prot · GS0918 · 2004-10-21 00:00:00 — Vi har en tydlig linje när det gäller naturgasen. Det är ingenting som kommer att leda in i någon situation där vi tappar kontrollen över koldioxidutsläppen. Där har vi de tydliga målen, och nya miljöprövningar kommer till för de enskilda anläggningarna. 44 (): Det kommer inte att växa fast, säger miljöministern. Men en ny ledning för fossilgas kommer att försvåra för användningen av biobränslen och andra miljövänligare alternativ. Om väl investeringskostnaden har tagits har exploatören möjlighet att dumpa priset på gas för att slå ut alternativ. Driftskostnaden för gas är låg i förhållande till investeringskostnaden. Beslut om stora gasledningar får omfattande konsekvenser för möjligheten att uppnå klimatpolitiska mål . Ju mer utsläpp som tillåts från naturgas desto mer måste andra sektorer minska för att nå samma utsläppsmål. miljökonsekvensbeskrivning för etapp 1 är en partsinlaga. Det behövs ett bredare underlag för att bedöma konsekvenserna för energiförsörjning och miljön på lång sikt. Det behövs en strategisk miljöbedömning för hela utbyggnaden i , inte bara för en etapp i taget. Är miljöministern ense i att det behövs en samlad bild för miljön av hanteringen av naturgasutbyggnaden? 45 Miljöminister (): Vi har gett en samlad och mycket tydlig bild i den energipolitiska överenskommelse vi presenterade tillsammans med och som handlade om hur avvecklingen av kärnkraften ska gå till. Där är vi mycket tydliga när vi säger att naturgasen inte ska slå ut den framgångsrika utbyggnaden av biobränslen som vi har haft. Vi säger också att vi ska ha en prövning av de enskilda anläggningarna. Vi är mycket tydliga med att gasen har sin plats för att ersätta olja. Det har visat sig vara fallet till exempel när det gäller industriers försörjning med olja. Vi har en mycket framgångsrik utbyggnad av biobränslen i värmeverken. Den ska inte slås ut. Vi har också en mycket tydlig linje i vår fördelning av utsläppsrätter som också visar att vi prioriterar gas i gaskombianläggningar som kan ge el och i industrianläggningar. Men vi låter den inte slå ut biobränslena. Här är vi tydliga, och vi har en övergripande politik för detta. Den är tydlig, och jag känner mig mycket trygg med den. 46 (): Jag har en fråga till socialminister . Omkring 200 000 barn och ungdomar i kommer från hem där den ene eller båda föräldrarna har alkohol- och drogproblem. Enligt vad jag hörde på folkhälsomässan är det kanske bortåt 300 000 barn som växer upp i den typen av hem. Barn reagerar olika på olika uppväxtmiljöer, men för dessa barn är risken för framtida psykisk och fysisk ohälsa stor. Många tvingas att bli vuxna och ta ansvar. Jag vet att det finns en nio gånger större risk för dessa barn att utveckla eget beroende och missbruk. Var finns hjälpen för dessa barn? Jo, från Vändpunkten har gjort en kartläggning över landet. Det är bara 5 000 barn som får hjälp i någon form av gruppverksamhet i landet. Det är en försvinnande liten del bland de 200 000300 000 barn som egentligen finns. Min fråga riktas till socialminister eller till ni får dela upp som ni vill. Vad tänker ni göra för att hjälpa dessa barn? 47 Statsrådet (): har det gått ut särskilda medel till länsstyrelserna för just den typen av verksamhet som frågeställaren pekar på. Utöver det vill jag lyfta fram de satsningar vi nu vill göra när det gäller missbrukarvården. Det bästa sättet att komma till rätta med detta för barnen är att se till att deras föräldrar får hjälp att sluta med att dricka. Därför går vi nu in med en stor satsning med start på missbrukarvården. 20052007 kommer vi att gå in med i riktade satsningar på missbrukarvården. Det gäller både riktade pengar till de utsatta barnen och också de särskilda pengarna till missbrukarvården. Det tror jag är pusselbitar i att få svar på frågan hur vi ska hjälpa barnen. 