prot · GR0980 · 2004-03-10 00:00:00 — Sammanfattningsvis går det att säga att betänkandet handlar om utsatta människor, barn och vuxna, och om hur socialförvaltningen ska kunna utgöra den centrala delen av välfärdspolitiken, som utskottet uttrycker det. Det finns många reservationer som säger att det ibland inte fungerar så bra. har flera reservationer som handlar om det. Det är reservation 36 om kvalitetskontroller, 48 om tillsynen över , 53 om HBT-kompetensen, 57 om kompetens och kvalitet och 62 om anmälningsplikten. I min yrkesutövning som psykolog på ungdomsmottagning, mödravårdscentral och barnavårdscentral hade jag ofta anledning att ta kontakt med . var jag tvungen eftersom jag hade anmälningsplikt. var det nödvändigt för att kunna göra ett bra jobb. Det var lättast på ungdomsmottagningen. Där hade vi en kurator som var anställd av , det vill säga kommunen. Vi övriga var landstingsanställda. Men att vår socialsekreterare hade nära kontakt med socialförvaltningen underlättade arbetet och förståelsen. Ur barnavårdscentralens synpunkt var det värre. Tyvärr saknades ofta kunskap om barns behov. ska jag vara lite kaxig: måste jag först undervisa om barn för att över huvud taget kunna samarbeta. hade de på så mycket att göra att tjänstemännen var förbjudna att träffa BVC-personal. knatade jag upp på ändå. Det var inte så populärt, men då fick vi åtminstone prata med varandra. De hade det kämpigt på många sätt jag vet det. Omsättningen på personal var enorm. När jag slutade och kom hit till hade den som hade arbetat längst varit där . Jag har skrivit , men jag är osäker. Det kan faktiskt till och med ha varit . Men jag tyckte att det lät så konstigt, så jag skrev . Den här personen var . De var rätt glada att jag slutade och kom till . Det var de på tillsynsmyndigheten också, dit jag faktiskt hörde av mig . Av hänsyn till mina riksdagskamrater vill jag inte yrka på så många reservationer. Jag tvekade mellan reservation 57 om kompetens och kvalitet och reservation 23 om tandvård och kvinnomisshandel. Men det finns flera motioner som handlar om kvalitet. Därför vill jag ta reservation 23. Där står det så här: Att bli misshandlad av en närstående är en grov kränkning och de psykiska men som följer är ofta stora och svåra att bli av med. Det kräver ofta ett långsiktigt arbete med stöd och hjälp både från anhöriga och professionella terapeuter. Men även fysiskt kan kvinnan bli skadad för livet. Många skadas så illa av misshandeln att de förlorar sina tänder eller blir vanställda. Jag anser att i samarbete med socialförvaltningarna bör få i uppdrag att sammanställa statistik angående de dolda kostnader som finns på socialförvaltningar angående tandvård som man bedömer har eller kan ha sitt ursprung i misshandelsproblematik. Jag vill avsluta med att uttrycka min tacksamhet över att jag får vara med i en parlamentarisk utredning om den sociala barn- och ungdomsvården. Där kommer säkert frågan om socionomutbildningen upp, hur vi ska göra med den och legitimationen. Jag yrkar bifall till reservation 23, och jag vill annonsera att jag kommer att rösta med reservation 10. 93 (): I budgetpropositionen står bland annat att läsa: Målet för socialtjänstpolitiken är att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer och att stärka skyddet för utsatta barn. För mig som socialdemokrat blir då målet att skapa ett samhälle utan över- och underordning, utan klasskillnader, ett samhälle där alla behövs, där alla får plats och har samma värde. Det handlar om ett samhälle där barn kan växa till fria och självständiga vuxna, där alla kan styra sitt liv och sin vardag men i samverkan söka de samhälleliga lösningarna, som gagnar det gemensamma bästa. Syftet med välfärdspolitiken är att göra alla delaktiga i samhällslivet. För mig som socialdemokrat är kvaliteten och tryggheten i ett bra mått på graden av solidaritet mellan människor i ett samhälle. är en hörnsten i välfärdspolitiken och ska säkerställa alla människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktivt deltagande i samhällslivet. Välfärden ska omfatta alla medborgare. Trygghet är en förutsättning för personlig utveckling, och ska bygga sitt arbete på den enskildas egna resurser. Trygghet är en förutsättning för frihet. Det svenska välfärdssystemet står sig bra vid internationella jämförelser. har en hög välfärdsnivå och en högre grad av utjämning än många andra länder. Det sociala skyddsnätet, som är en del av, ska