prot · GR09130 · 2004-06-17 00:00:00 — Jag kan fortsätta här med exempel på hur ni så att säga fuskar med utgiftstaket. Då är sanningen också att det är just detta beteende som har lett till att ni har ett strukturellt underskott och därför har tappat greppen om ekonomin. Det beror i sin tur på att ni inte förmår att hålla i pengarna. Under högkonjunkturen som kom utifrån och som inte var skapad av er, då brände pengarna i fickorna, och ni kan inte låta bli att ge pengar till folk för att de ska gräva ned bredband eller bygga om här. måste ha en enormt stark ställning. Det är ju detta som är orsakerna. Ta bara detta med kapitalstrukturen. Det är fel i sak. Om ni nu tycker att det är så rätt, varför fuskar ni då och nettoredovisar? 14 HANS () replik: Vi fuskar inte på något sätt. Jag vill understryka det. Sedan vill jag återkomma till det som på något sätt är det huvudsakliga för i detta replikskifte, nämligen att utgiftstaket är spräckt och att det på något vis är vi eller regeringen som avgör detta. var inne på mammor och pappor. Men det är inte så. Det är utomstående bedömare som avgör detta, det är och andra som avgör och bedömer detta. Och kommer rapporter där det sägs att utgiftstaket riskerar att överskridas. Och har dessa olika institut haft fel därför att regering och riksdag har vidtagit olika åtgärder som har gjort att vi har klarat utgiftstaken. Det är inte vi som bedömer detta, det är andra som vi inte på något sätt kan påverka eller skulle vilja påverka som gör det. Att utgiftstaken skulle vara spräckta kan man alltså helt och hållet avfärda. Jag säger däremot att det inte är en allmän besvärjelse från vår sida när vi säger att det är viktigt att vi har sunda statsfinanser och att det är viktigt att vi håller utgiftstaken. Vi vet nämligen hur oerhört viktigt detta är för samhällsekonomin. Och om vi tappar kontrollen över den ekonomiska utvecklingen vet vi också att det är de människor som har minst marginaler som alltid drabbas hårdast. Och vi har genomlidit det tidigare, och vi ska inte dit igen. 15 () replik: säger att vi ska glädja oss åt högkonjunkturen, och givetvis ska vi göra det en högkonjunktur som någon annan har skapat. Vad vi saknar, vilket flera har sagt, är visionen från regeringen om hur vi ska få fart på tillväxten i . sade att utgiftstaket inte kommer att hållas under innevarande år. Då måste man ändå ha en tanke från regeringens sida om vilka åtgärder som man ska vidta för att detta utgiftstak inte ska spräckas. Signalen är ändå mycket tydlig att utgiftstaket inte kommer att hållas. Det är oerhört viktigt med klara och tydliga spelregler i relationen till kommuner och landsting. Finansieringsprincipen på papperet är en sådan bra regel. Den ska också följas. Men finansieringsprincipen innebär också att det ska vara en djup dialog. Där förmodar jag att likaväl som jag vet att inte är överens om de domar som ändå ges i detta sammanhang vad gäller kompensation för nominella statsbidrag och liknande. När det gäller slutregleringen av de 2,6 miljarderna håller jag med om att var väl medvetna om att detta ska regleras, men att detta kommer under innevarande budgetår hade ingen en aning om så sent som när budgetarna antogs i kommuner och landsting . Med andra ord har en kaotisk ekonomi i statens finanser inneburit att man fick lov att göra på det här viset. Och i och med det kör man totalt över Kommun- och . Det räcker att gå in och titta på pressmeddelandena från och i dessa frågor. Det här är en total överkörning av kommuner. 