prot · GR0961 · 2004-01-30 00:00:00 — Vi kan acceptera ett sådant djupt samarbete även inom försvarsområdet, förutsatt att det bygger på frivillighet och att samarbetet hålls inom EU:s och FN:s institutioner. motsätter sig således tvingande ömsesidiga försvarsgarantier. Men vi ställer gärna upp på en förutsättningslös diskussion beträffande Nato, och det har vi tidigare gjort. Ett flertal gånger har man i Försvarsberedningen haft den här diskussionen uppe, och man kan läsa om vår inställning i våra rapporter. Vid toppmötet i fastställdes målen för alliansens fortsatta utveckling i termerna nya förmågor, nya medlemmar och nya relationer. Låt oss se hur de målen utvecklas, och låt oss se vad vi vill ha ut av Nato som vi inte har . menar att vi nu i första hand bör lägga allt krut på att få ett nationellt robust försvar som kan medverka i alla typer av internationella insatser. Vi måste diskutera i Försvarsberedningen och mellan alla partier vad vi ska ha vårt nationella försvar till, vilken uppgift det ska ha, och inte bara tala i termer av minskade ekonomiska förutsättningar. Jag efterlyser alltså en debatt om vad vi ska ha vårt svenska nationella försvar till. 8 Statsminister (): Låt mig först säga till att det är lätt att instämma i det mesta av vad hon säger, dock kanske inte i allt. Det är skönt att se att det åtminstone är några partier som håller när vi diskuterar långsiktigt svenskt ansvarstagande. Det finns naturligtvis ett intryck, när man lyssnar till , att vad vill ha är ett Natomedlemskap. Vad som bekymrar honom är väl att folkpartisterna har hunnit före med den positionen. Vad jag har försökt visa i mina inlägg är hur ohyggligt ohistoriska ni är och hur i otakt med tiden ni är. Det här med historien är inte oviktigt, , särskilt inte när man pratar om försvars- och säkerhetspolitik. Vi ska kunna bedömas av andra länder hur vi tänker och hur vi resonerar, och då är det en lång tradition man följer. Jag vill inte byta inriktning. Jag vill hålla fast vid handlingsfrihet, internationellt engagemang och europeiskt ansvarstagande. Så känns vi igen ute i världen. vill byta och hänga på i Natoinriktning. Det är han som ska beskriva varför gärna på samma ohemula, totalt öppna sätt som resonerar i sin Natoentusiastiska framtoning. Sedan handlar det om detta att jag åberopar vad vi har gjort tidigare när det gäller neutralitetsdiskussionen. Vad syftar det till, säger . Ja, förut hade vi formuleringen alliansfrihet syftande till neutralitet i krig, och sedan sade vi neutralitet i händelse av krig i vårt närområde. är vi alliansfria, och det syftar till bevarad handlingsfrihet. Det framställs som om det skulle vara en sensation att jag i svaret påstår att vi svårligen kan ställa oss neutrala om ett EU-land skulle angripas. Men det är helt i linje med hur vi har agerat. Det är bara att gå tillbaka till och se hur vi såg på det när angreps. Det är en parallell. Det är ingenting nytt. Det är så vi har gjort förut också. Den här säkerhetspolitiken som vi för, fru talman, har gagnat oss. Den har varit bra för . Den har varit bra för norra , och den har därmed också varit bra för utveckling då öst stod mot väst. har de motsättningarna förhoppningsvis monterats ned förhoppningsvis; vi vet inte hur det blir framöver. Jag vill behålla handlingsfriheten och arbeta för att spänningarna minskar. Vill vi ha ett europeiskt försvar? Nej, det har vi aldrig velat ha. Vi har också sagt att vill andra gå vidare med detta, och vi hamnar i ett läge där vi ska vetera de andra att gå vidare med ett europeiskt försvar, har vi svårt att se att vi ska göra det. Men vi tänker inte delta med ömsesidiga försvarsförpliktelser. Sedan är det så det vet också att det inte finns någonting som splittrar mer just nu än den här diskussionen. Det är inte som kommer att stoppa det europeiska försvaret i första hand, utan det är naturligtvis Natomedlemmarna, som tror att den ordning man nu har inom Nato är den bästa för och deras länders säkerhet, trots att några andra Natoländer i har en motsatt uppfattning. Så är det ju. I det läget ska vi naturligtvis inte döma av de andras diskussion. Vi ska hålla vår linje och se till att vi bevarar maximal handlingsfrihet. Det var precis det, , som inte gav. har väl lärt oss någon sak: Se till att man kan anpassa sig så att man agerar på ett sådant sätt att man är kraftfull. Vår försvars- och säkerhetspolitik har varit sådan. Över den känner jag stor stolthet, fru talman. 