säkras och inte försvagas. Det pågår också en rad utredningar och översyner som just har till syfte att öka kvaliteten och träffsäkerheten i det sociala arbetet. Utskottet betonar i sitt betänkande också den viktiga roll som frivilligorganisationerna har när det gäller att komplettera insatser på det sociala området. När det gäller ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen är det nödvändigt att betona att rätten till socialbidrag är ett oerhört viktigt yttersta skyddsnät för individen. Det finns hos näst intill alla en mycket stark mänsklig drivkraft att försörja sig själv. Det handlar inte bara om ekonomiskt utfall utan om grundläggande mänskliga behov av att tillhöra ett yrkesliv med gemenskap, delaktighet, medskapande i samhället och personlig utveckling. Det finns en rad olika orsaker som förklarar varför individer ansöker om och får socialbidrag. Möjligheten att etablera sig på arbetsmarknaden är en avgörande faktor, och bekämpandet av arbetslösheten är därför avgörande för socialtjänstpolitiken och välfärdspolitiken i stort. Marginaleffekter och bidragsregler kan i vissa situationer göra det ekonomiska utbytet klent vid övergång från socialbidrag till arbete. Då måste man kunna se över hur reglerna slår. En presenterad utredning visar dock klart att denna typ av problem generellt sett har minskat över tiden. Det har aldrig varit så lönsamt att gå från bidrag till arbete som . Det finns anledning att påpeka detta då det i debatten ibland framstår som om detta problem generellt sett har ökat, men så är alltså inte fallet. Det är efter en lyckad socialdemokratisk politik som vi med glädje tar till oss lägesrapporten från , som presenterades , om att behovet av ekonomiskt bistånd har minskat och därmed kostnaderna. Allt tyder också på en fortsatt kostnadsminskning. är det en minskning , och det är främst inom gruppen ensamstående kvinnor med barn som det har minskat. Det finns dock ännu en hel del att göra inom området, och målsättningen med halverandet av socialbidragskostnaderna ligger fast. När det gäller barns inkomster av feriearbete och de olikartade bedömningar som kommunerna gör när det gäller hur stora inkomster från eget arbete barn tillåts ha utan att det påverkar föräldrarnas rätt till ekonomiskt bistånd vill ett enigt utskott ge regeringen tillkänna att man ska återkomma till rikdagen med ett förslag till lösning. Ett sådant förslag bör också beakta hur det belopp som ska undantas vid biståndsbedömning ska bestämmas. Socialdemokraterna delar inte och åsikt om att riksnormen bör avskaffas. Vi står bakom utskottets uppfattning att riksnormen bör finnas kvar. Det är enligt vår uppfattning en garanti för likvärdig behandling över hela landet. förslag om att fackföreningsavgiften ska utgå ur socialbidragsnormen avvisas. Det är ett ganska oblygt försök att komma åt det fackliga arbetet och belyser att har en ganska negativ syn på fackligt arbete. Det är tråkigt att vill dra in socialbidragsnormen som ett slagträ i en diskussion om fackets roll för individens trygghet i samhället. har samhället ökat uppmärksamheten när det gäller våld mot kvinnor och hur man bemöter kvinnor som behöver stöd. Samhällets uppfattning måste vara glasklar i dessa frågor. Det pågår ett omfattande arbete i många kommuner, och en ökad ekonomisk satsning har gjorts för att stödja Rikskvinnocentrums arbete. Regeringen ser över möjligheterna att låta Rikskvinnocentrum få ett uppdrag när det gäller kunskapsbildning och metodutveckling om hur våld mot kvinnor motverkas. Avgörande är också att det lokala arbetet fungerar. Ett enigt utskott föreslår därför ett tillkännagivande till regeringen om att den särskilda utredaren med anledning av propositionen om kvinnofrid får ett tilläggsuppdrag att se hur man ska uppnå målet när det gäller att varje kommun bör ha en handlingsplan för arbetet med våldsutsatta kvinnor. Samhället måste sätta stopp för så kallad trafficking, människohandel och prostitution. Människor förnedras, utnyttjas och används som handelsvaror. Detta kan vi aldrig acceptera. En proposition med förslag från betänkande Människosmuggling och offer för människohandel bereds i . Dessutom har arbetet påbörjats med en nationell handlingsplan för att bekämpa bland annat prostitution. Utvecklingen när det gäller alkoholkonsumtionen i är starkt oroande. Totalkonsumtionen i befolkningen ökar och kan leda till mycket dramatiska sociala och medicinska problem . Flera