16 HANS () replik: kommer med sina prognoser, precis som man gjorde och året innan. Och varje gång har man sagt att utgiftstaket kommer att spräckas. Men vid varje års slut har det visat sig att vi gemensamt har kunnat hålla utgiftstaket, eller hur? Så är det. Så kommer det att bli också. Det är vår ambition. är före detta landstingsman. Han vet hur oerhört viktigt det är att vi håller på den finansieringsprincip som finns. kommer det som en överraskning, påstås det, att det ska ske en slutreglering. Det är häpnadsväckande. beslutade om en preliminär reglering i budgeten . Redan i den budgeten aviserades att den slutliga regleringen skulle ske i budgeten . har man gemensamt suttit och arbetat med slutregleringen . Vad är det som kommer som överraskningar? Var finns överraskningsmomentet? Man har ju arbetat aktivt, och det har funnits hur mycket information som helst, och man har själv deltagit i processen. Jag förstår inte var överraskningsmomentet ligger i detta. 17 () replik: Det är uppenbart att dialogen inte har fungerat. Jag har nämligen inte träffat någon kommunföreträdare över huvud taget som har haft en aning om att detta skulle komma under innevarande år. Att det skulle ske en reglering var man hel medveten om. Men de visste inte att det skulle komma under innevarande år i en situation då kommuner och landsting uppvisar stora underskott och i en situation, precis som jag beskrev, då kommunerna tvångsskriver sina funktionshindrade i andra kommuner för att komma undan kostnaderna. Detta är ett helt omänskligt förfaringssätt i dagens . I det sammanhanget belastar man kommuner och landsting ytterligare. Lite fingertoppskänsla när det gäller hur man ska agera och hur situationen ser ut hos den instans som trots allt företräder välfärden i första ledet gentemot den enskilda människan måste man ändå ha från regeringens sida. Den finkänsligheten finns över huvud taget inte. 18 HANS () replik: Låt mig allra först bara understryka att finansutskottet konstaterar att det i praktiken varken blir mer pengar eller mindre pengar till verksamhet eller andra åtgärder i kommun- och landstingssektorn efter den reglering som har skett och efter den slutreglering som sker. Finansieringsprincipen innebär ju att det ska vara neutralt i de ekonomiska förhållandena mellan staten och kommunerna. I det här fallet är det pensionsutbetalningar som lagts om och som tillfört kommunerna och landstingen skattepengar. Pengarna är tillförda. I budgeten aviserades att den slutliga regleringen skulle ske i budgeten 2004. Man har gemensamt arbetat med hela regleringen och med slutregleringen . Det är det arbete som är nedlagt mellan och staten. Vilka kommunikationer som varit och hur det har fungerat i övrigt kan jag inte gå in på, för jag vet inte hur det har fungerat eller inte fungerat. Jag kan bara konstatera att kunskapen i allt väsentligt har funnits. Det har varit helt klart att det här skulle ske , och arbetet har förberetts. har inte rätt till ytterligare replik, men jag utgår från att står fast vid att vi ska ha en finansieringsprincip åren framöver. Det säger jag trots den skrivning som finns i betänkandet om att detta är viktigt för framöver. För ett parti som faktiskt sitter på många kommunstyrelseposter och i olika landsting är det oerhört viktigt att kunskapen finns att finansieringsprincipen är viktig. 19 (): När jag satt och lyssnade på replikskiftet här funderade jag på om man när det gäller utgiftstaken kanske skulle tillföra ytterligare en rad i årsredovisningen så att det går att se utgiftstaken före fusk och utgiftstaken efter fusk. Det hade gett en tydligare signal om hur läget är. En känd historisk person påstås ha sagt att han tog från de rika och gav till de fattiga. Regeringen gör inte så. Den ger till de fattiga med buller och bång men tar också från de fattiga i tysthet. I vårpropositionen uttrycker regeringen stor oro för kommunernas och landstingens ekonomi. Man skriver till exempel: har antalet kommuner och landsting som redovisar underskott ökat. Så är det. Många kommunpolitiker får nu stå till svars för att man inte lyckas leverera vad man lovade i valrörelsen , till exempel mer pengar till skolan eller till vården. I kommun efter kommun diskuteras just nu vilka neddragningar som ska göras . Blir det större klasser? Blir det en sämre kvalitet i äldreomsorgen? I kommun efter kommun diskuterar man just nu om man ska tvingas till skattehöjningar trots att vi sett gigantiska skattehöjningar