48 (): De här barnen har funnits . De har ökat . finns verksamhet i bara 79 av våra 289 kommuner. Det är visserligen många ideella organisationer som har fått pengar men som skulle kunna få betydligt mer. Varför jag ställde frågan till socialministern beror på att mödravården, barnhälsovården och skolhälsovården måste jobba med dessa frågor och hitta barnen. De är inte alltid lätta att hitta de gömmer sig. Är det bara pengar som gäller, eller vad borde ni ha gjort innan? Någon känsla har jag av att det sägs alltid att vi nu ska börja, men den här frågan har funnits jättelänge så länge jag har funnits i alla fall. 49 Statsrådet (): Ja, så länge alkoholismen har funnits har det funnits barn som växer upp med alkoholiserade föräldrar. Vi talar om ett antal i den storleksordning som frågeställaren nämner. 200 000 barn nämns ofta, kanske upp till 300 000. I spåren av den ökade alkoholkonsumtionen kan vi befara att det blir än värre. Det är mot den bakgrunden vi ska se på de riktade medel vi har gått in med via länsstyrelserna, just för att understödja den typen av verksamhet som frågeställaren pekar på. Utöver detta ska vi göra en riktad satsning på missbrukarvården. Problemet är inte nytt. Det har funnits så länge det har funnits alkoholmissbruk. Det kommer att också förvärras om vi inte klarar av att vända trenden när det gäller ökade alkoholproblem och ökad alkoholkonsumtion. Det är det som hela vår grundläggande alkoholpolitik går ut på. Framtiden för flygplatsen i 50 (): Min fråga går till statsrådet . I kommun bor strax under 7 000 invånare. demonstrerade ca 4 000 av dessa människor för att tydliggöra sin oro över framtiden. Framtiden ter sig oviss i samband med det kommande försvarsbeslutet. Människorna är helt enkelt oroade för sin framtid. En sak som oroar mycket är flyget och flygplatsens framtid. Möjligheten att resa till och från orter i inland är av yttersta vikt för utveckling och tillväxt. Hur ser statsrådet på framtid och utveckling just med tanke på utveckling och tillväxt i inland? 51 Statsrådet (): Staten har, och ska ta, ett stort ansvar för de orter som berörs allra mest av försvarsbeslutet. När staten drar sig tillbaka som en viktig arbetsgivare har staten också ett ansvar att se till det kommer annan näringsverksamhet som ger livskraft. En viktig del för att lyckas med det är naturligtvis infrastrukturen, både vägar och järnvägar men också flyget, kanske speciellt i och . Därför tittar vi särskilt på vilken roll flyget har i , och när vi nu påbörjar ett arbete tillsammans med de utpekade kontaktpersonerna och landshövdingarna för att föreslå en rad olika åtgärder. Dessa åtgärder ska bland annat kunna garantera en fortsatt efterfrågan av flyget för att flyget också ska spela en roll på alla de här orterna. 52 (): Jag tror att det är väldigt viktigt för de drabbade orterna att regeringen är tydlig när det gäller ambitionsnivån för infrastrukturen. Jag tackar för svaret. 53 (): Den socialdemokratiska regeringen gör det inte lätt för vår konkurrensutsatta och energiintensiva industri att stanna kvar i . Det är ständigt höjda energiskatter och avveckling av kärnkraften. Låt mig ta ett exempel på detta där regeringen, ovanpå detta, gör det ännu svårare. På , i , bryts kalk som används för att framställa cement som behövs för att göra betong som behövs för att bygga. Regeringen beslutade att avsätta av Cementas mark till ett naturreservatsområde, ett så kallat Natura 2000-område, för att rädda nipsippan. Detta omöjliggör brytning av kalk. Min fråga till miljöministern är: Varför hade regeringen så bråttom att fatta det här beslutet? Cementa har presenterat ett förslag som skulle möjliggöra att man både bevarar nipsippan och kan fortsätta att bryta kalk. Vill inte regeringen har kvar kalk- och cementindustrin på ? 