prot · GS0915 · 2004-10-15 00:00:00 — Globala klimatförändringar som orsakas av människor är vår tids största miljöhot och en av vår generations viktigaste politiska frågor. Det finns all anledning att vara orolig för framtiden. ser vi att klimatet förändras i en allt snabbare takt, till och med snabbare än vad forskarna befarat tidigare. Jag är mycket orolig, trots att nu skrivit på Kyotoprotokollet, för att världen inte kommer att nå de mål som ställts upp och de stora förändringar som krävs bortom . Det är viktigt att nu inte vacklar i sin målsättning när det gäller klimatpolitiken. Det oroar mig att regeringen nu har sagt att Kyotoprotokollet och handeln med utsläppsrätter nästan automatiskt ska lösa de omställningsproblem vi står inför. Det är naivt. Både handeln med utsläppsrätter och Kyotoprotokollet är mycket viktiga och bra metoder, men de löser inte hela problemet. Det behövs ett batteri av åtgärder. Här är kanske framför allt medvetenheten om problematiken en av de viktigaste delarna. anser nu att det är dags att sätta kampen mot klimatförändringar och därmed minskningen av fossila bränslen i fokus för den svenska energipolitiken. är av vår energianvändning baserad på fossila bränslen. För att åstadkomma den förändring i energipolitiken som behövs på ett socialt och ekonomiskt bra sätt krävs att omprövar sitt beslut om en avveckling av kärnkraften. I valet mellan nya fossila elkraftverk och kärnkraft väljer kärnkraft. Vi vill dessutom dels att man undersöker möjligheten att helt sluta med nyproduktion av fossilbaserade anläggningar för storskalig energiproduktion, dels att regeringen ska ta fram en snabb strategi för avveckling av fossila bränslen. Här tror vi att biobränslen kan spela en mycket stor roll i skiftet mellan fossilt material och biobränsle. Energisektorn är dock inte det enda område som måste minska sin klimatpåverkan. har i sin motion lyft fram ett antal andra vägar för att minska klimateffekterna. Vi tycker till exempel att bostadssektorn, som vi diskuterade före den här debatten, borde kunna halvera sin användning av fossila bränslen . Vi vill satsa mer på forskning. Vi vill införa minimiavgifter för koldioxid på EU-nivå och arbeta för att få fram metoder, både koldioxidavgifter och internationell handel med utsläppsrätter, för att ta tag i de här frågorna globalt. Vi måste också börja ta hand om de andra klimatgaserna, framför allt metanet som är den största efter koldioxiden. Sist men inte minst måste vi sikta på att långsiktigt lösa problemen med hållbara kommunikationssystem. Det måste vara en lösning som inkluderar, inte exkluderar, bilen. En avveckling av bilismen skulle innebära en socialt och ekonomiskt ohållbar utveckling, framför allt för landsbygd och glesbygd. Vi ser därför en utveckling bort från användningen av fossila bränslen som det enda rimliga långsiktiga målet. Klimatförändringarna är här, och de kommer att bli värre. Genom en klok politik kan vi minska hur stora effekterna blir, men vi måste också förbereda samhället för de förändringar som kommer. Senast fick jag veta att klimatförändringarna nu är på en sådan nivå att skogarna inte alltid kommer att fungera som sänkor för koldioxid utan kommer att avge mer koldioxid än vad de tar upp. Vi behöver alltså en skogspolitik för klimatpolitiken. Vi behöver också ta tag i de effekter som kommer att komma på grund av klimatförändringarna. Vi kommer att behöva ha en beredskap för både torka och översvämningar. Jag ser inte att denna medvetenhet finns på alla de nivåer där den behövs, kanske inte på någon. Det är dags att sluta blunda för effekterna av växthuseffekten och börja förbereda oss för dess realiteter. 