utredningar ser över detta, men behövs en öppen debatt om alkohol och droger ur ett socialt perspektiv. Ökad totalkonsumtion kommer att leda till större missbruk, det kan vi vara ganska säkra på. Effektiva insatser mot missbruk är en viktig del av det sociala arbetet och i bekämpandet av våld i samhället. Alla vill göra något, men sanningen är att det inte finns några snabba och lätta lösningar på detta problem, utan det krävs ett helt batteri av olika åtgärder för att kunna vända utvecklingen. Det pågår också ett omfattande arbete för att förbättra och stärka missbrukarvården. analyserar just nu olika förslag och tänkbara åtgärder. Regeringens narkotikapolitiska samordnare arbetar för att stärka missbrukarvården och genomföra den narkotikapolitiska handlingsplan som antog 2002. arbetar med nationella riktlinjer för missbrukarvården. Även den psykiatrisamordnare som tillsatts kommer att beröra missbrukarvården. För mig som socialdemokrat är det viktigt att man vågar gå till problemets kärna och i första hand försöker mönstra ut vilka metoder och angreppssätt som fungerar snarare än att ägna sig åt tidsödande och kostsamma flyttningar av ansvaret mellan olika huvudmän. Även när det gäller vården av ungdomar måste vi få en tydligare fokusering på och utmönstring av vilka verksamheter och metoder som fungerar bättre än andra. En kommitté har också tillsatts för att kunna ha underlag till en nationell handlingsplan för hur den framtida sociala barn- och ungdomsvården ska organiseras. ser också över sin verksamhet i syfte att få bättre resultat av vården. Ett effektivt socialtjänstarbete kräver en verksamhet med hög kompetens och kvalitet. arbete kräver ett stort engagemang, och de anställda möter ofta en tuff och komplicerad vardag. Socionomer ute i behöver mer stöd och utveckling snarare än införande av ett system med legitimationer. arbetar med en strategi för nationellt stöd när det gäller kvaliteten inom . Här bör noteras att kunskapsutveckling även omfattar motarbetande av fördomar, okunskap och olika former av diskriminering på grund av sexuell läggning. En mycket svår fråga som hanteras i betänkandet är om utan föräldrarnas vetskap ska kunna utreda om ett barn far illa. Detta är otvivelaktigt en svår fråga, men av rättssäkerhetsskäl anser vi att föräldrarna ska få vetskap om att utredning pågår. Det finns ett antal åtgärder som kan vidtas för att förhindra att föräldrarnas vetskap skadar barnet. Men problemställningen är oerhört viktig, och utskottet avser därför att följa denna fråga och vid behov i så fall återkomma i ärendet. Jag ska avsluta med att citera vår socialtjänstminister . Han har sagt följande: Ett samhälle bör bedömas utifrån sin förmåga att ta hand om sina mest utsatta medborgare. I har vi framgångsrikt lyckats bekämpa arbetslöshet och minska socialbidragsberoendet. Men mycket återstår. Så länge människor tvingas att sova i portuppgångar och på parkbänkar, så länge misshandlade och utsatta barn inte får fullgod hjälp, så länge missbrukare vägras vård och behandling, så länge unga människor fastnar i kriminalitet och utanförskap så länge kan socialdemokratin aldrig slå sig till ro. Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i socialutskottets betänkande 5 och avslag på reservationerna. 94 () replik: Det lät härligt när talade om trygghet, frihet och välfärd på sin sköna gotländska. Det lät som om han har fixat det hela. Men så kommer han in på problemen. I fråga om detta liksom i fråga om äldreomsorgen handlade det mycket om översyner och utredningar som är på gång. Men gör något och prata inte bara om det! Den fråga som jag tänkte ställa, och som jag tror att jag har ställt förut , gäller unga kvinnor som kommer från så kallade patriarkala familjer och miljöer och som uppsöker därför att de är utsatta för hot och våld från nära anhöriga. Denna fråga är jag mycket engagerad i. har det mycket bekymmersamt i fråga om detta därför att man inte vet om man ska öppna ett ärende. Om man öppnar ett ärende och försöker göra något måste man kontakta vårdnadshavaren. Och att informera vårdnadshavaren i det läget skulle vara förödande. Därför anser vi att socialtjänstlagen måste förändras. Man kanske kan få dispens från länsrätten eller hitta någon annan lösning. Det sägs att ni har förståelse för detta. Men kan det inte bli någon ändring? 