prot · GR0985 · 2004-03-18 00:00:00 — Min fråga till statsministern är: Är det inte hög tid att regeringen följer exempel och stoppar denna vidriga hetspropaganda? 63 Statsminister (): Det som tar upp är tyvärr någonting som vi har sett återkomma i historien, antisemitismen och dess vidriga uttryck. Jag kan inte svara på frågan med dess detaljerade formulering, för jag kan inte tillräckligt mycket om hur kanalen produceras och varifrån den sänds. Men skulle det vara en kanal som produceras och sänds i finns det naturligtvis någon som är ansvarig utgivare. Om det är som säger i sin fråga, att man använder den här typen av exempel, måste jag säga att det liknar väldigt mycket det som vi i betraktar som straffbart. Det finns myndigheter som ska se till sådant, och jag förutsätter att de följer den här typen av verksamhet. Jag kan förstå om den australiensiska regeringen har vidtagit mått och steg, och jag är inte främmande för att göra samma sak i om vi har instrument för det och kan använda dem. bidrag till FN:s fredsbevarande styrka 64 (): Jag skulle vilja ställa en fråga mot bakgrund av de oroligheter som vi nu ser sprida sig över hela Kosovo med flera dödsoffer. I rapporterna talar man om blodbad, och svensk militär talar om en krigsliknande situation. Det finns en risk för att det här sprider sig utanför Kosovo till övriga . Läget är mycket allvarligt. Jag var själv nere i Kosovo några månader efter kriget, och jag var därnere igen och kunde då konstatera att har FN misslyckats med att skapa en försoningsprocess och att skapa en politisk lösning för Kosovos framtida status. Det innebär att den latenta spänning som finns kan göra att det exploderar när som helst likt det har gjort . Mot den bakgrunden vill jag fråga statsministern om inte det svenska beslutet att minska bidrag till FN:s fredsbevarande styrka vi har haft 900 personer därnere, vi har 500 nu och antalet ska minska till 350 har varit ett förhastat beslut. Är statsministern och regeringen beredda att ompröva beslutet mot bakgrund av vad som sker? 65 Statsminister (): Jag delar beskrivning av situationen. Vi har från världssamfundets sida misslyckats med att åstadkomma en ordning som har gjort det möjligt att helt och fullt dra tillbaka den trupp som vi har där. representerar FN på plats. Han gör ett utomordentligt arbete, men det har inte räckt. Vi har 19 000 soldater i Kosovo. Av dem bidrar med drygt 500. Det har uppenbarligen heller inte skapat lugn och ordning. Den situation som råder på marken, som vi brukar säga i sådana här sammanhang alltså den situation som är i städer, i byar och på landsbygden vid det tillfälle då vi ska dra oss tillbaka får bli avgörande för det ställningstagande vi gör. Vi drar inte ned på våra insatser därför att vi inte vill ta ett internationellt ansvar. Vi gör det därför att vi går in på andra ställen i stället. Och måste man också sätta tryck på den process som finns i /Kosovo så att de får en utveckling som präglas av lugn och ro, demokrati och trygghet för vanliga människor. 66 (): Vi har någonting som kallas transportbidrag. Det är tänkt att kunna kompensera för kostnadsnackdelar utifrån geografi, men också att stimulera till ökad vidareförädling. Efter det att regeringen accepterat kommissionens föreslagna åtgärder har vi fått en situation där exempelvis omålade lastbilshytter berättigar till transportbidrag medan färdigmålade inte berättigar till transportbidrag. Min lätt ödmjuka fråga blir: Kan regeringen tänka sig att ta upp en diskussion med kommissionen i syfte att möjliggöra ett transportbidrag som faktiskt gynnar vidareförädling? 