54 Miljöminister (): Låt mig ta ett generellt grepp när det gäller Natura 2000-områden. Natura 2000 är ett gemensamt ansvar som vi har inom EU. Det handlar om att vi i hela ser ut vilka områden som behöver bevaras för att vi tillsammans ska värna den biologiska mångfald som finns. Utgångspunkten är: Hur ser naturen ut? Vi har en skyldighet att rapportera in alla de områden som har de kvaliteter som krävs. När de är utsedda har vi en viss möjlighet att göra korrigeringar, men i huvudsak är vi skyldiga att rapportera in dessa. Är det väldigt unika områden kan sådana beslut behöva fattas även om de i vissa fall kan stå i strid med ett enskilt företags intressen. Jag är övertygad om att frågan om det här området, precis som när det gäller alla andra Natura 2000-områden, har behandlats mycket noggrant. Precis som alla andra beslut har detta beslut fattats efter en lång och noggrann process. Det är vad jag kan säga om det enskilda fallet. 55 (): Det var ju regeringen som fattade beslutet. Jag är förvånad över både beslutet och svaret jag får . Jag kan bara konstatera att slutsatsen blir att regeringen inte vill att man ska kunna ha cement- och kalkindustri på . Det är ju ett ganska klart besked. Det är ett jätteklart besked till alla dem som jobbar med detta. Det är minst 360 personer och kanske två fler om man räknar underleverantörerna också. Regeringen kunde ju faktiskt ha fått bådeoch. Regeringen kunde både ha bevarat nipsippan och sett till att man även kan bryta kalk. Men regeringen valde inte detta. Regeringen valde att göra ett naturreservat , vilket kommer att innebära att man inte kan bryta kalk. Då kommer förmodligen cement- och kalkindustrin att försvinna från . 56 Miljöminister (): Jag föreslår att vi återkommer till det här enskilda ärendet och diskuterar vilka inlagor som Cementa har gjort. Vårt arbete när det gäller regeringens naturvårdspolitik syftar alltid till att väga olika intressen mot varandra. Vi försöker alltid, när så är möjligt, att tillgodose företags intressen. Huruvida det här skulle leda till att hela Cementas verksamhet kommer att läggas ned eller ej, tror jag inte att vi kan diskutera färdigt här . Vi får återkomma till det och titta närmare på hela det här beslutet. Vår övergripande ambition i naturvårdspolitiken är att väga intressen mot varandra. I vissa fall har vi också ett ansvar, inom ramen för de direktiv som finns inom EU, för vissa arter. Nipsippan är en sådan. Det kan också finnas unika områden där vi har en skyldighet enligt att avsätta det som krävs. Det är ett gemensamt ansvar som vi har. 57 (): Jag är bekymrad över den fortsatt höga arbetslösheten. Vi ligger på . Jag tror att SCB rapporterade här . Vi har ett minskat antal sysselsatta jämfört med och fortsatt mycket hög långtidsarbetslöshet. Det är naturligtvis ett problem för dem som står utan jobb, men det är också bekymmersamt när det gäller att få resurser till välfärden. Även om man räknar in de förslag som finns i regeringens budgetproposition spår de flesta en fortsatt mycket hög arbetslöshet för svenska förhållande. Det är en bra bit från målet på och från sysselsättningsmålet på . Jag skulle vilja ställa några frågor till den nuvarande finansministern: regeringen att man borde ha gjort någonting annorlunda för att situationen på arbetsmarknaden skulle ha varit bättre ? Är regeringen beredd att komma med nya förslag för att få fart på jobben i ? 58 Finansminister (): Som bekant har vi haft en lång internationell lågkonjunktur i och världen. I det perspektivet har faktiskt den svenska arbetslösheten stigit mindre än i övriga och i övriga världen. Vi har en väsentligt lägre arbetslöshet än exempelvis andra länder i Europeiska unionen. har en arbetslöshet på 55 ½ % . EU:s arbetslöshet är nästan den dubbla. Trots att vi har den här goda utgångspunkten har regeringen sagt att det finns all anledning att göra ytterligare insatser i budgetpropositionen för att pressa tillbaka arbetslösheten. Det handlar om skattesänkningar, mer stöd till kommuner och landsting, skattesänkningar för små företag och satsningar på arbetsmarknadspolitiken för att fortsätta att pressa ned arbetslösheten. Vi har varit framgångsrika med det under långa perioder, och det är det som gäller i fortsättningen också fler jobb och färre arbetslösa. 