runtom i . Många hushåll kommer att få se redan små marginaler krympa ännu mer. I grunden är det, som vi tidigare hört, den höga arbetslösheten som är det stora problemet. Regeringen har satt upp mål om arbetslöshet och sysselsättning. Ändå gör man ingenting för att få fart på jobben. Är det något som skulle ha behövts i den här tilläggsbudgeten så är det tydliga förslag som får fart på jobben. Tyvärr blev det väldigt lite av den varan. Följden är att den höga arbetslösheten består . Många människor saknar jobb, och många människor får se sin ekonomi förstörd. Alldeles för många kommuner och landsting får kraftiga försämringar i sin ekonomi. Redan nu kan vi se att 2004 blir ett tufft år. Vi ser också att 2005 blir ett minst lika kärvt år. , och detta har den här debatten mycket handlat om, tornar nya orosmoln upp sig . På väldigt kort sikt kan vi få se att flera kommuner tvingas till panikbesparingar. Redan till höstterminen ska man klara att betala in miljoner till staten, vilket kan innebära att man tvingas säga upp lärare. Jag har tagit del av tre skrivelser till finansutskottet om detta med indragningar och blir förvånad när jag i debatten hör att det inte skulle komma som någon överraskning. S-styrda har skickat in en skrivelse daterad . De skriver att de är mycket starkt kritiska mot den reglering som föreslås under löpande budgetår. De hävdar att man inte är överens mellan förbunden och regeringen om grunderna för beräkningen. Är det så att och har missuppfattat någonting? Är det så att Reepalu inte har förstått att man är överens när man har förhandlat eller vad står denna skrivelse för? Den kom alltså , . Vi har också fått in en skrivelse från s-styrda . De säger i sin skrivelse till utskottet att den föreslagna minskningen innebär att försvinner under innevarande år från sjukvården i . Vad är det som socialdemokraterna i inte har förstått? Vad är det som den med i spetsen har missat? Vidare har vi fått in en skrivelse från kommun, också denna s-styrd. De säger i sin skrivelse till utskottet att det här är helt oacceptabelt eftersom det kommer mitt under löpande budgetår, att summan inte tidigare aviserats, att det hela görs retroaktivt och att underlaget till beslutet dessutom är omtvistat. Vad är det socialdemokraterna i kommun har missat? Vad är det som den VU-ledamot som styr inte har förstått? Runtom i oroas nu kommunpolitiker över hur man ska klara dessa regeringens nya indragningar. Det är möjligt att finansieringsprincipen innebär just nämnda summa, men detta vet vi inte därför att inte är överens med regeringen enligt den skrivelse som de själva har skickat till utskottet. Det här är ingen bra politik. Det är i stället riktigt dålig politik att så kraftigt förändra förutsättningarna för kommunerna mitt under löpande budgetår. Det är riktigt dålig politik att tvinga fram panikbesparingar i kommunerna mitt . Avslutningsvis skulle jag vilja fråga Socialdemokraterna och deras samarbetspartier: Varför väljer ni denna konfrontation mot kommunerna i den här frågan när det är så uppenbart att Kommun- och inte är överens med regeringen just om den summa som ska dras in ? 20 HANS () replik: Risken är uppenbar att det blir en och annan upprepning från tidigare replikomgångar här. Nej, , inte heller jag kan riktigt förstå varför det har blivit en sådan otydlighet i detta. Precis som jag sade har detta aviserats i budgetpropositionen. Det har varit ett arbete mellan och . Där har man jobbat igenom den preliminära beräkningen och sedan gemensamt arbetat fram den slutliga regleringen. Som jag sade i mitt huvudanförande visar den första prognosen som SCB tog fram man gav SCB i uppdrag att göra detta för att det skulle bli lite neutralt så att säga; Kommun- och Landstingsförbundens tjänstemän har sin syn och kanske sin på 1,7 miljarder i slutreglering detta enligt den första körningen. Då hade synpunkter på ett antal underliggande delar som jag kanske inte behöver gå in på men som man ansåg borde tas hänsyn till på ett annat