prot · GR0986 · 2004-03-23 00:00:00 — 1 § Information från regeringen från det extra ministerrådsmötet om ett åtgärdspaket mot terrorism 1 Justitieminister (): Som ni känner till hade vi ett extra rådsmöte i , ett extrainsatt möte. Därefter, i går, har det varit möte med utrikesministrarna. Regeringscheferna ska träffas . Det här arbetet hänger naturligtvis ihop. När vi träffades var det första gången som de olika länderna träffades på den nivån efter de fruktansvärda händelserna i . En stor del bestod förstås i att uttrycka en allmän solidaritet till för det som skett. Vi fick också höra lite närmare om hur man nu arbetar från sida. Det var egentligen inte någonting som inte tidigare var känt från det som har kommit fram i medierna. Våra ingångsvärden som jag berättade om när vi träffades i är att det är viktigt att inte drabbas av åtgärdssjuka, av något slags panik att nu ska allting göras på väldigt . Det finns en del länder som kanske av inrikespolitiska skäl känner en oerhört stark press på att nu ska det göras väldigt mycket, stora saker och snabbt, och inrättas mycket av nya institutioner och organ. Jag tycker att det är olyckligt att hamna i den situationen. För det första kan det framstå som att vi inte har gjort någonting tidigare i den här frågan, vilket inte är sant. Vi har gjort en hel del saker. Det känner ni också väl till. För det andra är frågan hur man, om man ger intryck av att regeringen har panik, ska kunna få människorna att inte drabbas av panik. Det här är naturligtvis någonting som följs mycket noga av dem som har gjort sig skyldiga till terrorismen. Det är faktiskt ytterligare ett incitament om det är så att regeringar framstår som att de har drabbats av panik. Det är alltså viktigt att påpeka att mycket redan har gjorts, och görs, för att bekämpa terrorismen. Men det kan naturligtvis alltid bli bättre, och framför allt kan det bli ännu effektivare. Information kan utbytas fortare. Institutioner kan användas betydligt mera. Vi ska komma ihåg att det här samarbetet i EU i ett historiskt perspektiv är väldigt ungt. Det sker saker vartenda år, och ganska mycket, så det hela är fortfarande under uppbyggnad. Vi tror alltså inte att det i första hand är några nya organ eller direkt nya lagar som behöver inrättas, utan det är viktigt att i stället utnyttja de möjligheter som redan finns. Vi tycker också att det är viktigt där vet jag att det råder en stor enighet i att inte ställa ett effektivt brottsbekämpande mot rättssäkerheten. Tvärtom hänger det här ihop. För att kunna ha ett effektivt brottsbekämpande med legitimitet krävs det att man också tänker på rättssäkerheten. Det gör brottsbekämpandet så mycket starkare, och det är på det sättet som de demokratiska staterna ska slå tillbaka mot den odemokratiska form av brottslighet som terrorismen utgör. Några konkreta saker vill jag ändå nämna. För det första diskuterades solidaritetsklausulen, något som ju diskuteras vidare här. Detta är ingen ny fråga, utan det handlar om att det ska göras ett politiskt åtagande om att agera i solidaritetsklausulens anda i utkastet till nytt . Det här är, som ni vet, i första hand en fråga för utrikesministrarna och statsministrarna. Men det är också sådant som vi diskuterat och som också tidigare ställt sig bakom . För det andra gäller det stöd till brottsoffer. Det arbetet pågår i rådet. Detta kommer vi att diskutera vidare på vårt nästa möte, vilket kommer att äga rum . Då kommer det att vara en uppmaning om att före anta rambeslutet om ersättning till brottsoffer. En annan viktig fråga är att utveckla redan existerande samarbeten. En rad uppmaningar framställdes om att påskynda lagstiftningsarbetet och det operativa samarbetet. Bland annat gäller det att genomföra arresteringsordern och frysningsrambeslutet, att slutförhandla rambeslut om erkännande av verkställande av förverkande och att intensifiera arbetet med bevisupptagning. I det sammanhanget vill jag säga att när vi hade de här diskussionerna efter i och för sig