet till överlevnad öppnar sig dock genom att de hänvisas till kommande eller pågående utredningar. Som vi väl känner till pågår det samtal mellan regeringen och de olika politiska partierna om en bred översyn av regeringsformen, där ju de grundläggande bestämmelserna om till exempel valsystem och regeringsbildning återfinns. Det finns också en sittande vallagskommitté som sysslar med att granska de procedurregler som finns vid röstande men också en del andra frågor som till exempel frågan om kommunala småpartispärrar, valkretsindelning och annat. När det gäller de stora frågor som finns i regeringsformen är det klart att man kan ha många synpunkter på åtskilliga av dessa, men jag tror inte att det är rätt tillfälle att i grunden diskutera det svenska valsystemet just här och . En liten historisk notis bara: Det var ju en högerregering 190709 som genomdrev ett stort rösträttspaket med en mycket starkt utökad rösträtt och införande av proportionella val. Det är alltså en traditionell moderat linje till och med från våra företrädare. Men det är ändå inte helt orimligt att man ser över valsystemet så här . Det kan man tycka även som konservativ. Jag tror väl inte att översynen kommer att resultera i ett totalt slopande av proportionaliteten i valsystemet, men man kan ju ändå diskutera hur proportionellt ett proportionellt val ska vara, det vill säga om det ska finnas spärrar, om det ska finnas utjämningsmandat som och hur valkretsarna ska konstrueras. Jag tycker nog att den nuvarande situation som vi har, med en regering som består av ett parti men som stöder sig på diverse så kallade stödpartier, visar att det kan finnas skäl att titta på hela det valsystem som har givit det resultat som vi har även om det kanske inte först och främst är en starkare regering som behövs utan en bättre regering. Jag vill peka på en sak i det här betänkandet som är ganska intressant. Det finns ett bilagepaket, som inte bör kastas utan ställas in i hyllan, om val och regeringsbildning som tar upp ett antal rapporter som har producerats inom . Det är olika tjänstemän, föredragande, som mycket förtjänstfullt har utarbetat rapporter. Ofta har det funnits en liten referensgrupp av ledamöter med också. Det handlar just om val och regeringsbildning, men också till exempel om personvalsinslaget och hur det fungerar. Det finns en utmärkt rapport om det tyska valsystemet skriven av KU:s tidigare kanslichef . fanns det en motion av dåvarande ledamoten , som tyckte att det tyska valsystemet lät intressant. Många av oss trodde kanske att det var en möjlighet att kombinera proportionella val med personval. När vi har lärt oss mer om det tyska valsystemet efterhand framstår det väl inte längre som lika attraktivt. Det har en något lägre grad av proportionalitet än vårt svenska system, men vill man åstadkomma lägre proportionalitet kan man göra det på andra, enklare sätt. Det är krångligt. Systemet bygger på två röster, som ni vet, och det verkar inte som om alla väljare riktigt vet vilken röst som är på parti och vilken som är på person. Det gör att den där utredningen var mycket värdefull. Vi lärde oss mycket. Sedan finns det lite motioner som faktiskt inte hänvisas till pågående eller kommande utredningar. En del avslås med all rätt, tycker jag. Det finns till exempel ett förslag om att ingen ska få sitta längre än i . Det är väl så, fru talman, att vi alla har anledning att fundera över hur länge vi ska sitta och över vad som är väsentligt här i livet. Partiernas nomineringsorganisationer bör väl också fundera över sådana frågor. Att tänka sig att man genom lagstiftning förbjuder nomineringsgrupper att nominera en viss person för att han redan har suttit i tillräcklig länge, vore att frångå den fria nomineringsrätten. Det är i så fall en mycket allvarlig förändring. Olika enskilda partier får ju ha vilken intern strategi de vill och kvotera hur de vill men ingen lagstiftning. Staten ska inte genom lag föreskriva hur länge man får vara ledamot. Så här säger i : Vad gör väl namnet? Det som ros vi kalla Med annat namn dock