9 (): Så väldigt många svar på frågorna blev det inte, mer än lite olika försök att få detta till en tävling mellan oss och . Jag kan i och för sig tala om att vi var något före om det nu är tävlingen det handlar om. Om vi i stället går tillbaka till de sakliga argumenten, fru talman, är det så att vi ska fatta ett försvarsbeslut, som kommer att ha en varaktighet och bärighet in i de kommande decennierna. Om man har ett historiskt perspektiv, som anspelar på, är det ett rätt rimligt antagande att lika mycket kanske mer, kanske lite mindre som har hänt kommer att i olika former kunna hända de kommande 15 åren. Ett historiskt perspektiv är att ha respekt för att historien är föränderlig, att man ska kunna anpassa sig. Det sade också . Det innebär att vi, när vi har upplevt den mest radikala förändringen i vår omvärld någonsin, inte kan säga: Nej, vi ska vara likadana som alltid. Då blir den säkerhetspolitiska doktrinen lite grann att vi ska vara alliansfria eftersom vi är alliansfria för att annars är vi inte alliansfria, och det har ingen riktig bärighet . Vill vi slå vakt om länken mellan och , vill vi slå vakt om vårt inflytande i vårt närområde och vill vi kunna se till att påverka de europeiska diskussionerna om den framtida europeiska säkerhetsstrukturen kan vi inte alltid vara på efterkälken. Vi har, och socialdemokratin har, en dålig erfarenhet av att alltid skjuta på framtidens frågor. Det leder alltid till att det är samtiden som vi tvingas anpassa oss till, och det blir på de villkor och med de inriktningar som vi själva vill ha. Var därför inte så rädd för att vi analyserar vår säkerhetspolitik just i det historiska skede som vi är. Det kommer vår säkerhet att vinna på. 10 (): Jag tycker att det här blir sämre och sämre från statsministerns sida. Det sägs att inte ska döma av, att inte ska vetera. Vad säger är att han inte är beredd att ta till vara egenintresse i de här diskussionerna. Det är inte nog med att inte ska delta. Han ska inte heller säga någonting. Han ska inte döma av. Ta till vara intresse! Det är inte likgiltigt för vårt land vilken av dessa två riktningar som kommer att vinna. är inte lika intresserat av som det brukade vara därför att situation är bättre. Oroshärdarna ligger i större utsträckning i andra delar av världen. Vi måste arbeta mera för att ska vara kvar här, men struntar i vilket. Gör inte det! Det har en oerhörd betydelse för . Ta till vara egenintresse! Sitt inte bara där och avstå från att döma av! Det är svårt att höra en mera passiv utsaga än den, från en statsminister. Man ska inte delta och inte ens döma av. Vad är detta? Vi ska vara med i Nato av flera skäl. Det gäller inflytandet den diskussion som vi nu har är en del av detta. Det handlar också om ett inflytande över hur våra män och våra kvinnor och våra resurser används i det Natosamarbete som vi har talat om. Det är naturligtvis viktigt för oss. Vi har inte samma inflytande som Natomedlemmarna har. De europeiska Natomedlemmarna vill ju inte att vi ska ha lika stort inflytande som vill att vi ska ha. De har lagt in ett veto, herr statsminister, mot detta. Det skulle också på lång sikt, , bli billigare. Vi skulle få mer försvar för pengarna om vi vore med i Nato. Det är inte något huvudargument, ska jag säga, men så är det naturligtvis. Men jag tror att det viktiga är att behöver Nato. 11 (): Statsministern höll i stora delar med om det jag sade, och det är jag naturligtvis jätteglad för. ska vi fatta ett mycket viktigt försvarsbeslut