152 () replik: Det finns mycket i det säger som vi naturligtvis alla håller med om. Jag reagerar dock när hon säger att regeringen och Socialdemokraterna tror att handeln med utsläppsrätter ska lösa klimatfrågan. Då tror jag inte att riktigt har läst på och sett vilka tidigare åtgärder som faktiskt har gjort att svensk industri ligger i framkant när det gäller att få ned koldioxidutsläppen. Den handel med utsläppsrätter som ska träda i kraft kommer att ske inom just den här sektorn. Men vi nöjer oss naturligtvis inte med det utan fortsätter på den inslagna vägen. Däremot undrar jag en sak. I motioner vill man ta bort Klimpavdraget som vi ger för att få en effektivare energianvändning. Jag vill höra varför man gör det när man nu vill satsa på det här med klimatet. 153 () replik: Vi börjar med det som rör de socialdemokratiska regeringsföreträdarna. Anledningen till att jag tog upp detta var att i går stod i denna kammare och sade att avvecklingen av inte var något problem eftersom handeln med utsläppsrätter kommer att lösa den problematik med ökning av koldioxid som denna förändring av energipolitiken möjligtvis innebär. Detta står en socialdemokratisk minister och säger. Det sänder totalt fel signaler, och det är mycket allvarligt. När det gäller Klimppengarna har vi sett att mycket av dem helt enkelt inte används rätt. De döljer också problemen. Det är lätt att pytsa ut lite miljoner och på så sätt tro att man har löst problematiken i stället för att titta på systemförändringar som behövs. 154 () replik: Det där med kan jag inte svara på eftersom jag inte själv har hört det, men jag tror att det har skett ett missförstånd. När det gäller Klimppengarna och en effektivare energianvändning kallar jag inte det att pytsa ut pengar här och där. Vi är inne i en stor förändring där vi kommer att ändra system totalt sett. Då tycker jag det verkar lite konstigt att dra in dessa pengar för att i stället satsa på någonting annat som ska göra ungefär samma sak och börja om från början igen. 155 () replik: Klimppengarna har i väldigt stor utsträckning gått till investeringar som borde göras ändå. Det är till exempel självklart att kommunala bostadsbolag, när det är lämpligt , ska investera i snålspolande toaletter, bättre belysning och så vidare. Det ska man inte behöva ha bidrag till. Det är väldigt mycket det dessa bidrag har gått till. 156 () replik: Jag tror att vi är överens med om behovet av att göra förbättringar för att klara av den stora utmaning vi har i klimatfrågan. Men jag tycker ändå att i denna debatt lite grann nonchalerar energidebatten. Vi har ju den andra frågan när man pratar om kärnkraften, nämligen avfallet. Det är ingen som i den energipolitiska debatten diskuterar hur vi ska klara av den stora avfallsfrågan det avfall som finns i kärnkraftverken, det som flyter i mellanlagringen och det som vi också ska klara av som slutförvaring . Om man kopplar ihop brytningen av uran, säkerhetsriskerna med kärnkraften och avfallsfrågan är det en mycket större fråga för mig än att bara prata om kärnkraften. 157 () replik: Jag håller med om att avfallsproblematiken är stor och allvarlig. Hade det varit så att vi stod här i debatten och diskuterade om vi skulle starta ett kärnkraftsprogram i och inte hade haft en enda reaktor hade det varit en relevant diskussion och ett relevant övervägande att göra. Om man väger mellan att använda den kärnkraft vi har, att till och med kanske bygga ut om det behövs, mot de effekter som en ökad användning av koldioxidalstrande energi ger har helt enkelt gjort övervägandet hellre kärnkraft än kolkraft. 158 () replik: Jag har lite större förväntningar på ett liberalt parti. I stället för att i det här läget satsa på en egentligen gammal teknik varför inte vara med på den vagn som många av oss är och försöka hitta alternativa bränslen? som vi avvecklar en gammal teknik försöker vi hitta alternativ som på ett mycket bättre sätt kommer att minska de växthuseffekter vi har. 159 () replik: Jag är absolut med på vägen mot att hitta nya alternativ. Som sagt var, av vår energianvändning är fortfarande kol, gas och olja. När vi har alternativ nog för att byta ut de kommer jag också att vara jätteglad åt att avveckla kärnkraften. Men leverera så att ni byter ut de först. 