sätt. Gemensamt gav man SCB i uppdrag att göra en förnyad körning. Då kom man fram till de aktuella som regleras framöver. Detta har helt och hållet varit känt, i alla fall mellan och . Det har också funnits med i budgetpropositionen. På något vis kan jag inte svara på frågan utifrån hur ställt den. 21 () replik: Det är ändå viktigt att kunna göra det när man i en så här viktig fråga väljer konfrontation mot Kommun- och , när man ser att kommuner och landsting har stora problem med ekonomin och när man dessutom ser den skrivelse daterad som inkom till utskottet. Där skriver tillsammans: Vi vill med denna skrivelse fästa utskottets uppmärksamhet på att den föreslagna regleringen inte baseras på någon överenskommelse med och , vilket är brukligt vid tillämpningen av finansieringsprincipen. Uppenbarligen har inte förstått att de, som säger, är överens med regeringen. På vilka punkter har de inte förstått det, och varför väljer regeringen tillsammans med majoriteten i utskottet att gå till konfrontation i stället för att vänta och se till att man blir överens med innan man gör de här neddragningarna? 22 HANS () replik: Låt mig först och främst återigen säga att finansutskottet konstaterar att det i praktiken blir varken mer pengar eller mindre pengar till verksamhet eller andra åtgärder i kommuner och landsting efter de regleringar som görs. Det är det som är finansieringsprincipen att kunna reglera förhållandena mellan kommunerna, landstingen och staten så att det är neutralt. Det blir varken mer eller mindre pengar. Det här är inte konfrontation. Det är långt ifrån konfrontation. Man har ju samarbetat. har man samarbetat kring dessa regleringar. Här är det inte så att regeringen säger: Så här ska det vara, och så här ska det genomföras. Man har ju gemensamt arbetat fram detta. Man har också under processens gång kunnat väga in de synpunkter som har haft på beräkningsunderlagen och gjort nya beräkningar, som visar på att det blir en halv miljard lägre vid förändring av de här regleringarna. Jag sade i en tidigare replik till , och jag tycker att det är viktigt att upprepa det, att säger att finansieringsprincipen skall gälla. Det är för mig oerhört viktigt med tanke på de skrivningar som finns i betänkandet att man inte kommer i en situation där finansieringsprincipen ifrågasätts. Det är oerhört viktigt för kommuner och landsting att den finns. När anser att denna reglering ska göras, om det nu inte ska göras ? Är det den ska göras, med 4 miljarder i så fall? Eller är det ytterligare ackumulerade summor som ska tas nästkommande år igen? Hur ser på detta? Ni anser ändå att finansieringsprincipen ska gälla. 23 () replik: Jag tror att det finns en ganska stor och bred överenskommelse i denna kammare om att finansieringsprincipen ska gälla. Jag tror också att är ganska intresserade av att finansieringsprincipen gäller, oavsett om det gäller att staten finansierar de åtaganden som man lägger på kommunerna eller om det gäller regleringen av pensionen. Det bekymmersamma är att man går i konfrontation mot och under löpande budgetår. säger att oavsett det berättigade i regleringen är de mycket starkt kritiska till att det föreslås bli genomförd under löpande budgetår. har kommuner och landsting runtom i lagt sina budgetar . Ska de kunna finansiera inbetalning till staten måste de göra panikbesparingar . Ska det gälla skolan, sjukvården, omsorgen, eller vad rekommenderar ? Eller så måste man gå med ytterligare kraftiga underskott, och det är ganska mycket pengar det gäller. 