var det inte på något sätt saker som dök upp där , utan det hade vi arbetat med fick lite kritik därför att vi sade att det här behöver ta . Vi sade att vi anser att det är rimligt att det inte behöver bli klart förrän . Det fick vi kritik för. Några av de länder som kritiserade oss var inte klara , vilket vi däremot var. Det är viktigt att vi fortsätter att hålla linjen att lagstiftningsarbetet tar . Hur angelägna vi än är om att bekämpa den här brottsligheten ska vi inte göra avkall på det. var det alltså hälften av länderna som ännu inte hade fullgjort sina åtaganden i den delen. I det existerande samarbetet finns det saker som, som sagt, kan bli ännu bättre. Två saker i polisarbetet kan nämnas. Den första saken gäller lagring av så kallade trafikdata, till exempel uppgifter om mobiltelefonsamtal varifrån de ringts och till vilket område. Det här är ett viktigt verktyg för polisen när det gäller att klara upp brott. Det har vi kunnat se i där man löst allvarliga brott tack vare den här tekniken. Då är det märkligt om vi inte ska undersöka möjligheterna att använda detta när det gäller terroristdåd, särskilt som mobiltelefoner ofta är inblandade i den typen av brottslighet. Den andra saken handlar om ett förenklat informationsutbyte mellan polismyndigheter alltså att man enkelt och snabbt ska kunna få kontakt med en polismyndighet i ett annat EU-land utan att det ska fastna i hierarkiska beslut och ta . För polisarbete i ett avgörande läge är det, som vi alla förstår, avgörande hur snabbt man kan få kontakt. Det kan vara skillnaden mellan att lyckas och att inte lyckas. Sedan gäller det samarbetet inom Eurojust och Europol som behöver förbättras. Man behöver även se över den operativa kapaciteten i gruppen med polischefer. Där behöver det också förbättras. Min uppfattning är att Eurojust fungerar väldigt bra och att Europol definitivt kan bli bättre särskilt informationssystemet där. Man kan också effektivisera informationssystemet när det gäller den nya generationen i Schengen. Det ska vara operationellt . Kommissionen kan alltså lägga fram förslag om utbyte av till exempel fingeravtryck. Gränskontrollen är också någonting som vi har diskuterat på flera möten här alltså att komma i gång med den gränskontrollbyrå som vi varit eniga om och att vi ska vara färdiga med frågan om biometri i pass . Vidare gäller det ett bättre informationsutbyte kring stulna pass. Ytterligare saker är ett förbättrat underrättelseutbyte och fokusering på arbetet med att förbättra instrument och strukturer. Vissa av de här sakerna finns , men det riktades en uppmaning till rådets generalsekreterare om att lägga fram förslag om en heltäckande underrättelsekapacitet inom rådssekretariatet. Vidare handlar det om finansiering av åtgärder mot terrorism och om att förbättra EU:s mekanismer när det gäller frysning av tillgångar. Här finns det all anledning att verkligen vakta på rättssäkerheten. Vi har ju sett, bland annat från FN även om det sedan blev lite i EU att det inte har fungerat bra. Man har hamnat i situationen att man dels varit ineffektiv, dels inte haft ett fullt rättssäkert system. Vi tycker tvärtom: Det ska vara effektivt men förenat med rättssäkerhet. Det handlar också om en antiterroristsamordnare. Det ska alltså bara vara en samordnare mellan de olika tre pelarna. Vi tycker att det är en bra idé i stället för de tidigare planerna om att inrätta nya kommissioner och stora organ. Vi tycker att det är utmärkt att det ska finnas en samordnare för att bättre kunna arbeta effektivt mellan de olika pelarna. Sedan är det också en rad åtgärder som framför allt hör till det utrikespolitiska området och som diskuterades vidare i går. Flera frågor kommer att diskuteras nu . 