67 Statsminister (): Om det är röda hytter så gör vi det. Det är klart att det här är en allvarlig fråga och visar på den typ av problem man hamnar i när man ska ha en marknad som är öppen och konkurrensutsatt och dessutom ska ha olika typer av bidragssystem som kompenserar för lägesnackdelar. Då blir det så här . Jag har ingen som helst lust att försvara den här ordningen, verkligen inte, därför att den bär inte logikens kännetecken. Vi talar naturligtvis med kommissionen om detta. Om vi sedan kommer att komma fram återstår att se. Men jag kan försäkra att vi inte har något som helst emot att vi skulle kunna transportera också målade hytter, kanske också en och annan blå och grön om det finns någon som vill ha en sådan. Konkurrensvillkor för svenskt jordbruk 68 (): Jag har en fråga som gäller konkurrensvillkor för svenskt jordbruk. Framtiden för svenskt jordbruk är väldigt oviss. Dels har vi en förändring av EU:s jordbrukspolitik, dels har vi dieselskatt och andra skatter som gör att svenska bönder har svårt att konkurrera och över huvud taget få lönsamhet i sin produktion. Regeringen har vid upprepade tillfällen lovat att sänka dieselskatten för jord- och skogsbruk löften som svikits ett efter ett. senast uppfattade jag att vid regeringens sammanträde på lovade de bönder som demonstrerade där att dieselskatten för jord- och skogsbruk skulle sänkas från . Min fråga till statsministern är: Varför ska vi tro på löftet den här gången när alla tidigare löften om sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruk har svikits? 69 Statsminister (): Det var en mycket bra demonstration med kunniga yrkesmän för de var män allihop i egna traktorer som ville ha billigare diesel. Det kan jag förstå att de vill ha av det enkla skälet att där har svenskt jordbruk en konkurrensnackdel. Hur mycket billigare ska den vara? Det är vi säkert inte helt överens om, därför att där finns hela skalan från det som kostar upp till 1 600 miljoner att genomföra ned till det som kostar en tiondel, 160 miljoner, att genomföra. På vilken nivå vi lägger oss där avgörs av budgetläget och i de förhandlingar som vi ska ha med våra samarbetspartier, som ju inte alla gånger tycker att sänkt dieselskatt är det mest motiverade att satsa på. Vi för de här samtalen. Vi förstår jordbrukets situation. Jag kan också säga att jag en gång har lovat detta, och jag förstår behovet. Om sedan jordbrukarna blir överens med mig om att det är rätt nivå, om vi hittar en lösning här i som vi kommer att landa på och hittar en finansiering, återstår att se. 70 (): Många av oss gläds åt statsministerns starka engagemang i svensk alkoholpolitik. Vi vet också att det kan röra sig dokument i processen inom EU-maskineriet som innehåller en del dolda hot mot svensk alkoholpolitik. En del är förvisso mindre dolda. Vad vi nu hör är att EU:s tjänstedirektiv kan utmana både svensk alkoholpolitik och även en del andra delar. hade en mer generellt kritisk kommentar . sägs det att ministerrådet nu har ställt sig bakom detta tjänstedirektiv. Jag skulle vilja fråga statsministern dels om regeringen är medveten om de risker som finns och som har pekats på i tjänstedirektivet, dels om regeringen har tillräckligt hög beredskap för att stoppa direktivet innan det går igenom och se till att vi inte bakvägen hotas för sådant som vi egentligen har sagt att vi vill bevara. 71 Statsminister (): pekar på en fråga som nog är större än vad vi här i kammaren har registrerat. Vi har på allmänberedningen gått igenom frågan och etablerat en statsrådsgrupp som går horisontellt i . Det är flera departement som är berörda. Detta gäller inte bara alkoholpolitiken. Det kan handla om Apoteksbolaget, , , våra vatten- och avloppssystem, kollektivavtalen och kan också handla om vård, skola och omsorg. Det handlar om att allt ska konkurrensutsättas och betraktas som någonting som finns på en marknad. Det finns de som tycker så i Europaunionen. De kallas i regel nyliberaler. får de ett genomslag i ett och annat dokument som presteras i kommissionen. Det innebär inte att det blir resultatet. Vi ska göra vad vi kan för att stoppa detta. Vi ska också se till att det sprids en kunskap om att det är en vidare fråga än enbart alkoholpolitiken, även om den är stor nog i sig att engagera hela denna kammare i ett uppror mot att vi ska betrakta detta som en tjänst eller vara som man kan handla med hur som