95 () replik: Det är viktiga frågor som tar upp. Jag har sagt när vi har talat om våld mot kvinnor hela betänkandet handlar om människor i utsatta situationer att detta är frågor som man inte på något sätt ska förringa. Detta är viktigt. Men det gäller också att hitta avvägningen i det. Vi talar också om rättssäkerhet i dokumentet. Vi säger att vi följer utvecklingen på området. Om det visar sig vara väldigt stora problem med detta är vi beredda att återkomma och titta närmare på dessa frågor. Det är egentligen det som jag kan säga till , nämligen att vi inte tycker att detta är oviktigt utan att det snarare är viktigt. Men frågan handlar om att hitta avvägningen när det gäller rättssäkerhet och så vidare. 96 () replik: talar om att följa utvecklingen. 200 unga kvinnor i är utsatta på detta sätt och skulle behöva hjälp. Men många av dem vågar inte gå till på grund av att de vet att man kanske ringer till deras föräldrar och att det då blir etter värre för dem hemma. Jag tror att socialsekreteraren måste ha en möjlighet att få en respittid. Men enligt lagen har man inte det . Det har sagts att man kan omhänderta barn, alltså omhänderta flickan. Men det tycker jag inte är något alternativ. Det tror jag att hade som alternativ förra gången, men det var bra att han inte tog upp det . Har något bättre alternativ? 97 () replik: Det finns säkert många alternativ. Men det är klart att jag har det alternativet att falla tillbaka till, att om man lever i en familj där man är utsatt för våld är det klart att man inte ska tillbaka till den familjen även om föräldrarna blir underrättade. Då har vi till uppgift att göra ett omhändertagande och se till att flickan, i det här fallet, placeras i en annan familj. Men man ska inte tillbaka till familjen om det är så tydligt att man faktiskt blir slagen och misshandlad. Då har vi denna möjlighet att ta till. Men det är en avvägning och handlar om rättssäkerhet. Men om det är så illa ska man inte tillbaka till sin familj, utan då ska man få möjlighet till en placering någon annanstans. 98 () replik: Jag noterade också, i likhet med , att talade väl om alla de vanliga honnörsorden i delaktighet och kvalitet. Han berättade också att ett omfattande arbete för att stärka missbrukarvården pågår. jobbar med riktlinjer. Vi har och så vidare. I huvudsak handlar det om att det offentliga talar om saken, talar om missbrukarvården. Men när ska vi komma till verkstad med missbrukarvården? Det är den centrala frågan. Jag redovisade också i mitt anförande att kommunerna prioriterar för fullt. Missbrukarvården har minskats i pengar räknat och långt mer när det gäller volym i verksamhet. Välfärden krackelerar på olika håll i . Det räcker inte med att rabbla honnörsord, utan man måste faktiskt angripa problemet på något sätt. Vi har sett hur Socialdemokraterna successivt har beskurit rörelseutrymmet för kommunerna med maxtaxor och ofullständigt finansierade reformer, som kommunerna är ålagda stränga balanskrav. Varför i det här läget avvisa vårt förslag om en prioriteringsutredning? Kommun-Aktuellt har redovisat i en enkät att mer än hälften av 187 svarande socialpolitiker säger ja, det vore bra med en prioriteringsutredning. Nästan hälften av de tillfrågade socialdemokratiska kommunpolitikerna säger likaså att det vore bra med en prioriteringsutredning. Varför denna negativa inställning till prioriteringsutredning? 99 () replik: Den negativa inställning som socialdemokratin har beror framför allt på att socialtjänstlagen är en rättighetslagstiftning, och jag har svårt att tänka mig hur man ska kunna göra en prioriteringsutredning inom en lagstiftning som just är en rättighetslagstiftning. Jag tycker att det är lite intressant att tar upp frågan om prioriteringsutredning. Jag förstår likheten med det som finns inom hälso- och sjukvården. Om jag inte minns helt fel var det parti som var en av de starkaste rösterna att kritisera den prioritering som sker i . Om man så starkt kritiserar någonting som pågår i en del av landet inom sjukvården förstår jag inte riktigt hur man kan stå här och säga att man vill ha en prioriteringsutredning likt den vi har inom hälso- och sjukvården. Jag tycker nog att och här talar med lite kluven tunga. 