2,6 miljarder på kommunsektorn är till exempel 108 miljoner i . Är det så att vill att socialdemokraterna i ska skära ned på sjukvården? Ska man se till att man får ytterligare några hundra miljoner i underskott, eller vad är det vill att man ska göra? Problemet är att den här regleringen kommer i konfrontation med och med kommuner och landsting under innevarande budgetår, när dessa redan har lagt en budget och då på något sätt måste hantera de här stora summorna i en redan lagd budget som dessutom redan är väldigt kärv. 24 (): Det är oppositionens plikt att kritisera. Det är majoritetens plikt att försvara men också att gå till motattack och kritisera oppositionens alternativ. Men debatten om tilläggsbudget är krånglig, för oppositionen har inte en möjlighet att redovisa helhetsalternativ. Då är det också svårt att kritisera frånvaron av det. Det är både en fördel och en nackdel för oppositionen. Den kan kritisera vad som helst, och den behöver inte redovisa något eget alternativ. Men vi får ta reglerna som de är. kritiserar oppositionen nästan allting i tilläggsbudgeten. Det gör den med oerhört kraftiga ord. Jag tror vi ska sansa oss lite grann i kammaren. Man kallar majoritetens politik för ett uppkast. Det är en enorm omskrivning. Vi behöver väl inte ha sådant språkbruk när vi talar om varandras politik, inte heller att spotta i ansiktet. Nej, det är förlöpningar. Låt oss i stället försöka se: Är vi överens om någonting i denna kammare? Jag tror att vi är överens om att vi behöver fler arbetade timmar, fler i arbete löneinkomster, anställningar eller företagares inkomster. Det är det grundläggande och det vi behöver för att få ordning på den svenska ekonomin. Det finns metoder som kan ge fler i arbete men som också ger oerhört sneda fördelningseffekter, dock inte värda priset. Det är den amerikanska modellen, som vi från majoritetens sida inte går med på. Visst kan den ge sysselsättningseffekter, men den skapar också sådana klyftor i samhället att vi inte får en uthållig tillväxt vare sig ekologiskt eller socialt. är det sagt, så ni förstår; det är en svår balansgång. Jag läste en , visserligen från , där det stod att för att få upp sysselsättningen måste man radikalt sänka skatterna. Det finns ett undantag: har inte använt den metoden. Nej, just det. Vi väljer en väg, och vi har klarat av den. Vi har en mycket god sysselsättning i ett internationellt perspektiv, men vi har en katastrofalt hög arbetslöshet i förhållande till våra ambitioner. Så är det. Vi har inte klarat 4-procentsmålet och inte 80-procentsmålet det här året, och det är ett nederlag. Men det är värre i omvärlden. Vi ska inte heller överdriva politikens förmåga. Jag sade en gång till en folkpartist i kammaren att vi inte kan tro att vi politiker kan styra allting. Då sade denne: Det är trist att höra , han vill ha planekonomi. Han missförstod mig totalt. Jag vill inte ha någon planekonomi. Jag sade att i en marknadsekonomi har aldrig politikern total kontroll. Och i en så internationaliserad ekonomi som den svenska kan vi absolut inte bestämma stenhårt. är en av de mest internationaliserade ekonomierna i hela världen. Då påverkar den internationella konjunkturen även . Så är det. Det är en förutsättning jag utgår ifrån. Jag kommer så till sakdebatten och den hårda kritik som riktas på några punkter. Vi tricksar med taken, vi har totalt tappat kontrollen över den offentliga ekonomin. Det skulle finnas en domare som säger: Ni har gjort fel. Det är ett slags överdomare, ex praeto, eller vad de nu kallar sig. Men det finns ett slags domare i en marknadsekonomi de finansiella marknaderna, ratinginstituten. Jag har själv haft nöjet att ställa mig inför skranket. Jag var inkallad till någon sorts experter som ville prata med mig på ett fint kontor, eleganta lokaler där man förhörde mig. Jag undrade hur det skulle gå. Läraren var där och förhörde. Det var inte jag som rättade och inte kamraterna eller mamma, utan de internationella ratinginstituten. Sedan får jag rapporten. Vi fick höjt betyg, till och med efter det att de hade träffat mig. Vi har alltså nästan den högsta ratingen i omvärlden. Vi har oerhört låga marknadsräntor. Visst, det är betyget. Men det är inte eller eller som är överdomare vad gäller om vi tricksar, utan det är faktiskt marknaderna. Där har vi fått högsta betyg. Men sedan är det problem med hur vi hanterar utgiftstaken . Visst är det så. Lägg märke till en sak. Ni pratar nu om att vi för pengar från