helst i samma utsträckning som man exempelvis säljer korv. Det kan man inte. 72 (): Läkemedel räddar liv, men finns det läkemedelsmissbruk. Det finns också patienter som tar olika läkemedel i olika kombinationer som kan vara direkt livsfarliga. Som patient har man svårt att hålla reda på detta. Det finns en möjlighet att komma till rätta med detta, och det är att den läkare som skriver ut medicinen ska få kännedom om annan medicin som skrivits ut till patienten. Det här skulle vara ett sätt för läkaren att kunna slå larm när man ser att det finns ett missbruk och när man ser att det finns olika mediciner som inte passar ihop. Jag tror att detta är överkomligt ur integritetssynpunkt. Man kan ha väldigt klara regler där det bara är den behandlande läkaren som får tillgång till denna information. Jag skulle vilja fråga om regeringen kan tänka sig något sådant för att komma till rätta med missbruket och de felaktiga kombinationerna. 73 Statsminister (): fråga rör upprättandet av någon form av register över förskrivna läkemedel som är tillgängligt för den som skriver ut ett nytt läkemedel. Det här har beskrivits som ett integritetskränkande uppslag. Det kan vara så, men om det ligger i den ena vågskålen så ligger det en lång rad andra faktorer som väger tyngre i den andra vågskålen. Vi arbetar med detta i regeringen. Vi vill gå i den riktning som beskriver. Det är socialministerns ansvar. Det är inte bara en fråga om det som tar upp, utan det kan också handla om sådana prosaiska saker som att vi också kan spara en och annan skattekrona genom att agera på ett klokare sätt. 74 (): Jag kommer ihåg att en gång avslutade en föreläsning i med att säga att detta är min mening, och jag delar den. Det kanske jag kan säga om åtskilligt av det jag har sagt här. Jag hade å andra sidan en gymnasielärare som ofta pekade ut oss elever och sade: Upp stiga orden, tanken stilla står. Allt utan mening aldrig himlen når. Det har väl också karakteriserat en del av det jag, och kanske någon annan också, har uttryckt. Men, herr talman, här har jag faktiskt en mycket konkret fråga till statsministern. kunde man i en av morgontidningarna läsa att polisanmälningarna om misstänka fall av barnmisshandel ökat i . På har 50 polisstationer i landet lagts ned. Då erinrar jag mig vad statsministern sade här i partiledardebatten, den senaste jag hade nöjet att vara med i, . Han sade att resurser i mångmiljardklassen ska föras över till kampen mot det inre hotet. Det gäller rättsväsendet, polisen, åklagare och kriminalvård. Sedan blev det 3 miljarder. Efter det har den nye överbefälhavaren talat om svarta hål på 6 miljarder. Det låter väldigt dystert. En del tror att dessa 3 miljarder kommer . När tror statsministern att de här miljarderna kan överföras till dessa utomordentligt viktiga områden? 75 Statsminister (): Vi har i regeringen tillsatt en arbetsgrupp med representanter för , och . Den har i uppgift att visa hur man kan fasa in insatser mot social otrygghet och ordningsproblem av med start från . Ambitionen är att det ska hamna på tremiljardersnivån i slutfasen av programmet. Det är naturligtvis inte gjort från dag ett. Det här är en svår omställning. Att dra ned försvarsanläggningar, kommer snart att märka, är någonting som mobiliserar nya motkrafter, inte minst av regionalpolitisk karaktär. Vi gjorde det förra gången med hjälp av . Det tillförde vi sjukvården. Vi ska göra det den här gången, och det ska vi tillföra den inre tryggheten när nu det yttre hotet viker. 76 (): Jag ber att få tacka för svaret. Därmed är dagens frågestund slut. Det var sista frågestund här i kammaren. 