lika ljuvligt doftar. talade ju egentligen engelska och på blankvers, men han menar väl att namnet är obetydligt eftersom det med namnet betecknade föremålet finns kvar och har de egenskaper det har oavsett namnet. Jag skulle vilja polemisera lite mot så här sent omsider och säga att namn är ganska viktiga. De har ofta en symbolfunktion. När det nu finns en förträfflig moderatmotion om namnen på vissa valkretsar i vill jag gärna stödja den och yrkar således bifall till den. Håll med om att det låter lite tråkigt och ohistoriskt att säga västra i stället för med alla de associationer som namnet ger. Det tycker även vi som inte är från . Det är ett ganska intressant betänkande, även om de beslut som fattas här inte är så avgörande för framtiden. De frågor som lyfts fram är relevanta på många sätt. Jag har endast ett yrkande som jag upprepar. Det var alltså bifall till reservation 1. 2 (): Den svenska grundlagen firar 30-årsjubileum. Det är tre decennier sedan vi fick den författning som reglerar hur ska styras. Det är förstås mycket som har hänt . Klassröstningen har minskat. Nya politiska påverkansmetoder blir allt viktigare. Det blir allt mindre vanligt att till exempel skriva på namnlistor och gå med i politiska partier. Det blir allt vanligare att människor använder sina möjligheter att handla och köpa olika företag. Man ser det som en politisk viljeyttring. Vi har sett hur globaliseringen har tilltagit och att har blivit medlem av den europeiska unionen. Vi välkomnar därför den författningsöversyn som sker där regeringen har tagit kontakt med de politiska partierna för att se över den svenska författningen. Det är ett krav som vi från sida har ställt . Flera av de frågor som berörs i dagens betänkande är sådana frågor som kommer att beröras under den kommande författningsöversynen. Det kan leda till att själva debatten här kan bli något avslagen. Jag ska försöka undvika det. Om vi tycker att det är viktigt med en bred översyn och om vi tycker att det är viktigt med en medborgerlig debatt kring de här frågorna borde vi här i kammaren försöka sätta i gång debatten och redovisa några ståndpunkter som är viktiga för respektive parti. Låt mig peka på några frågor som är särskilt viktiga för oss i när det gäller den kommande författningsöversynen och som rör de frågor som vi behandlar , det vill säga val och regeringsbildning. Den handlar om personvalet. Vi har ett system som är en blandning mellan renodlat personval och renodlat partival. Vi menar att det är dags att ta steget fullt ut och införa ett renodlat personval. har vi en halvmesyr som jag tror att många väljare i grunden har svårt att förstå. Vi tycker att det är dags att ge medborgarna hela makten över vilka som sitter i , inte bara vilket parti de vill stödja utan också vilka människor de vill i praktiken ska fatta de avgörande besluten för räkning. Det handlar också om att vi vill införa skilda valdagar. Det behövs en tydligare roll för den lokal självstyrelsen. är det så att den kommunala politiken i alltför stor utsträckning hamnar i skymundan av de rikspolitiska frågorna. Det är egentligen egendomligt. De stora avgörande frågorna som påverkar människor i deras vardag såsom skola, vård och omsorg, är i grunden frågor som avgörs på den kommunala nivån. Ändå får detta så lite utrymme i den politiska debatten. Det får lite utrymme med de politiker som i verkligheten är ansvariga för dessa frågor. Skilda valdagar skulle ge de kommunala politikerna ett eget självständigt politiskt mandat. Det skulle öka vitaliteten och engagemanget för de viktiga lokala frågorna. Därför är det viktigt att införa skilda valdagar. till ska äga rum på annan dag än val till landsting och kommun. Det handlar också om att vi måste reformera hur regeringsbildningen går till i . Vi hade ett val 2002. Socialdemokraterna gjorde ett historiskt sett förhållandevis svagt valresultat. Det var oklart hur regeringsunderlaget såg ut. Ändå satt regeringen kvar i orubbat bo, precis som om ingenting hade hänt. Jag tycker att det var arrogant och respektlöst av regeringen