160 (): Vi har gått in på det avslutande varvet i årets allmänpolitiska debatt. Förutom partiledarna har upp mot 150 kolleger tagit upp frågor som känns viktiga och angelägna. Jag funderade naturligtvis mycket på vad jag skulle kunna tillföra efter allt detta goda talande och på vad jag skulle kunna ta upp i dagens anförande. Jag var naturligtvis svårt frestad att i vanlig ordning presentera alla goda förslag som vi kristdemokrater för fram på miljöområdet och kritisera regeringen för bristerna i deras politik. HA-oljor i däck, bromerade flamskyddsmedel, EU:s nya kemikalielagstiftning, sanering av förorenade områden, miljövänliga drivmedel, läkemedlens miljöpåverkan, biologisk mångfald, och situationen för med mera, alltsammans är sådant som är värt rejäla debatter här i kammaren och som vi säkert kommer att få tillfälle att diskutera framöver. Men, fru talman, det är inte mitt ärende . Jag kommer att förvåna mig själv framför allt och kanske någon annan genom att inte säga ett ont ord om regeringens politik. Jag vill i stället väcka frågan om hur vi tillsammans, som folkvalda och medborgare, kan medverka till en ny och fördjupad medvetenhet om att hoten från klimatförändringarna måste motarbetas genom ett mycket bredare deltagande än vad som är fallet i , i och globalt. Jag tycker mig nämligen se att frågor om klimatförändringarna fortfarande i alltför stor utsträckning är angelägenheter främst för forskare, politiker, diplomater, miljörörelsen och andra som arbetar med dessa frågor liksom i tjänsten. Och jag blir mer och mer övertygad om att det blir riktig kraft i kampen mot klimatförändringarna först när medvetenheten hos de många blir så stor att trycket kommer underifrån. Det ska komma från medborgare som gör medvetna val i sin dagliga livsföring och som i en personlig övertygelse ställer krav när det gäller varor och tjänster och som ställer krav på beslutsfattare och politiker på alla nivåer. Jag tror att det gäller för oss att byta perspektiv, från att i första hand uppifrån trycka på människor restriktioner och pålagor till att genom samtal och kunskapsspridning föda ett engagemang och en vilja att förhindra den katastrofala utveckling som riskerar att dra undan livsmöjligheterna för kommande generationer. Det saknas inte övertygande fakta och argument i arbetet med att mobilisera en folklig resning i klimatfrågan. är fyllda: is borta , Permafrosten har börjat smälta, Spanska glaciärer har smält , Var fjärde art slås ut av växthuseffekten, Mindre is och mindre torsk i , Havsströmmarna i har saktat av, Ögruppen är på väg att försvinna i havet, liksom örikena , och . Jag kunde fortsätta dagen lång med uppläsning av rubriker som jag har tagit ur olika forskningsrapporter och mediearkiv. Visst är det viktigt att få med , , och i ett aktivt klimatarbete och naturligtvis också . Men vårt primära ansvar handlar om och . Det är dags för en massiv mobilisering av folkrörelser, folkbildning och föreningsliv, skolor, högskolor och universitet, kyrkor och samfund, företag och fackföreningar, organisationer och myndigheter och inte minst politiker på alla nivåer i arbetet för en verkligt folklig förankring av klimatarbetet. Jag vill, fru talman, uppmana miljöministern att bjuda in sina europeiska kolleger till ett toppmöte för att diskutera en folklig mobilisering med den inriktning som jag skissat, och jag vill uppmana henne att ta initiativ i för att forma en modell för hur ett sådant arbete kan startas. Självklart innebär det inte att arbetet med lagstiftning, ekonomiska styrmedel eller andra åtgärder ska avstanna, och självklart ska de nya möjligheter som Kyotoprotokollets ikraftträdande och handeln med utsläppsrätter ger tas till vara och utvecklas ytterligare. Men gäller det att också ta nästa steg för att fler ska kunna bli delaktiga i arbetet för våra barnbarns och barnbarnsbarns möjligheter till ett i alla avseenden rikt liv. 161 () replik: Tack för inviten, . Jag återkommer till den. Vi kanske löser det här tillsammans. Jag brukar inte i kammaren använda hårda