2 (): Jag vill tacka justitieministern för informationen. Det är viktigt att vi är enade i frågan om kampen mot terrorism. Vi vill också uttrycka vår solidaritet med den spanska befolkningen. Det är, som justitieministern var inne på, viktigt med en bättre samordning och effektivitet i de åtgärder som det redan har beslutats om. Jag instämmer i att man inte ska ha någon panik när det gäller nya åtgärder. Men om det skulle dyka upp förslag på sådana är det väldigt viktigt att man tittar på dem i lugn och i ordnade former så att man inte får den stress som vi hade efter . Det är viktigt, som justitieministern också var inne på, ur rättssäkerhetsperspektiv. Jag har några frågeställningar om antiterroristsamordnaren. Var kommer han eller hon att placeras? Är det i rådet, som diskuterades i nämnden, eller är det i något annat organ? Justitieministern säger att ett antal rambeslut inte är implementerade i EU. Han nämnde att det var hälften av länderna som inte hade gjort det. Jag tror att det var av hela kakan han menade. Jag har en fundering om det ursprungliga rambeslutet mot terrorism: Hur står det till med implementeringen av just det beslutet? Har alla länder gjort det? Det finns en medieuppgift om att justitieministern har öppnat för en förändrad lagstiftning i mot terrorism. Är det riktigt? Vad skulle den i så fall gå ut på? 3 Justitieminister (): Terroristsamordnaren ska arbeta direkt under . Det ska vara som utser terroristsamordnaren. Det tycker vi är bra. Det blir enklare och smidigare på det sättet. Jag vet inte exakt när det gäller terroristdefinitionen, men jag skulle tro att det är ungefär samma som när det gäller arresteringsordern. De uppgifter som vi har fått är att , när det skulle införas, var det hälften, eller sju, som inte hade infört det. senast var det fem som inte hade infört det. Min gissning är att arbetet kommer att gå betydligt fortare . När det gäller att vi skulle bekämpa terrorism i vet jag inte varifrån tidningsuppgiften kommer. Men det kan vara så att man syftar på den 11 september-utredning som vi tillsatte och som bereds hos departementen. Den tillsattes just i syfte att se hur vi ska kunna skydda oss själva om en eventuell terroristattack skulle ske mot . 4 (): Jag vill instämma i tacket för informationen. Jag delar justitieministerns uppfattning om att samordning och samverkan i de här frågorna internationellt och i är nödvändigt om vi ska lyckas. För att det ska vara möjligt krävs det också samarbete och samordning inom . Jag vill ställa tre korta frågor om det. Hur ser justitieministern på möjligheten att utveckla samarbetet om det svenska gränsskyddet, det vill säga mellan tullen och polisen i ? Den andra frågan gäller möjligheterna inom att inhämta information i terroristbekämpande syfte, det vill säga till exempel buggning. Hur ser justitieministern på den frågan? I förlängningen: Ser justitieministern någon möjlighet till harmonisering av tvångsmedelsreglerna på ett europeiskt plan? Slutligen skulle jag vilja fråga hur justitieministern ser på de frågeställningar som tas upp i 11 september-utredningen om samverkan mellan till exempel försvar och polis. Avser justitieministern att komma med några förslag i den riktningen och i så fall när? 5 Justitieminister (): När det gäller tull och polis har det gjorts många saker för att få ett bättre samarbete, men det är fortfarande saker som kan bli ännu bättre. Det finns ett uppdrag bland annat när det gäller gränsarbetet till som ska titta på de här frågorna. Jag tror att det finns anledning att anpassa oss till de förändringar som sker med utvidgningen och till att brottsligheten också har förändrats. Jag tror att man kan ha ett ännu närmare samarbete. Bland annat kan det bli så att det ska vara obligatoriskt för tullen att informera polisen när man ser brottslighet, även om jag är övertygad om att tullen i själva verket gör det. Men det är ett exempel på förslag. Tvångsmedel är också någonting som vi arbetar med på departementet. Det är en ganska svår fråga. Jag kan inte ge något exakt besked om var vi kommer att landa, men vi har kommit ganska långt. Vi kommer att presentera förslag. Jag tror däremot inte att det är någonting som vi kan enas om på europeisk nivå. Jag tror inte heller att jag skulle vilja att vi