som vi måste ta ansvar för . Det är ett stort ansvar som ligger på oss i Försvarsberedningen, i regeringen och i , naturligtvis. Varför då inte låta oss få diskutera vad vårt svenska försvar ska ha för uppgift, som jag sade tidigare? Vad ska vi ha vårt försvar till? I första hand ska man diskutera de frågorna och få en uppfattning i den delen. Därefter kan man diskutera Nato. 12 Statsminister (): Jag vänder mig till den sista talaren först. Det är ingenting som hindrar från att ta upp en diskussion om Natomedlemskap. Gör det om ni tror att det är meningsfullt! Men den sittande försvarsberedningen kommer inte att få sådana direktiv från regeringens sida. Sedan hälsar jag naturligtvis en diskussion inom Försvarsberedningen välkommen om vår tids utveckling, en bedömning av hur den ser ut. Sedan blir jag full i skratt, fru talman, när jag lyssnar till , denne aktivismens förkämpe i kammaren, denne nydanare av svensk säkerhetspolitik, som beskyller regeringen för passivitet och hymlande och jag vet inte allt vad han hittar på. Facit är ju, , att vi har det bästa säkerhetspolitiska läget . Vi har en lång tradition av säkerhetspolitisk hållning. Vi har ett starkt folkligt stöd för detta. Vi har ett växande internationellt engagemang där vi inte bara är välkomna utan också pådrivande. Med detta som facit undrar jag varför man skulle ge sig ut på äventyrligheter à la i en sådan för landet viktig fråga. är det dessutom bevisat att inte ens var först med äventyrligheten, utan vill tillskriva sig att vara Natoloket i sammanhanget. Nej, i det här fallet är det oerhört viktigt att man faktiskt lutar sig mot det man har uppnått. Och när hela politikens inriktning är handlingsfrihet, och det har tjänat oss väl, undrar jag varför vi ska överge handlingsfriheten. Ni har fortfarande att svara på den frågan. Sedan tror jag inte heller att svenska folket har en uppfattning som går åt det håll som de två Natoaktivistiska partierna här i kammaren pekar åt. Där har ni ett fast folkligt motstånd, och det tycker jag känns tryggt. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:175 om situationen i 13 Statsrådet (): redovisar i sin interpellation den negativa demokratiska utvecklingen i och frågar vilka åtgärder regeringen tänker vidta med anledning av den vitryska regimens ökande press gentemot enskilda organisationer och oberoende medier i det vitryska samhället. Låt mig först säga att jag delar oro över utvecklingen för det civila samhället i . Den försämrade situationen för icke-statliga organisationer och oberoende medier ger all anledning till djup oro. Inte heller visar respekten för de mänskliga rättigheterna några tecken på att förbättras. Regeringen har en övergripande ambition att öka och EU:s engagemang i . är ett land i närområde, och utvecklingen angår oss i hög grad. EU-utvidgningen understryker detta ytterligare. Det är viktigt att vi ökar stödet och engagemanget för genom att motverka isolering av det vitryska folket och främja olika typer av utbyten. och EU uppmärksammar regelbundet bristerna i den demokratiska utvecklingen i landet. Vid förekommande fall har också den vitryska ledningen uppmanats att ändra beslut som inneburit begränsningar för de mänskliga rättigheterna. Även inom ramen för riktas kritik mot bland annat behandling av enskilda organisationer. I FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna har med hela EU, inklusive som medförslagsställare lagt fram en resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i . Resolutionen, som bland annat uppmärksammar enskilda organisationers svåra situation, kommer sannolikt att följas upp vid vårens kommission för de mänskliga rättigheterna. nämner särskilt människorättsorganisationen som efter beslut i tvingades stänga . Detta beslut föranledde och EU att genom starkt beklaga beslutet från vitrysk sida att ignorera vädjan från internationellt håll vad gäller Viasna och andra liknande fall. Återigen uppmanades att upphäva de restriktiva