ord som katastrof och liknande, men i den här frågan kan jag faktiskt skriva under på katastrof. Jag har besökt . Förut pratade vi om ett antal innan inlandsisen börjar smälta. Och det här påverkar globalt. Jag är helt överens med om att man måste arbeta med de här frågorna lokalt eftersom utsläppen är lokala. Men när det gäller växthusgaser spelar det ingen roll om du släpper ut dem på eller i , vilket innebär att problemet är globalt. Då måste vi också ha de globala lösningarna, och den flex-mex som finns i det. Vi måste använda alla våra möjligheter. har ju granskat vår miljöpolitik. Vi får väldigt bra betyg för . Men man ser ändå att arbetet i kommunerna börjar minska, intresse och pengar tryter. Men det är viktigt att vi fortsätter. 162 () replik: Tack för det inlägget, . Jag uppfattade det som ett starkt stöd för det jag sade i mitt anförande. 163 () replik: Jag sade att jag skulle återkomma till inviten. Jag önskar att går över från en allians till en annan, till den gröna och röda alliansen som ser möjligheter att arbeta både lokalt och globalt med dessa frågor, som kanske är de viktigaste men också de svåraste frågorna vi har att tampas med vad gäller vår och våra barnbarns framtid. 164 () replik: Jag är övertygad om att vi i den här frågan måste skapa en gemensam allians av alla goda krafter, alla politiska partier, folkrörelser och grupperingar i samhället för att komma till rätta med detta problem och skapa det tryck underifrån som jag pekade på i mitt anförande. 165 () replik: Jag kan i stort sett ställa upp på allt det han sade om den viktiga klimatfrågan. Jag har en fundering. Vi har tidigare i debatten nämnt klimatinvesteringsprogrammet, Klimp. Det programmet är nytt. Första utbetalningen gjordes , och inga projekt har kommit i gång . För min del har jag svårt att göra någon utvärdering av det. Jag har studerat motion, och där tycker ni att det är ett bra instrument därav min undran. Om vi kan fortsätta i denna riktning, ställer upp på att vi ska använda och stimulera de lokala initiativen för att nå effekt på klimatområdet? 166 () replik: har i flera budgetalternativ under de år jag har suttit i , och även tidigare, i varje fall , förstärkt anslaget till klimatinvesteringsprogrammen. Jag har besökt flera projekt där man till exempel har investerat i spillvatten till fjärrvärme, och koldioxidutsläppen från de kommunala kraftverken har sänkts . Det är ett bra sätt. Däremot ska man inte använda pengarna till allt möjligt annat. Det ska vara strikt fokusering på en minskning av klimatgaserna. 167 () replik: Det är en viktig princip i arbetet för att åstadkomma mindre utsläpp av växthusgaser. Det gäller principen att använda den lokala kreativiteten. Kan tänka sig att det finns fler områden som vi skulle kunna ha en gemensam syn på när det gäller att just utnyttja den lokala kreativiteten för att nå framgång? 168 () replik: Jag tror att i den allians över parti- och blockgränser som måste till för att stärka medvetenheten och kraften i klimatarbetet kommer vi säkert att komma fram till många sådana förslag utan att jag ger några konkreta exempel . Jag konstaterar att är överens med mig om att det behövs en ny kraft i arbetet att motverka klimatförändringar. Den kraften ska komma underifrån. 169 () replik: Jag vill också tacka för ett, som vanligt när det gäller , bra inlägg även om jag inte alltid kan ställa upp på samma saker, vilket jag i och för sig kan göra . Jag har en fråga till . vill minska anslaget för insatserna för effektivare energianvändning. Det går inte riktigt ihop med att man säger att man vill satsa mer på klimatförändringar. Det kan vara en del i att få ned användningen av fossila bränslen. 170 () replik: Om jag förstår rätt är det ett anslag som ligger på näringsutskottets utgiftsområde. Vi gör andra saker för att investera i alternativa drivmedel, till exempel investeringsstöd för att kunna använda mer miljövänliga energislag i uppvärmningen av hus och så vidare. 