skulle enas på europeisk nivå. Det här är någonting som är förbehållet nationell rätt. ser jag ganska stora skillnader i bland annat synen på rättssäkerheten, något som är grundläggande i de här frågorna. Jag tror inte på samarbete för just gemensamma regler om tvångsmedel inom en överskådlig framtid. Vad gäller 11 september-utedningen och hur Försvarsmakten kan bistå polis för att hantera stora terrorangrepp finns det med i arbetet. Det finns en diskussion om hur mycket militären kan bistå polisen i olika situationer, för det kan de göra med vissa saker. Hur långt går nödrätten? Hur långt går nöden för att en militär ska ingripa? Det är också någonting där vi framför allt måste få tydligare lagreglering, vilket inte finns . Det arbetar vi med. 6 (): Jag vill instämma i tacket för informationen från justitieministern. Jag tror att det är väldigt värdefullt att inte utan även allmänheten får information på de här områdena direkt från era möten i olika råd. Jag vill också göra den reflexionen att EU-samarbetet i den här frågan naturligtvis är väldigt viktigt. Det är en god illustration till att är någon isolerad ö. Vi har i dessbättre varit förskonade från terroristattacker under en lång följd av år. Det var ambassadörsmordet på ambassadör och ambassadsprängningen . Jag skulle vilja ställa den konkreta frågan till statsrådet : Anser statsrådet att polis i underrättelsehänseende har tillräckliga resurser för att just skydda den svenska civilbefolkningen från den här typen av attacker som vi nu gemensamt har anledning att försvara oss mot? 7 Justitieminister (): Jag tror att den svenska säkerhetspolisen kan utvecklas. Det är ingen tvekan om det. Jag tror att det framför allt handlar om internationellt utbyte och om att lära sig av andra länder. Det är alltså inte primärt någon resursfråga. Jag tror framför allt att man har lärt sig mycket och att det fungerar ganska bra när det väl händer. Då går det snabbt. Vi kan också se att vi får direkt information, och vår säkerhetstjänst är uppkopplad. I det land där det sker ett terroristdåd måste landets säkerhetstjänst koncentrera sig på den aktuella händelsen, medan andra underrättelsetjänster påbörjar sitt arbete för att bistå det landet. Det fungerar ganska bra. Det som däremot kan bli bättre och som gör att svensk underrättelsetjänst kan bli bättre är att man i det strukturella, hotbildsanalyser och annat, delar med sig av den kunskap man har i respektive länder. Det här gör att de olika länderna får den information och den kunskap som kanske andra länder har. Där tror jag att svensk polis har mycket att lära, men det handlar också om att svensk polis ska dela med sig av sina kunskaper. Det var också någonting som lyftes fram på mötet. Man måste bli bättre på att dela med sig av sina kunskaper i det strukturella och i analysmetoder när det gäller säkerhetstjänsten för att förebygga terroristattacker. Det räcker inte med att det fungerar bra när det väl har skett. Där tror jag att vi har mycket att lära. 8 (): Tack, justitieministern, för informationen. Efter fick transportsystemet genomgå en lång rad förändringar vad gäller säkerhet. Inte minst i flyget har vi alla upplevt de extra säkerhetskontrollerna. Det gäller även hamnarna. De kanske inte har vederfarits på samma tydliga sätt, men hamnarna och sjöfarten kommer att omfattas av detta. Fördes det några diskussioner om att på motsvarande sätt göra någonting åt den spårbundna trafiken? Det var trots allt lokala tåg i som sprängdes. Förs det några sådan diskussioner om att göra en förändring? På vilket sätt skulle det i så fall omfatta det svenska transportsystemet vad gäller den spårbundna trafiken? 9 Justitieminister (): Jag vill först klargöra att detta handlade om hur vi ska arbeta vidare. Men den spårbundna trafiken var en ytterligare punkt som togs upp, även om det bara var i diskussionsform. Men man tog också upp någonting som man kanske inte har varit tillräckligt vaksam på tidigare, nämligen sjöfarten och färjorna. Det gällde kontrollen av färjorna och av de bilar som fraktas med dem. Detta är naturligtvis ett starkt intresse för oss som har relativt mycket färjetrafik på öst-, väst- och sydkusten. Vi får se hur det arbetet leder vidare. Men vi ska naturligtvis också där ligga i framkant och driva på arbetet för att få ett effektivare skydd. 