bolag A till bolag B för att ta vårt ägaransvar. Men en ägare gör det . Hade inte tagit sitt ägaransvar för i hade i varit dött . Jag kritiserar inte för att de tillför ägartillskott till i och säger: Vad dåligt, lägg ned eländet. Det är rejäla tag. Nej, man tar ägaransvar om man äger någonting, både för regioner, för anställda och för marknaden. Det är att visa ägaransvar. Där säger andra: Lägg ned. Det är väl en fin metod. Det är de asociala ägarna som agerar så, eller säger sälj klabbet, så är du av med det. Det är inget ägaransvar. Om en kommun vill föra pengar från ett bolag till ett annat, till exempel ett energibolag eller ett bostadsbolag som har det jobbigt, skulle en kommun då säga: har vi fört pengar från bolag A till bolag B, nu måste vi dra in på förskolorna? Ingen kommun skulle agera så tossigt. Men de borgerliga partierna säger uppenbarligen så tossigt att om ni vill föra pengar från bolag A till bolag B statligt ska ni dra in på försvaret, , eller på vägarna, , eller på någon förskola eller någonting annat. Det ska ni göra för att hålla utgiftstaket. Det vore väl ursäkta uttrycket tossigt om det skulle vara effekten av att hålla utgiftstaken. Ni kan väl ändå inte tycka det på allvar? Snälla ni, tycker ni att så bör man göra? För man över pengar från bolag A till bolag B behöver man minska på statens transfereringar till hushåll? Det kan ni rimligen inte mena. Eller att man skulle minska på kriminalvården eller på bilstödet? Vad är det ni vill att man ska minska på i så fall? Ska vi aldrig ta något ägaransvar, aldrig föra över pengar från ett bolag till ett annat? Nej, aldrig. Ni kan inte mena så. Det andra ni är mot gäller det kommunala. I min hemkommun visste man inte om det; det är alldeles sant. Den styrs av socialdemokrater och vänsterpartister. Vi har , och det är ganska bra i en kommun som med 50 000 invånare. Vi visste inte om det. Det har varit dålig rapportering från . Inte ens jag visste om det. Jag fick reda på det av regeringen: Det var dåligt av att inte läsa på. Det stod ju där. Ojdå, sade jag, och jag tog på mig att jag var dåligt påläst. Jag reagerade kategoriskt när jag fick reda på det: Det här kan vi inte göra innevarande år. Det blir ju katastrof. Sedan började jag att fundera: Blir det bättre i om vi gör det ? Nej, det blir ännu värre. Vi har problem med vår ekonomi i . Ska vi tappa dessa pengar blir det en riktig katastrof. kan vi inte göra någonting åt det. Vi lägger inte om vår budget. Vi får ta den smällen. Det blir ett sämre bokslut, men hade vi fått dra in på personal. är det så vist att man i tilläggsbudgeten skjuter till ett tillfälligt stöd. Det är ingen kompensation, men det blir ungefär samma ekonomiska bidrag till . Så vi behöver inte avskeda någon av den här anledningen. På det viset är balanskravet upprättat. Men visst hade det varit bättre om det hade varit en bättre rapportering. Det är bättre att vara rik och frisk än fattig och sjuk. Så är det alltid. Men är det som det är. Och det är många både i och i som har misskött detta med information till kommunpolitiker. Fast det andra alternativet blir värre för sysselsättningen. Sedan gör några här det oerhörda reptricket att lyfta sig själv i håret. De säger: Vi minskar kostnaderna för arbetslösheten, och sedan kan vi ge dessa pengar till kommunerna. Att man bidrar med 7 miljarder till arbetslöshetskostnaderna är en prognos som gjordes innan indragningen från kommunerna. Dessa pengar behövdes innan kommunerna avskedade några extra, och det är få kommuner som avskedar några extra under innevarande år. Det går inte till så. I så fall är det fråga om väldigt brutala kommuner, men det finns särskilda lagar och regler för detta. Effekten kan inte föregå själva händelsen. Det är en grundläggande lag i allting, både i politik och i naturvetenskap. Er finansiering innebär alltså ett reptrick. Ni är bekymrade över kommunerna. En i den här församlingen vill jag ge en eloge, och det är . Hans parti vill ha mer pengar till kommunerna.