171 (): En god miljö är en överlevnadsfråga och en fråga om livskvalitet. För att komma till rätta med miljöproblemen måste miljöpolitiken utgå från människors engagemang. En hållbar utveckling når vi endast i samarbete mellan individer, företag, olika politiska nivåer och nationer. En hållbar tillväxt förutsätter att jord, skog och havsresurser nyttjas på ett sunt sätt. Det finns, som har sagts tidigare i debatten, en mängd utmaningar inför miljöpolitikens område för att vi ska nå ett hållbart samhälle. Men precis som de två föregående talarna kommer jag att uppehålla mig kring klimatpolitik en stor global utmaning. Men för att vi ska nå målet om att vända utvecklingen måste vi vara öppna för nya lösningar och våga tänka nytt. Vi som politiker har här en särskild skyldighet. Vi måste fatta beslut som anger riktningen och innehåller tydliga styrmedel, och vi ska inte lägga oss i detaljerna. Låt mig därför göra en kort tillbakablick till 1893. led världsutställningen i mot sitt slut och skarpaste hjärnor samlades för att försöka blicka ett århundrade fram i tiden. När man ombads titta in i kristallkulan och sia om framtidens energisystem såg man en del viktiga förändringar. Man såg en kraftigt ökad elanvändning, men andra förändringar missade man totalt. Man förutsåg inte att oljan och andra fossila bränslen skulle användas i så stor omfattning att våra havsnivåer skulle påverkas, att ekosystem skulle störas och klimatet förändras. Jag vill peka på detta just så att vi inte låser fast oss vid lösningar. Utvecklingen har låst fast oss i ett oljeberoende och ett energisystem som bygger på storskalighet och centralisering. Vi i drabbas och kommer att drabbas av klimatförändringar. Regnigare somrar och mildare vintrar är bara några av de effekter vi kan räkna med. Det finns ingen anledning att sitta och vänta på olika varianter av skräckscenarier. De miljöeffekter som vi redan sett av de fossila bränslena är skäl nog att agera. För att vi ska få i gång en omställning av till exempel vårt transportsystem krävs det tydliga signaler. Vi skickar sådana signaler från sida. Vi vill ha en bortre parentes för nya fossildrivna fordon . Genom att visa sådana signaler kan marknaden ställa in sig på detta redan nu och börja agera. Kravet kan jämföras med de beslut som man fattade i när man insåg att något måste göras mot biltrafikens miljöproblem. En bortre parentes skulle främja teknikutveckling och också stimulera till större investeringar hos producenter av biodrivmedel. I det sammanhanget kan vi konstatera att det finns en outnyttjad kapacitet på svenska åkrar och i svenska skogar. Det finns goda förutsättningar för att öka produktionen av bränsle och drivmedel inom . Därmed finns det också en ny, växande produktionsarena för de gröna näringarna. har tydliga visioner om ett hållbart samhälle och en hållbar tillväxt. Utan ett hållbart samhälle försämrar vi möjligheterna för tillväxt. Det krävs nytänkande för en långsiktigt hållbar tillväxt. Där är nya fordonsbränslen en viktig del. Regeringen, och även vi här i , ägnar ofta för mycket kraft åt tekniklösningar. Vi borde i stället ägna mer kraft åt att formulera styrmedel som drar åt rätt håll och överlåta åt marknaden att sköta detaljerna och tekniken. Tekniken är nämligen sällan problemet vid teknikomställning, utan det är de ekonomiska styrmedlen som formuleras fel och kompromissas sönder. De alternativa fordonsbränslena och den tekniken ligger fortfarande i mångt och mycket bara i startgroparna. För att hänga med i utvecklingen måste vi visa vägen i omställningen till ett grönt transportsystem, där vi kan ställa om till en hållbar utveckling. I den omställningen krävs det satsning på forskning och utveckling. Det krävs satsningar som är teknikneutrala och inte ger förtur åt något enskilt drivmedel, för vi kan inte se alla lösningar som finns . Vi har från lagt en motion om hur vi vill öka användandet av förnybara bränslen. Vår strategi är en skattesänkningsstrategi, i motsats till regeringens och dess