att göra så, men det visar också på brister i vår process för hur regeringsbildningen går till. Det finns olika sätt att hantera det. Man kan tänka sig att man försöker förändra den praxis som råder. Man skulle mellan partierna kunna komma överens om att om en minoritetsregering får ett förändrat parlamentariskt underlag, det vill säga att det måste stödja sig på andra politiska partier än före valet, måste regeringen lämna in sin avskedsansökan och sätta i gång en ny process för regeringsbildning. Man kan också tänka sig förändrade regler i författningen. Där finns det, som jag ser det, två möjligheter. Den ena är att statsministern efter ett val alltid lämnar in regeringens avskedsansökan. Den andra är att talmannen alltid tar initiativ efter ett val och frågar de politiska partierna: Hur ser den parlamentariska situationen ut? Vem bör bli statsminister? Vilket parti eller vilka partier bör bilda regering? Då kan talmannen säga: Efter hur det ser ut i och mellan de olika partierna finner jag att den nuvarande regeringen bör sitta kvar. Talmannen föreslår omval av den statsminister som har suttit, och så sker det en omröstning i . Man kan också naturligtvis tänka sig att talmannen konstaterar att regeringsunderlaget har förändrats och att den parlamentariska situationen ser annorlunda ut och därför föreslår en ny statsminister. Därefter sker det en förtroendeomröstning om detta. Jag tror att detta vore viktigt för att klargöra för medborgarna och också för kammaren här vilka partier som i praktiken sitter i regeringsställning och har ansvar för den förda politiken och vilka partier som sitter i opposition. Det sista jag vill ta upp, fru talman, handlar om den från tid till annan rätt heta diskussionen om proportionella val kontra majoritetsval med sammanhörande frågor som handlar om proportionalitet i valsystem. Jag vill vara tydlig och säga att säger nej till förändringar som innebär att valsystemet ska manipuleras för att det största partiet ska få mer att säga till om och fler röster här i kammaren trots att valresultatet inte motsvarar det. Det finns flera skäl till att vi håller fast vid proportionaliteten i valsystemet och att varje röst ska vara lika mycket värd. Vissa röster ska inte vara mer värda än andra. Ett argument som brukar framföras av dem som säger att vi borde minska proportionaliteten i valsystemet och ha mer av majoritetsval är att vi behöver starkare regeringar. Det är ett egendomligt argument. Om man tittar på utvecklingen i har regeringsmakten blivit allt starkare undan för undan. Det handlar om den budgetprocess som vi har infört. Jag tycker att den är bra, men den har ändå medfört en hel del förändringar som innebär att en minoritetsregering har väldigt stor makt att sätta den ekonomiska dagordningen nästan helt på egen hand. Vi har EU-medlemskapet som med de arbetsformer vi har i också inneburit en förskjutning av makt från till regeringen. Som jag sade tidigare tycker jag att det är viktigt att varje röst är lika mycket värd och att vissa röster inte är mer värda än andra. Vi ser för det tredje en internationell trend, som inte leder mot att fler länder antar majoritetsval som sin princip i valsystemet utan tvärtom går mot proportionella val. För det fjärde, och sist, vill jag också deklarera att det är viktigt att vi för den här politiska debatten om det kommande valsystemet och om den kommande författningen och att detta naturligtvis ses över i ett sammanhang. är det viktigt att konstatera och komma fram till att det här inte får leda till att vi lägger en död hand över alla tänkbara författningsreformer under det kommande decenniet. Det måste leda till att om partierna kan komma överens om författningsförändringar måste det vara möjligt att genomföra förändringar också under den tiden. Slutligen, fru talman, skulle jag vilja yrka bifall till reservation 3, som handlar om att vi från och en del andra partier vill införa en rätt att rösta från det år man fyller , inte från den dag man fyller , som det är . 