8 § (forts. från 6 §) Konsumentfrågor (forts. LU8) 78 (): I lagutskottets betänkande behandlas vår motion om resegarantier. Det är en motion som och jag har skrivit eftersom vi anser att resegarantilagen inte är konkurrensneutral. Lagen om resegarantier, som ändrades från , har tolkats på så sätt att båtresor med färjetrafik till och från omfattas av resegaranti om resan till exempel bokas vid samma tillfälle som en stuga. Det innebär att den av staten garanterade bastrafiken med färja till och från ligger med i bedömningen av om säkerhet ska ställas för både resa och logi. Den färjetrafik som staten garanterar ser vi som vår väg. Det blir alltså en skillnad om man jämför med bokningsföretag på . De har en byggd bro, och resan kan göras med bil hela vägen fram till stugan. Då betraktas det inte som paketliknande resa, och det behövs inga garantier. De som vill hyra en stuga på reser kanske också med bil lång väg på fastlandet, men en del av resan görs med färjan, och då får bokningsföretaget ställa garantier för både resan och stugan. Vi tycker att det här är orättvist. Hade vi varit förutseende och uppmärksammat konsekvenserna innan lagen togs hade kanske lagen utformats på ett annat sätt. har visat förståelse för problemet och säger att det inte kan uteslutas att lagändringarna kan ha fått icke avsedda effekter i konkurrenshänseende. Utskottet säger också att det är angeläget att regeringen noga följer utvecklingen och att frågan ges hög prioritet i det kommande utvärderingsarbetet. Jag vill understryka behovet av en ändring. Helst hade vi sett en lagändring eller ett förtydligande av att färjetrafiken, alltså vägen mellan och fastlandet, inte ska räknas när man bedömer vad som är paketliknande resor. Ett annat alternativ skulle kunna vara ett förtydligande av de särskilda skäl som krävs för att efterge kravet på säkerhet. vet jag att majoriteten i lagutskottet väl känner till problemen, och den skrivning som utskottet gör tolkar jag positivt. Jag hoppas bara att regeringen ger frågan högsta prioritet, som lagutskottet föreslår. Det finns ytterligare ett skäl till att regeringen gör en utvärdering av lagen. Kammarkollegiet, som handlägger ärenden om resegarantier, har i sin årsredovisning för , 2003, angett: Syftet med ändringen i resegarantilagen är att stärka konsumentskyddet. Kollegiet gör den bedömningen att intentionerna inte kan infrias med den utformning lagändringen fått. Här finns således ytterligare ett skäl att se över lagen, även om Kammarkollegiets synpunkter avser lagen i stort. Jag kommer att följa vad som händer och bevaka att det sker en utvärdering och att frågan om effekterna i konkurrenshänseende av regeringen ges hög prioritet. 79 (): Jag hade inte tänkt ta till orda i den här debatten egentligen, men jag blev så engagerad. Olika debattörer har försökt utmåla oss socialdemokrater som totalt ointresserade av att öka människors möjligheter att hävda sin rätt till offentlig service av hög kvalitet. På sätt och vis faller det försöket på sin egen orimlighet. Varför skulle vi vara emot det? Vi är ju ett av de partier som är mest för just den offentliga sektorn och den gemensamma servicen. Den service som den offentliga sektorn tillhandahåller ska vara av hög kvalitet. Den ska ges till var och en efter behov och finansieras gemensamt av var och en efter förmåga. Att man blir illa bemött eller inte får den service man har rätt till är oacceptabelt. Här har den offentliga sektorn all anledning att förbättra sig. Så nu var det sagt, och det borde inte råda något tvivel om var Socialdemokraterna står i frågan. Däremot vet vi alla att har som strategi att bli lite mjukare och mysigare och att man håller på att paketera om sin politik i den riktningen. Det som spökar i den här frågan är som vanligt privatiseringsivern och avregleringslusten, men man vet att det medborgerliga stödet för det är svagt. Därför försöker man nu gå bakvägen och likställa privat och offentligt genom konsumenttjänstlagen för att ytterligare sudda ut gränserna. Det här är anledningen till att jag som socialdemokrat är så emot just det. säger att vi socialdemokrater har ideologiska skygglappar. Jag förstår inte vad han pratar om. Inom landstingen har vi inrättat patientnämnder som tar till vara sjukvårdsbrukarnas klagomål och synpunkter. I det socialdemokratiskt styrda söder om , där jag bor, har jag fått förmånen