stödpartiers strategi, som är en skattehöjningsstrategi. För oss är det självklart att bilen behövs. Alla ska ha möjlighet att använda sin bil, och de ska ha möjlighet att göra ett medvetet miljöval. Man ska inte ha dåligt samvete för att man är tvungen att köra bil. Våra förslag ger, utan att överdriva, tio gånger så stor miljönytta som den så kallade gröna skatteväxling som regeringen föreslår. Regeringens politik straffar bilägarna i stället för att gynna dem som vill göra ett medvetet miljöval. Det leder till ökade kostnader för folk runtom i hela . De satsningar vi gör på alternativa bränslen skapar inte bara miljönytta utan även tillväxt i . När våra fordonsbränslen företrädesvis produceras i landet minskar vårt oljeberoende, och det kommer att skapa arbetstillfällen runtom i landet. Det ger också stora chanser till miljöteknikexport. För mig och är det en central del att miljö och tillväxt går hand i hand. 172 () replik: Det är roligt att i den här kammaren träffa människor som är nyfikna och nytänkande. Ändå funderar jag lite grann, då jag i en annan debatt tyckte mig förstå att vill förbjuda alla bensinbilar och fossilbränslebilar . Om man pratar om människors engagemang, är förbud ett sätt att engagera människor? tycker jag att det verkar som att vi inte ska ha tekniken och det övriga samhället med i den här diskussionen, utan vi ska bara säga förbjud. Stämmer det med politik i övrigt? 173 () replik: Precis som jag sade i början av mitt anförande, är det oerhört viktigt att näringslivet, politiken och det övriga samhället är med och formar en hållbar utveckling och en hållbar tillväxt och att det finns ett tydligt underifrånperspektiv. Vad gäller är det nyförsäljning av bilar som drivs med fossila bränslen som vi vill fasa ut. Vi vill sätta den bortre parentesen 2015, just för att skicka signalen att vi måste ställa om transportsystemet och satsa på andra alternativ. Vi tror att den signalen kan ha sådan tyngd att vi verkligen får i gång omställningen. 174 () replik: Jag deltar gärna i den diskussionen. Jag pratar om någonting som jag kallar flerbränslesamhället. Vi är i ett läge när vi har det gamla och någonting som vi vet att vi kan använda , och sedan har vi kanske någonting som vi inte riktigt vet om det fungerar. Det är en otroligt intressant diskussion. Jag hoppas att den allians som och vi har haft i vissa frågor kan fortsätta. När jag tittar på den nya alliansens miljöpolitik kan jag säga att den är totalt havererad. Det finns inte mycket som binder ihop de fyra partierna. 175 () replik: Jag är också gärna med i den diskussionen. Jag är också öppen för att vi har olika alternativ . Man kan konstatera att den allians som styr landet, med regeringen, och , vill skicka krav på att det ska finnas en typ av bensinpumpar med alternativa bränslen på alla mackar runtom i landet. Det finns sådana signaler. Då är jag rädd att vi låser fast oss i ett system. 176 () replik: Det var ett intressant tal som hade. Jag har också läst er motion. Jag tycker att det är en väldigt intressant ingång som ni har i fråga om att förändra bränslesystemet för bilen. Jag tror att nästan alla här i kammaren är överens om att bilen kommer att behövas. Jag tror nog att vi är många som gärna deltar i den diskussionen. kritiserar ni och vill avslå vårt förslag om grön skatteväxling när det gäller att höja priserna på bensin för dem som ökar koldioxidutsläppen och förorenar luften. Jag tycker inte att det är förenligt med ert resonemang om att gå över till alternativa bränslen i bilparken. Jag hoppas att du kan utveckla varför ni säger nej till det ena men ja till det andra. 177 () replik: Jag får tacka för att tycker att vår motion är intressant. Jag tror att vi kan utveckla diskussionen. Just vad gäller den så kallade gröna skatteväxling som du tar upp i din replik ser inte vi den modell som ni har som lösningen. Den ger inte den önskade miljöeffekten. De höjningar av bensin- och dieselskatten som ni gör ändrar inte folks beteende.