3 SKÅNBERG (kd): De två tidigare talarna har talat om den författningsöversyn som ska äga rum och hur välkommen den är. Jag kan bara instämma. De små förpostfäktningar som vi har lyssnat till ger en liten aning om vad vi kommer att syssla med . Jag kan också instämma i att debatten om de här frågorna inte får avstanna i det offentliga rummet utan måste fortsätta, även om författningsöversynen måste få ta sin tid och delvis verka bakom lyckta dörrar tills man har hittat stadiga och goda majoriteter för nya förslag. Låt mig, fru talman, bara nämna någonting om ett par av reservationerna. I reservation 1, som är undertecknad av , och , läggs det attraktiva och trevliga förslaget att man ska ändra namnen på valkretsarna i . Man tycker att namn som läns norra valkrets och läns östra valkrets låter milt sagt tråkiga. Jag, som en gång valdes in för läns valkrets men numera är invald för norra och östra valkrets, kan hålla med. Det är lite tråkigt att försvinna in i norra och östra valkrets. Det finns ett argument för att vi kristdemokrater inte har undertecknat reservationen. I Skånefallet finns inte län. Jag må beklaga det, av mer sentimentala skäl, men de facto finns inte och inte län. De föreslagna ersättningarna för olika valkretsar, till exempel läns norra valkrets, har den uppenbara nackdelen att de inte finns. läns södra valkrets finns inte heller, för det finns inget och heller inget . Även om jag måste ge reservanterna rätt i observationen att namn inte är oväsentliga får jag dock notera att de måste vara korrekta, tyvärr. Därför är vi inte med på den reservationen. När det gäller reservation 3 har det redan yrkats bifall till den, och jag vill instämma i det. Det handlar om rätten att rösta i allmänna val det år man fyller . Det handlar i riksdagsvalet om , och de som fyller de månaderna skulle utomordentligt väl kunna bli indragna i den procedur som det innebär att förbereda sig för ett val och sedan, när man väl har beslutat hur man ska välja, också gå och rösta. Därför, fru talman, tror vi att det skulle vara bra med rösträtt under det år man fyller , som föreslås i reservation 3. 4 (): Demokrati för ett nytt sekel om det skulle vi nu kunna föra samtal som präglas av andra, helt andra förutsättningar än vad som gällde när var ungt. Det är förvisso vi fick en ny grundlag, men det är en grundlag som vilar på sin långa historia av svensk ordning. har vi, som sagts tidigare, en helt annan situation. Vi befinner oss i en värld som på många sätt känns både nära och långt borta. Vi måste klara att bygga en demokrati för en ny tid, en demokrati i flera plan, en demokrati som byggs underifrån, från den enskilde medborgaren, som i sin tur delegerar makt inte till ett enda ställe, inte enbart till denna kammare, utan till flera valda församlingar. På den grunden, att försöka skapa en starkare delaktighet och ett starkare medborgarengagemang, vill vi söka oss fram i en ny författning, en författning som vi hoppas ska kunna drivas fram inte i slutna rum utan i öppna rum och i ett öppet och engagerande samtal med medborgare, med föreningsliv och med olika intressen i vårt samhälle, med syfte att kunna stärka medborgarnas makt. Det här betänkandet präglas, som har sagts, i mångt och mycket av att utredningar har aviserats eller redan är påbörjade. Låt oss hoppas att författningsutredningen också kan komma, såsom har sagts, och att vi inte hamnar i en långdragen startsträcka i den här frågan. Det skulle vara förödande. Vi har i och för sig sett en del andra exempel vi har pratat om tillväxtfrågor och annat som lämnar en del i övrigt att önska. Måtte regeringen därför vara mer kraftfull och verkligen leva upp till vad man har startat, så att vi får en författningsöversyn som kan påbörjas snart. Jag har dock två frågor som delvis berör författningsöversynen. Det är naturligtvis val och regeringsbildning. De valfrågor som berörs i det här betänkandet är personvalsfrågorna, skilda valdagar, proportionalitet och rösträttsfrågor allt i syfte att stärka medborgarna utifrån vår horisont när vi söker lösningar. Det leder oss till att vi behöver ett