59 (): Jag är något förvånad över att en socialdemokratisk finansminister trots allt är så nöjd med att vi har en arbetslöshet på . Man borde snarare utnyttja det här läget till att lägga några nya förslag för att få fler jobb och framför allt för att stoppa nedläggningen av och för att stoppa höjningen av sjukkostnaderna för arbetsgivarna. Även om man räknar in budgetpropositionens förslag kommer vi enligt de flesta bedömare att ligga kvar på arbetslöshet. Därför skulle jag vilja fråga den nu avgående finansministern vilka råd han vill ge till den blivande finansministern. Vilka förslag tycker att den nya finansministern bör lägga fram de kommande ? 60 Finansminister (): Det bästa rådet är förmodligen att fullfölja den politik som har varit framgångsrik och hållit ned arbetslösheten på en väsentligt lägre nivå än i övriga . Den socialdemokratiska regeringen är inte nöjd med en situation där vi har en arbetslöshet på . Det är därför regeringen har dragit slutsatsen att vi ska se till att lägga fram ett antal nya förslag i budgetpropositionen. Vi hoppas att kan ta ställning till dem här . Vi sänker skatten, och det ger folk mer pengar i plånboken. Vi förbättrar villkoren för småföretagen, sänker deras skatter och förbättrar deras regelverk. Vi ser till att kommuner och landsting får mer nya pengar för att förhindra att man tvingas säga upp personal, sjuksköterskor, läkare, förskollärare, barnskötare och andra grupper. Eventuellt kan man kanske till och med nyanställa i kommuner och landsting. Allt detta är naturligtvis oerhört viktiga insatser i en socialdemokratisk politik där jobben alltid står främst. Jag är säker på att min efterträdare som finansminister kommer att fullfölja den linjen och att vi kommer att närma oss de som är vår ambition för . Placering av vid utbyggnad av 3 G-nätet 61 (): Jag har en fråga till miljöministern. Just nu pågår det en kraftig utbyggnad av det mobila 3 G-nätet. Det sätts upp väldigt många sändningsmaster, och minst 30 000 basstationer sätts upp. Det här har skapat mycket debatt. Det skapar också oro och irritation hos våra medborgare, och också hos många av våra kommuner. Det handlar mycket om var de här ska placeras någonstans. Man känner att man har väldigt lite att säga till om. Jag vill fråga ministern: På vilket sätt ska medborgarna och kommunerna få mer att säga till om när det gäller var de här masterna och basstationerna ska sättas upp? 62 Miljöminister (): Låt mig först säga att jag är väl medveten om att det här är en mycket svår och komplicerad process. Det är många som ska upp, och det är många intressen som ställs mot varandra. Jag är ofta i dialog kring de här frågorna, och vi har också många av de här frågorna på vårt bord. Kommunen har ett stort inflytande när man ger bygglov och när man gör detaljplaner, men det är inte obegränsat. Man kan ha synpunkter på hur masten ska sättas upp till exempel med hänsyn till natur- och kulturmiljö. Det finns också många exempel på att man har kommit överens med operatörer om att placera på ett annat sätt. Det förekommer även att man har överklagat och fått rätt i högre instans. Detta kan ju också bli förvaltningsärenden, och då blir det så att två intressen ska vägas mot varandra. Det är å ena sidan operatörens intresse av att nätet byggs ut så att vi får täckning. Det är viktigt att vi får det för att det inte ska bli alltför stark strålning i våra telefoner. Det är å andra sidan kommunens eller medborgarens intresse av att inte ha masterna placerade nära. Det avgörs enligt plan- och bygglagstiftningen, och då kan ibland en kommun bli överkörd. 