åtgärder som vidtagits mot det civila samhället. har ett relativt omfattande biståndssamarbete med och är långsiktigt engagerat i att stödja civila samhälle för att bidra till landets demokratisering. Detta sker genom vårt bistånd som främst inriktas på demokratins fördjupning och mänskliga rättigheter. Medierna är ett prioriterat område, och har nära 400 vitryska journalister deltagit i utbildning ordnad av journalister, . Ett annat exempel är insatser genom för att främja ökat lokalt självstyre. Inom ramen för detta projekt hade vi besök av unga vitryska lokalpolitiker som en del i deras veckolånga studiebesök i . tar upp frågan om demokratistödet till svenska enskilda organisationer. Stödet till enskilda organisationer är en hörnsten i det av Sida finansierade samarbetet med . När samarbetet med inleddes var landet relativt okänt för svenska enskilda organisationer till skillnad från de baltiska länderna och . I syfte att stimulera till samarbete med gjordes tillfälliga undantag från de regler som normalt gäller. Kravet på en 20-procentig egeninsats slopades och stöd öronmärktes för . gavs Forum Syd uppgiften att informera svenska enskilda organisationer om programmet. Syftet med att temporärt ta bort kravet på egeninsats var att fler skulle våga ge sig in i ett samarbete med organisationer i ett nytt och okänt land. Resultatet av denna speciella Vitrysslandssatsning har varit väldigt gott, något som också anger i sin interpellation. Många kontakter har upparbetats mellan svenska och vitryska organisationer sedan programmet började. Ca 75 svenska enskilda organisationer har erhållit stöd genom programmet. Programmet har spelat en viktig roll i svenska organisationers ökade intresse för och givit samarbetet en bredare bas. Målet att öka intresset för har uppnåtts. Det är skälet till att Sida beslutat att återställa egeninsatsen till . Med tanke på de fortsatta problemen i kvarstår dock Forum Syds uppgift att informera om och koordinera stödet till enskilda organisationer. Dessutom undersöker Sida möjligheten att ge andra former av stöd till vitryska enskilda organisationer med tanke på den negativa utvecklingen för det civila samhället. berör slutligen Tacis, EU:s stödprogram till och övriga OSS samt och . Som framhåller omfattas även av beskattning. Att regimen valt att momsbelägga projekten handlar mycket om att man från vitrysk sida vill kunna kontrollera internationellt bistånd. antog dock en föreskrift som kan innebära vissa lättnader i beskattningen av bistånd. Kommissionen utreder hur detta kan påverka Tacisbiståndet. tog initiativ till en policydiskussion inom EU avseende , en diskussion som fortfarande pågår. , som tog över ordförandeskapet i EU , för diskussionen vidare. Regeringen anser att bör få större uppmärksamhet i EU:s politik och att kontakterna med det vitryska samhället måste breddas. Därför driver vi inom EU frågan om ökat demokratistöd samt diskuterar vägar för insatser trots svårigheterna med Tacis . 14 (): Jag vill börja med att tacka biståndsministern för svaret. Anledningen till att jag ställt interpellationen är att jag var i . Jag har sett och hört hur utvecklingen avsevärt har försämrats. Det har inletts en kampanj mot enskilda organisationer . beräknar att ett femtontal organisationer har stängt. Flera av dessa har varit ledande organisationer i arbetet med mänskliga rättigheter. Svenskt internationellt liberalt centrum, Silc, jobbar med och de har fått en varning av myndigheterna. Precis som för övriga organisationer är det på väldigt lösa grunder som varningar delas ut. Efter ytterligare en varning stängs även denna . Dessutom startar presidenten parallella fackförbund och ungdomsorganisationer som är lojala mot presidenten. Man kan faktiskt säga att Komsomol har återuppstått. Efter att jag skrev interpellationen har jag fått rapporter om politiskt våld. En av de kommuner jag besökte senast var Beliozoorsk. Det var fyllnadsval i kommunen. Innan fyllnadsvalet var