förstärkt personval. Det leder oss till att vi behöver skilja på valdagarna utifrån perspektivet att medborgarna delegerar till olika valda församlingar. Det leder oss till att vi måste försöka förstärka rösträtten. En av de punkter som vi lyfter fram i den delen här och är förslaget att man ska ha rösträtt från det år man fyller . Det är ett litet steg må tyckas, men det är en viktig signal. En annan fråga som hänger samman med det är naturligtvis möjligheten till folkomröstningar, och att i de kommunala folkomröstningarna eller i andra folkomröstningar ha möjligheter att vidga kretsen av dem som får vara delaktiga. Vi hade en debatt kring de här frågorna. Från vår sida tycker vi att det är rimligt att man öppnar lagstiftningen så att den här församlingen eller andra valda församlingar har möjligheter att avgöra personkretsen i samma skede som man bestämmer frågor och annat i folkomröstningen. Det vill vi göra möjligt genom reservation nr 5, som jag yrkar bifall till. Sedan har vi frågan om de punkter som berörs av . Det är dels proportionalitetsfrågor, dels motioner som handlar om spärrar till landsting. Vi håller naturligtvis fast vid dem, men vi konstaterar att frågorna är föremål för övervägande på annat ställe. Det gäller också frågan om funktionshindrade. Återigen: Det handlar om att utvidga, öka, möjligheterna för alla medborgare att utöva sin makt, att rösta. Här är det viktigt att vi tar fasta på och försöker undanröja de hinder som finns. Det finns en reservation i betänkandet som man kanske tycker att vi borde stödja. Men vi väljer att inte göra det dels därför att vi i jobbar med frågorna om att stärka möjligheterna för funktionshindrade, dels därför att det är en väldigt ny lagstiftning. Att i det här skedet komma och kräva en utvärdering har inte känts som rätt tidpunkt, utan vi ser att här får vi först och främst avvakta hantering av dessa frågor. På ett område rör vi oss dock utanför författningsutredningar och kommittéer. Det gäller då valkretsfrågorna. Det som Skånberg säger kan låta bestickande, nämligen att det inte finns några län, utan det finns bara inte , inte län och så vidare. Vi ser dock att vi i valkretsperspektivet mycket väl kan använda oss av det begreppet. Men det innebär inte att de får en klassisk länsfunktion tillbaka à la och framåt, utan det handlar om att vi använder ett begrepp som är väl känt av medborgarna, som stärker deras identitet och som kan underlätta för dem att följa valet i den egna regionen. Vi yrkar således alltjämt bifall när det gäller frågan om att ändra namn avseende valkretsen . har vi regeringsbildningen. Utifrån att medborgarna delegerar sin makt, delegerar till olika plan, och utifrån vår horisont när det gäller att stärka de direktvalda församlingarna finns det också all anledning att se över hur vi, i det här fallet, kan stärka makt i relation till regeringen. I det sammanhanget har vi en motion som rör just regeringsbildningen i syfte att stärka möjligheter att efter ett val avgöra denna fråga. Vi utgår från att det kommer att diskuteras mycket livligt i den fortsatta diskussionen. Vi ser också att det underlag i form av rapporten i fråga, som jag också vill anbefalla, underlättar för en sådan fortsatt diskussion. Tack för det! får jag väl säga till dem som har verkat och som har tagit fram rapporten. Jag nöjer mig, som sagt, med att yrka bifall till reservation nr 5 i betänkandet. I övrigt har några andra redan tidigare berört några reservationer som jag också kommer att stödja. 5 (): Då ordinarie ledamot i , den eminente , just nu befinner sig på resa i för att dra lärdom av det landets direktdemokrati och formerna där för folkinitiativ faller det på min lott att för kammarkamraterna, protokollet och allmänheten redovisa de gröna ståndpunkterna i det här betänkandet. Efter valet valde den socialdemokratiska regeringen att trots en mycket stor valförlust sitta kvar. Efter valet var det parlamentariska läget mycket oklart, och allvarliga överläggningar fördes mellan fyra riksdagspartier utanför regeringen om att bilda en sådan.