63 (): Jag är ganska väl insatt i plan- och bygglagstiftningen, och generella läget är att kommunerna blir överkörda. Det finns exempel där man placerar en mast från ett daghem, mot personals och föräldrars vilja, eller från en hyresfastighet, mot hyresgästernas vilja. Kommunerna har i stort sett väldigt små möjligheter att göra något åt det här, och det är ett problem. Det är också så att kommunerna inte ens har rätt att föra ett register över var basstationerna finns eftersom det är viktigare att skydda affärsintressena. Är det inte dags, miljöministern, att ändra lagstiftningen i de här frågorna så att det här sker på ett demokratiskt och socialt hållbart sätt? 64 Miljöminister (): Jag anser att det här sker på ett demokratiskt sätt. Vad som är viktigt här är ju hur vi ser på strålningen och strålningens risker. När det gäller strålningen från dessa antenner vet vi att man på de avstånd där de ställs upp inte har kunnat påvisa några belagda hälsorisker. Därmed kan det inte heller åberopas som skäl när vi diskuterar detta. Däremot vet vi att det finns risker när man har en mobiltelefon mot örat, och det gör att det när det gäller masterna faktiskt också är viktigt att vi får en täckning. Ju längre bort masten är med åtföljande svagare strålning, desto starkare blir strålningen i användarens öra. Vi måste också ta hänsyn till operatörernas intressen. Andemeningen i den lagstiftning som känner så väl till är att intressen ska vägas mot varandra. Vi har fattat beslut om att vi ska ha ett 3 G-system i , och vi följer den lagstiftning som vi har när vi sätter upp detta. Men vi arbetar också aktivt för att förbättra kommunikationen mellan operatörer och kommuner, och vi verkar framför allt för att operatörerna ska förbättra sin information när det gäller var man placerar sina . Sådan information finns också att tillgå på . 65 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . ska vi tillsammans med fira unionsupplösningen. kommer vi att få se en 133-årig fungerande järnvägstrafik gå i graven. Det gemensamma bolag som SJ och norska NSB har genom Linx läggs ned. Vi i trafikutskottet har träffat våra norska kolleger, som också är bekymrade över att järnvägstrafiken mellan våra huvudstäder kommer att läggas ned . Det sägs som en signal därifrån att det krävs förhandlingar på regeringsnivå för att bryta upp det monopol som finns. Att den här trafiken konkurrensutsätts är väl nästan den enda möjlighet som finns. Min direkta fråga till statsrådet är: Finns det någon vilja att bryta upp SJ:s monopol på sträckan Stockholmgränsen och att förhandla med de norska kollegerna om att de bryter upp sitt monopol, så att monopolet inte tar knäcken på järnvägstrafiken mellan och ? 66 Statsrådet (): Jag vill se mera av tågtrafik i vårt land, både inom landet och mellan olika länder. Det är klart att vi är måna om att trafiken mellan och ska fortsätta att utvecklas. På den svenska sidan satsar vi nu väldigt mycket pengar på att bygga ut järnvägsnätet, men det gör inte våra norska kolleger. Det är en fråga som vi ständigt diskuterar med våra motsvarigheter. för jag den diskussionen med , som är kommunikationsminister i , men också frågan vad vi kan göra gemensamt när vårt gamla bolag nu inte längre ska driva trafik mellan och . Hur vi ska lösa frågorna generellt kring den trafikeringsrätt på spåret som SJ har kommer vi bland annat att titta på i den transportpolitiska proposition som regeringen ska lägga fram i vår. Det är en stor och viktig principiell fråga för oss, men att SJ drar tillbaka möjligheten att köra tåg på sträckor rör inte bara sträckan mellan och utan också ett antal stora sträckor i det övriga landet. Vid varje sådant tillfälle har Rikstrafiken en viktig roll att spela för att garantera att trafiken på något sätt ändå ska fortsätta. 67 (): Det är två och en halv månad kvar tills trafiken upphör. Att ta upp den här diskussionen i den transportpolitiska propositionen i vår känns föga stimulerande för dem som är intresserade av att vi ska ha en tågtrafik . Det kan förhoppningsvis tillkomma tillfälliga lösningar, men en lösning som inte får vara i sista hand utan som jag är övertygad om kommer att vara i första hand, är: Förs det några diskussioner med den norska ministern om att man ska ge möjlighet att upphandla och att det blir privata intressen som kör denna trafik? Det skulle bli en framtidslösning. 