Beliozoorsk den enda kommun i där man hade en majoritet av demokrater. Efter valet är denna precis som alla andra kommuner i Lukasjenkostyrd. Trots att demokraterna, bland annat socialdemokrater som ställde upp, förlorade har vid två olika tillfällen en grupp av män attackerat socialdemokrater. Jag träffade en som hamnat på sjukhus med brutna revben, bruten näsa och hjärnskakning. Det är oroväckande att man nu till och med tar till våld. Jag tycker att det är väldigt bra att det sägs i svaret att regeringen vill öka ansträngningarna, både från svenskt håll och från EU:s håll, vad gäller att bistå och att öka vårt engagemang. Det är bra att regeringen gör kritiska uttalanden mot och att man också driver det i för mänskliga rättigheter. Jag vill också passa på att uttrycka att det var positivt att statssekreteraren kallade samman olika svenska organisationer för att diskutera vad vi kan göra gemensamt. Det är bra med den här viljeinriktningen. Men när nu Sida har tagit ett beslut om att svenska enskilda organisationer som ska jobba med från och med måste betala av projektkostnaderna själva blir det inte en ökning av svenska statens ansträngningar. Det blir snarare en minskning av statens stöd till demokratisering i , folkrörelsebistånd och folkrörelsesamarbete mellan och . LSU berättar att det redan är färre medlemsorganisationer som är engagerade i på grund av regimens kontroller och försök att störa verksamheten. , , Rörelsehindrade barn och ungdomar i , med flera säger att kravet på en egeninsats kommer att avsevärt försämra och kanske till och med omöjliggöra deras arbete i . Jag vill fråga biståndsministern om hon inte håller med om att det krav som plötsligt uppstått innebär försämrade villkor för svenskt folkrörelsebistånd. Jag vill också fråga biståndsministern vad hon menar i sitt svar med att Sida undersöker möjligheten till andra former av stöd till vitryska enskilda organisationer. Vad är det för slags stöd man undersöker, och när skulle det kunna bli förverkligat? 15 Statsrådet (): Tack, , för stödet! Vi har gjort mycket tillsammans mellan Silc och Palmecentret och andra delar av det svenska civila samhället för att stötta det vitryska. Det har varit ett jättebra samarbete, och jag vet att det är det. Vi delar mycket av oron och ilskan över vad som händer i . Det är viktigt att vi fortsätter att jobba inom EU och att vi nu börjar arbeta aktivt med de nya medlemsländerna som gränsar direkt till . De har möjligheter och kontakter och påverkas direkt i vardagen av vad som händer i . Där kommer vi att fortsätta att göra mycket starka insatser. Vi kommer också, precis som nämnde, att fortsätta att samla ihop det civila samhället i för att stärka den delen. Vad gäller frågan om egeninsatser på vänder jag mig dock lite emot att det plötsligt har uppstått. Det var en tillfällig insats under för att stärka och få i gång det civila samhällets samarbete med det vitryska civila samhället. Det målet är uppnått. Alla vi som är aktiva i folkrörelser i vet hur svårt det är att samla in till egeninsatser. Vi vet hur speciellt svårt det är att samla in till egeninsatser som är demokrati- och MR-insatser. Därför tittar vi nu på att generellt sänka egeninsatserna, inte ta bort egeninsatser men generellt sänka egeninsatser på civilstödet inom den så kallade 80-20-ramen till en lite lägre nivå. Att det här är ett plötsligt återinförande av egeninsatsen är fel. Det var en tillfällig insats för att få i gång ett intresse för att arbeta med ett civilsamhälle i ett land där det är väldigt svårt att jobba med ett civilt samhälle eftersom detta är förföljt på alla sätt. Inför valet i tittar regeringen på möjligheterna att fortsätta att utbilda demokratiska kandidater, att hjälpa till med valövervakningsinsatser och, i den mån vi tillåts göra det, också valorganisatörsinsatser. Där kommer vi att göra det mesta vi kan. Andra former av civilsamhällesinsatser är den typ av direkta insatser som man gör i många andra länder i världen. Jag vet inte om det är möjligt. Det är därför det står att man tittar på att genomföra den typen av insatser. 