att vara ordförande i en fullmäktigeberedning som har till uppgift att ta fram kvalitetsgarantier för den offentliga sektorn och att ta fram en systematisk klagomålshantering. Att försöka fixa en lagstiftning som likställer korvkiosken eller bilverkstaden med akutvårdsmottagningen eller dagmamman är inte vägen att gå. Vill man skärpa kraven på till exempel kommunerna att förbättra brukarnas position är det rimligare att man försöker ändra kommunallagen, barnomsorgslagen, skollagen, socialtjänstlagen, och bibliotekslagen. Då skulle man slå vakt om den offentliga sektorn med hög kvalitet och ett starkt brukarinflytande om man inte egentligen är emot den offentliga sektorn så klart. Då tar man vägen via konsumenttjänstlagen. 80 () replik: Jag är glad att tog ett extra inlägg och förtydligade Socialdemokraternas argument i den här debatten, som var intressant på flera sätt tidigare, tycker jag. Låt oss göra klart en sak först, . Det är så att över hälften av alla varor och tjänster, den sammanlagda BNP:n i det här landet, produceras av den offentliga sektorn alltså över hälften av alla varor och tjänster som produceras totalt. Mot den bakgrunden tycker jag att det är särskilt viktigt att vi kan ha samma principer och samma hårda och tuffa krav som vi ställer på alla andra varor och tjänster i det privata näringslivet och att den enskilde medborgaren eller konsumenten ska kunna rikta de kraven också mot det offentliga . Det är en väldig skillnad mot de åtgärder som du, , pekar på att det politiska systemet har vidtagit, om man jämför det med den enskilda människans civilrättsliga rättssäkerhet och hennes möjlighet att pröva detta. Man ska alltså kunna göra sin rätt civilrättsligt gällande med stöd av de konsumenträttsliga lagar som är tillämpliga i alla andra sammanhang. Det borde inte vara så svårt, inte heller för en socialdemokrat, utifrån ett konkurrensneutralt perspektiv. Rättvisa spelregler ska gälla. Du tillskriver mig en del åsikter. Som jag sade tidigare: Att vården, skolan och omsorgen finansieras gemensamt som den ska och bör är inte ett motiv för att den enskilde medborgarens eller konsumentens rättigheter ska vara mindre tvärtom: De ska vara större. 81 () replik: Den som hörde mitt anförande borde inte över huvud taget vara tveksam om att jag är för höga krav på kvaliteten i den offentliga omsorgen eller servicen. talar om att man som medborgare ska ha civilrättsliga möjligheter. Barnomsorg, sjukvård, socialtjänst och plan- och bygglagsservice är inte någonting som man får på civilrättslig grund. Man får detta genom lagstiftning från riksdag, och då går det inte att jämställa det med de tjänster man går ut och köper på stan och försöka få rätt via konsumenttjänstlagen. 82 () replik: Hemhjälp, färdtjänst, barnomsorg det är exempel på de tjänster som det offentliga i mycket stor utsträckning tillhandahåller. Det är fullständigt centrala tjänster för de allra flesta människor i vårt samhälle. Att särbehandla dem, att särbehandla innehållet i dem och att låta den enskilda människans skydd som konsument eller medborgare vara sämre än det är gentemot taxiresor eller privata företag som utför den här sortens tjänster blir faktiskt inte rimligt. Det blir inte det skyddsbehov som vi i alla andra sammanhang pratar om att den enskilde konsumenten ska ha. Jag tycker fortfarande att det är en märklig form av protektionism som kommer fram i diskussionen. Det låter som om den offentliga sektorn inte bara är alla goda gåvors givare, utan det kan heller inte vara något fel på de varor och tjänster som finns där. Återigen: Blicka utanför ! Läs insändarsidorna i tidningarna! Läs nyhetsreportagen på nyhetsplats! Då hittar du en helt annan verklighet som beskriver just människors vanmakt som medborgare gentemot det offentliga . Det vi här inne har pratat om är att börja bryta den vanmakten genom att se över om de principer som kommer till uttryck i konsumentköplagen, konsumenttjänstlagen och produktsäkerhetslagen också kan göras tillämpliga gentemot det offentliga. Det borde inte vara en orimlig tanke för en modern socialdemokrat. 