68 Statsrådet (): Svaret på den frågan är, som jag sade tidigare, ja. Jag diskuterar regelbundet med min kollega i vilka gemensamma ambitioner vi har för att rusta upp rälsen, så att vi kan köra moderna och snabba tåg på båda sidor om nationsgränsen, och hur vi ska vara säkra på att vi har tåg som åker både över nationsgränsen och inom vårt land. Jag är mån om att vi kan hitta en lösning också på trafiken mellan och . Hur den exakt ska se ut kan jag inte svara på , men vi är en viktig samtalspartner med den norska regeringen, och vi är angelägna om att tågtrafiken ska fortsätta att utvecklas. Det finns också möjligheter att hitta andra aktörer vid tillfällen då SJ avsäger sig trafikeringsrätten, och det gör vi. upphandlar vi trafik i vårt land för , och det säger en del om vilka höga ambitioner regeringen har för infrastrukturen runtom i landet. 69 (): Jag har en fråga till finansminister , snart vice statsminister. Enligt svensk lagstiftning är det förbjudet att främja deltagande i utländska lotterier i . Ändå gör spelbolag som Unibet, Ladbrooks och Expekt reklam i . Jag undrar vad regeringen avser att göra för att beivra detta. 70 Finansminister (): Det är naturligtvis allvarligt då man bryter mot svensk lagstiftning. Det förekommer dessvärre ganska ofta att många av de här utländska spelbolagen i sin marknadsföring bryter mot lagstiftningen. Vi har en väldigt tydlig svensk lagstiftning som säger att man inte vare sig får driva spel eller lotteriverksamhet om man är en privat aktör, oavsett om man är en svensk eller en utländsk aktör. Man får inte heller bedriva marknadsföring för den här typen av verksamhet. Det bryts mot den här lagstiftningen, och Lotteriinspektionen, som är den myndighet som ska bevaka området, har också lämnat ett antal fall till polisen och vidare till åklagarmyndigheten. Flera av dessa fall är på väg in i vårt rättsväsende. Jag förutsätter att rättsväsendet snabbt och effektivt ser till att det också upprätthåller svensk lagstiftning på det här området. 71 (): Jag vill börja med att ge lovord till folkhälsoministern dels för att de nordiska ministrarna har återupprättat det nordiska samarbetet om alkoholpolitiken, dels för att ni i det dokument som ni har enats om och som är bra på många punkter också rör vid införselreglerna, som ju är den viktigaste alkoholpolitiska frågan . Jag hoppas att jag inte ställer till något besvär för om jag säger att jag är glad att han har överlevt den senaste turbulensen på sin post. Men jag är inte helt nöjd. Ni föreslår att man ska halvera de så kallade indikativa nivåerna, som motsvarar ungefär mellan två och alkoholkonsumtion. I fortsättningen skulle det alltså bli någonstans omkring lite alkoholkonsumtion som man kan ta med sig in i landet. Vem tror att det kommer att hjälpa, så att vi slipper de stora skattesänkningar som många nu anser att vi är tvingade att göra? Är ministern beredd att driva det mera naturliga kravet att varje land självt ska få bestämma om införsel av alkoholdrycker med hänvisning till folkhälsan? 72 Statsrådet (): Precis som pekar på var det en väldigt stor framgång att kunna ena de nordiska länderna kring en gemensam linje i förhållande till EU när det gäller minimiskatterna, där vi ju talar för en kraftig höjning. Vad är då en kraftig höjning? Ja, det är ju i alla fall en fördubbling av de skatter som vi nu ser är väldigt låga på EU-nivå. Jag kan ge ett exempel: Minimiskatten på sprit är per liter medan vi i har per liter. Det är alltså den ena delen av detta: Vi vill kraftigt höja EU:s minimiskatter på alkohol. Den andra delen av detta är att öka nationernas handlingsfrihet i alkoholpolitiken när det gäller exempelvis de indikativa nivåerna. kan man ta in ett kvarts ton flytande varor varje gång man reser, och vi nordiska ministrar menar att detta är orimligt och att vi måste se till att de nivåerna sänks. Vi vill då sätta ut som mål att de åtminstone halveras. Det är ju en nog så tuff uppgift. Om vi lyckas med den får vi i så fall försöka gå vidare därifrån, men att försöka rå på EU på det sättet är alltså en nog tuff uppgift.