10 (): Det var en bra information, justitieministern. Det här behöver i synnerhet vi som bor i gränsområden och kanske i närheten av en huvudstad. Jag läste i tidningsartiklar efter det som hänt i att en sådan stad som omnämndes. Det är därför jag ställer frågan. Är inkopplat i de samtal som justitieministern här har talat om? Jag har en fråga till, och då vill jag komplettera det som tog upp om samverkan mellan tull och polis. Utefter E 18 vid den norska gränsen som ligger från torget i finns det 40 tullare och 67 poliser på varje sida om gränsen. Dessa tullare är jättebesvikna på sina befogenheter. De vill ha möjlighet att gripa in. Bara förbi den gränsstation som jag känner bäst till passerar det 600 långtradare och tusentals personbilar på väg mot . Tullen har små befogenheter. Justitieministern sade att man rapporterar mellan varandra, men man har inte befogenheter att utöva polisverksamhet, och detta är någonting som måste ses över. Men min fråga är: Kan man flytta ned Europadiskussionen på nordisk nivå? I arbetet i känner vi ibland en frustration över att det pratas så lite säkerhetspolitik på nordisk nivå. och är ju inte med i EU, men är dessa länder med i debatten? Finns det någon samverkan på den nivån? Eller kan en sådan samverkan utvecklas? 11 Justitieminister (): Jag nämnde att det fanns ett åliggande för tullen att informera polisen. Det var en av flera frågor. En annan fråga är bland annat hur man ska se på detta med inre gränskontroller och vad tullen ska ha för befogenheter. Det var det arbetet som jag hänvisade till. Det är riktigt att och inte är med i EU-diskussionen. Däremot är de med i . På så sätt är de inbegripna i många av dessa frågor. På flera av de möten som vi har brukar en del röra just , och det är väldigt värdefullt för oss med tanke på den långsträckta gräns som vi har mot . På det viset kan man också i nordiska sammanhang lyfta fram dessa frågor. Det finns flera frågor i som är gemensamma för oss. 12 (): Jag tackar för informationen, och jag delar justitieministerns uppfattning att det är viktigt att vi inte drabbas av någon åtgärdssjuka. I andra meningen talade justitieministern om solidaritetsklausulen. Då ställer jag mig frågan: Kommer vi från svensk sida att begära något undantag när det gäller att ställa militära resurser till förfogande på den grund som solidaritetsprincipen anger? Det talades om heltäckande underrättelseverksamhet. Ska vi se fram emot att delta i något slags europeiskt FBI? 13 Justitieminister (): På det mötet som jag nu informerar om talade man bara om andan i solidaritetsklausulen. Man tog alltså fasta på det som länderna och även den svenska redan hade lämnat sitt klartecken till. Jag kan inte redogöra för hur det kommer att bli , men om det blir någon förändring måste naturligtvis få möjlighet att ändra sitt ställningstagande. Det som diskuterades på det här mötet låg helt inom ramen för det som har ställt sig bakom och som jag också har informerat om. På den andra frågan är svaret nej. Enligt min uppfattning som jag tror delas av samtliga partier ska vi inte ha något europeiskt FBI. Det är över huvud taget inte möjligt så länge vi är fler olika länder, vilket vi också ska förbli. Det förekommer ibland idéer om gigantiska register där i stor sett alla människor ska vara med, och att de ska fungera som ett europeiskt FBI. Men det finns ett ganska litet stöd för dessa idéer bland de olika länderna. 