83 () replik: Jag kan försäkra om att jag befinner mig i verkligheten varenda dag, kanske till och med oftare än vad själv gör. Jag åker hem till min söderkommun i vareviga dag. Jag är också ordförande i fullmäktigeberedningen, som jag sade. Vi är väl medvetna om alla de synpunkter som finns. Därför försöker vi nu formulera garantier för hur bemötandet ska vara på förskolan när man kommer dit och vilken service man ska få inom äldreomsorgen och . Jag har inga annorlunda åsikter om att det ska vara höga krav på den service som den offentliga sektorn tillhandahåller. Men det ska inte ske genom att man likställer bilverkstaden och korvkiosken med akutvårdsmottagningen och dagmamman. Det är inte vägen att gå. Återkom gärna med förslag om hur vi kan skärpa kraven i kommunallagen och de andra speciallagstiftningarna. Då kan vi diskutera saken. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Åtgärder mot så kallat fakturaskojeri och modemkapning 84 (): ska nu debattera åtgärder om så kallat fakturaskojeri och modemkapning. I vårt betänkande LU13 behandlas 11 motioner från den allmänna motionstiden. Fakturaskojeri är precis vad det låter som. Det är falska fakturor, inbetalningsavier eller liknande på produkter eller tjänster som uttryckligen inte har beställts av mottagaren. På så vis försöker man lura mottagaren att betala för en vara eller tjänst som varken blivit levererad eller blivit utförd. Det är ett problem för näringslivet. har även enskilda personer och föreningar drabbats. Organisationen uppskattar omfattningen av fakturaskojeriet till så mycket som 1,6 miljarder . Modemkapning innebär att det laddas ned ett uppringningsprogram, en så kallad dialer, i en dator utan att användaren är medveten om det. Det kan ske på olika sätt, till exempel via e-postmeddelanden, fildelningsprogram eller när man är ute och surfar på Internet. Dialern styr om modemet så att ett annat än det ordinarie telefonnumret rings. Det kan vara ett betalnummer som har en högre minuttaxa än vanliga nummer. Sedan fakturerar man abonnenten. och har tagit emot vardera över tusen skriftliga anmälningar respektive ärenden med yrkanden om återbetalning och betalningsbefrielse från krav på betalning från uppkopplingar till Internet och betaltjänster. Det är detta som behandlas i betänkandet. 85 (): I veckotidningen , för er som är bekanta med den, utspelas vådliga äventyr. tvingas överlåta hela sitt kassavalv till Björnligan bara därför att han inte har läst det finstilta i kontraktet. Det är ungefär den kriminella idé som i verkligheten långt från fablernas värld blir alltmer utbredd och alltmer satt i system i . och framför allt har företagsskojerierna ökat i omfattning mycket snabbt. Det är i verkligheten och långt från serietidningar och fiktion. Det rör sig om en organiserad ekonomisk brottslighet. Precis som vi hörde här har uppskattat att falska fakturor kostar handeln och andra företag . Det är upprörande av flera skäl. Först och främst är det oanständigt att ett litet gäng organiserade kriminella år systematiskt kan berika sig på hederligt folks bekostnad. Det är inte sällan ekonomiskt hårt trängda småföretagare och alla deras kunder som i slutändan får betala notan för fakturabedrägerierna. Bakom verksamheten ligger den cyniska kalkylen att det alltid finns en liten procentandel mottagare som är tillräckligt godtrogna eller slarviga för att projektet ska bli lönsamt om man bara gör ett tillräckligt stort utskick. Som exempel redovisar i sin rapport och bedrägerier mot handeln hur ett företag gick ut med ett utskick på över 600 000 exemplar. Detta kostade mycket i porto förvisso. Men det blev en bra affär. Trots att av företagen svarade på utskicket så inbringade detta enligt Svensk Handels bedömning i storleksordningen i ganska lättförtjänta pengar. som fenomenet har blivit vanligare har , och andra branschorganisationer skärpt sin vaksamhet.