16 (): Att få till stånd en demokratisering i är väldigt viktigt dels för de vitryska medborgarna, självklart, för att de ska få en bättre utveckling och bättre levnadsförhållanden, dels för oss som bor nära ännu närmare när EU utvidgas och blir ett grannland till EU. Det är instabilt och farligt med en diktatur precis på gränsen, en diktatur där man faktiskt sprider desinformation om EU, där medborgarna kan få höra att EU är aggressivt och till och med funderar på att angripa landet. Det skapar en instabilitet vid vår gräns. Det är också en anledning till att se till att verkligen stärka demokratiseringen. Dessutom finns en risk att de diktatoriska tendenserna sprids till andra länder som ännu inte efter kommunismen har funnit vilket samhällssystem de ska ha. Därför har det 100-procentiga stödet för Vitrysslandsprogrammet varit viktigt. Syftet har ju uppnåtts att öka kontaktytorna. Fler organisationer i har samarbete med . Ett annat mål måste vara att förbättra den demokratiska situationen i . Det målet är långtifrån uppnått. Snarare har vi ännu längre till det målet. Demokratiseringen går åt fel håll; det blir ingen demokratisering. Då är det väldigt beklagligt att man nu inför kravet på egeninsats. Det innebär snarare ett hinder på vägen att uppnå målet om ett demokratiskt . Jag kan nämna exemplet . Där hade vi 100-procentigt stöd till . Det avslutades i samband med att man hade det första demokratiska valet. Man har alltså tidigare haft 100-procentigt stöd till länder som har varit diktaturer. Jag vill höra om biståndsministern är redo att i nästa regleringsbrev till Sida be om att nivån åter införs, inte för att nya kontakter behöver utarbetas utan för att situationen i är så dålig. Det var väldigt glädjande att höra att biståndsministern funderar på att generellt minska egeninsatsnivåerna. Det är svårt för organisationerna att samla in pengar. Det är hållning att det är önskvärt, just när det gäller att arbeta i diktaturer, att vi upprättar kontakter och ger de demokratiska öar som finns en livlina, att egeninsatsen är för hög och bör avskaffas. När det gäller EU:s bistånd säger biståndsministern att kanske är på väg att ändra sin ståndpunkt, att man inte längre ska beskatta projekten. Det vore bra om det kunde lösas på så sätt. En annan anledning till att vi har ett dödläge, förutom att beskattar projekten, är att EU har som policy att inte acceptera att betala moms för projekten. Om inte kommer att ändra sin ståndpunkt, är biståndsministern beredd att verka för att EU ändrar sin och accepterar att betala viss moms men ändå ser till att pengar betalas ut till det civila samhället? händer ingenting, de får inget stöd från EU. Det är mina två frågor. Är biståndsministern beredd att i nästa regleringsbrev ge Sida i uppdrag att finansiera Vitrysslandsbiståndet till ? Är biståndsministern beredd att verka för att EU accepterar att betala moms? 17 Statsrådet (): Tack, , för frågan. Demokratisering i är som sagt oerhört viktig både av säkerhetsskäl och av solidaritet med det vitryska folket. Det är förskräckligt där. Jag har också besökt landet. Man blir ledsen av att se hur det vitryska folket lider under diktaturen. Det var därför som man införde det 100-procentiga stödet från Sida för att antal år sedan. Men man sade redan då att det var en tillfällig åtgärd för att skapa ett intresse och en möjlighet för svenska organisationer att hitta partner i . Det har också skett. Men det var som sagt en tillfällig åtgärd. Jag tycker att det var riktigt. Man kan vidta sådana tillfälliga åtgärder när det blir akuta situationer eller i länder där vi inte tidigare haft kontakter eller i länder där vi haft kontakter men inom andra sektorer och där vill skapa ett nytt intresse mellan civilsamhällen i och i ett annat land. Däremot vet jag att det är svårt att samla in pengar till egeninsatser.