14 (): Även vi moderater instämmer i regeringens uppfattning att det inte ska vidtas några panikåtgärder utan man ska arbeta vidare med det som man redan är överens om. Justitieministern nämnde den nya generationen Schengen och vad det kommer att innebära för svenskt vidkommande. har vi problem med att tillämpa Schengen eftersom det inte finns ansvariga i alla län som kan hantera Schengensystemet. Sedan nämnde justitieministern gränskontrollbyrån. När departementet informerade justitieutskottet före mötet uttryckte vi farhågor inför de länder som vill driva gränskontrollbyrån längre än vad man har fattat beslut om. Hur var diskussionen på mötet kring detta? Försökte man flytta fram sina positioner? Justitieministern och flera av kollegerna här var inne på att det är väldigt angeläget att vi i får en lagstiftning så att vi effektivt kan bekämpa terrorism. Kan justitieministern utveckla dessa tankar om tidsaspekten? Det finns ett antal rambeslut och konventioner kvar att anta i . Blir det aktuellt ? 15 Justitieminister (): När det gäller den första frågan om Schengens informationssystem så måste det arbetas om bland annat med tanke på de nya medlemsländerna. Det är det som är den stora frågan. Vi har diskuterat gränskontrollbyrån. Det finns en oro, kanske även från kommissionens sida, för att vissa länder vill göra den mycket större. Som jag har uppfattat det finns det en ganska stor enighet om att gränskontrollbyrån inte ska utvecklas till något annat än ett nationellt samarbete. Men vi måste vara vaksamma över att dessa frågor inte drivs i en annan riktning än vad vi själva kan acceptera. I vart fall måste vi vara uppmärksamma och följa frågan noga. Det är ingen tvekan om att det finns vissa länder som vill gå längre än vad och många andra länder vill göra. var det ingen direkt diskussion om detta. Det nämndes bara att det skulle kunna användas i kampen mot terrorism, och den uppfattningen delar jag fullständigt. Sedan frågade om arbetet i . Vi arbetar med 11 september-utredningen. Vissa saker ligger under försvaret och andra saker ligger under Säkerhetspolisen. Vi har redan tagit initiativ till diskussioner med partierna om en del saker, och vi kommer att fortsätta med det arbetet. En förändring som gör att Säkerhetspolisen blir lite mer självständig kommer vi att fatta beslut om redan nu , och det har vi redan informerat om. Vi arbetar också med frågan om en lagreglering om hur långt Försvarsmakten ska kunna bistå polisen. finns det inte någon sådan uttrycklig lagreglering. Beträffande de olika rambesluten får jag återkomma. Jag har inte några exakta tidsangivelser , men det får jag lämna besked om . 16 (): Vi vet att Schengenarbetet inte fungerar tillfredsställande. Min fråga var om regeringen nu tänker sätta högre fart eller sätta en större press på ansvariga myndigheter för att detta ska fungera i varje län. Man måste kunna använda de verktyg som redan finns och förbereda för den utvidgning som görs. Det är väldigt angeläget att vi också på hemmaplan använder dessa verktyg på bästa möjliga sätt. 17 Justitieminister (): Det är självklart att det arbetet pågår och att det utvecklas . Jag vill också säga att vi haft stor nytta av . Det är flera brott som har kunnat ut tack vare , och det är väldigt värdefullt att känna till det när man diskuterar Schengen. Det är alltså ett effektivt verktyg. Det kan konstateras att personer som har gripits i ett annat land kan ha blivit efterlysta till exempel i . Sedan är det naturligtvis så att med utvidgningen och även utan den är det viktigt att gå vidare så att det blir ännu mer effektivt, att information verkligen lämnas till Schengen i den utsträckning som behövs. Här är det min bestämda uppfattning att ligger långt framme i jämförelse med andra länder som är mycket sämre på att lämna information. Det gäller både och Europolsamarbetet. Det är det som gör att man vänder sig mot idéerna om att det ska byggas upp nya parallella organisationer i stället för att utveckla Schengen- och Europolregistren. 18 (): Tack för informationen. Det är viktigt att vi står starka gemensamt, både inom och inom , mot terrorismen. Jag tycker också att det är positivt att regeringen är offensiv i antiterrorismarbetet men ändå trycker hårt på rättssäkerheten.