100 () replik: Vi kristdemokrater var initiativtagare och ledde också den stora prioriteringsutredning som skedde inom hälso- och sjukvården . Vi är stora vurmare för den utredningen. I gör man delvis annat, och det finns en massiv professionell kritik mot hur prioriteringarna har skötts i . Vi känner oss i väldigt gott sällskap där. Om tänker efter lite grann kommer han inte heller att svälja prioriteringar med hull och hår, utan det är naturligtvis rimligt att vi för en diskussion om hur prioriteringarna sköts. Men att vi får en prioriteringsutredning är viktigt. Det är absolut position. Fördelarna med att göra en prioriteringsutredning är att det som sker dolt i osäker verksamhet blir öppet redovisat. Man får se konsekvenserna. Alla partier borde väl vara, oberoende av partifärg, välkomnande till att vi får ett bättre beslutsunderlag som belyser vad som händer, vilket vi får med en prioriteringsutredning. Man får i högre grad det man faktiskt önskar. sker ofta en prioritering på det sättet att man lägger ut ett generellt sparbeting, och sedan uppenbarar sig konsekvenserna efteråt, vilka man kanske över huvud taget inte hade förutsett. Resultatet kanske blir det rakt motsatta till vad en öppen prioritering skulle ha givit. Jag är också övertygad om att fördelarna med en prioriteringsutredning är att behov skulle komma i bättre dager och i en bättre konkurrenssituation gentemot en rad andra åtaganden inom en kommun. Varför avvisa en prioriteringsutredning? Det borde inte vara partiskiljande. Det fordrar en del mod, det gör det. Det blir mer som kommer i offentlig dager och som politikerna tvingas stå för, men det är väl vi till för som politiker att stå för någonting. 101 () replik: Återigen: Jag har svårt att se varför man ska göra prioriteringar inom en rättighetslagstiftning. Det lyfte fram här var att man skulle få bättre beslutsunderlag. Jag har svårt att tänka mig att du får bättre beslutsunderlag genom en prioriteringsutredning. Bättre beslutsunderlag för mig är att du får en möjlighet att jobba på ett annat sätt inom vård och omsorg kvalitet, kompetensutveckling, att hämta idéer och tankar från andra håll, inte att prioritera mellan enskilda ärenden, som jag ser att en prioriteringsutredning innebär. Jag har svårt att se att man får fram bättre beslutsunderlag på det sättet. Jag backar och tycker att kd här talar med lite kluven tunga när man så starkt kritiserar det i annat sammanhang men lyfter fram det i det här sammanhanget. Det är en rättighetslagstiftning vi talar om, och där har jag svårt att se några prioriteringsutredningar. 102 () replik: Jag skulle gärna vilja diskutera risknormen. Vi anser att kommunerna ska ha möjlighet att besluta var nivån på socialbidraget ska ligga, med utgångspunkt i allmänna principer. Man utgår alltså från ett behov. Det är ingen överraskning att det ser väldigt olika ut i olika delar av landet. På är det ett kostnadsläge, i en annan nivå, och den överensstämmer inte med nivån i , eller andra storstäder. Det finns en möjlighet för kommuner att arbeta på olika sätt. Men er riksnorm låser fast det. Då finns inte möjligheten att utifrån behov och lokala förutsättningar lägga upp socialbidraget. Hur tänker ni där? 103 () replik: Riksnorm är för mig en genomsnittlig uträkning för vad som gäller i landet. Jag har förståelse för att det finns olikheter i kostnadsläge och så vidare, som du nämnde. Slår man ut ett genomsnitt måste man kunna säga att det här är en riksnorm för landet, och det är det som gäller. Jag har svårt att säga att man ska ha olika bedömningar. Bor du på har du kanske rätt att få mer i socialbidrag än om du bor i . Frågan är var nivån ska hamna. Det kan bli enorma skillnader. När det gäller socialtjänster och ekonomiskt bistånd görs en individuell bedömning. Det finns fastställda regler och kriterier för vad som ska tas med i en riksnorm. När man räknar ut socialbidraget tar man hänsyn till genomsnittliga kostnader. Man bakar in kostnader som man har tagit fram generellt och som kanske är lägre eller högre någon annanstans. Jag tycker att riksnormen är bra just för att jämna ut det hela så att vi får likhet i landets alla kommuner. 104 () replik: En fot i iskallt vatten och en fot i hett vatten blir inget bra, skulle jag vilja påstå, för någon av fötterna. Jag tycker att ni ska fundera över det här igen. Du sade att ni med det här vill ge garanti för likvärdig behandling. Jag satt med några kommunalråd från mina hemtrakter förut och fick ett bra exempel. Om en patient får blodtransfusion, ska alla patienter få blodtransfusion? Någonstans måste vi utgå från behoven. Det handlar inte om rättighet till ett visst antal kronor. De människor som kommer i kontakt med socialbidragen har vissa behov som vi självklart ska stötta upp; det är en jätteviktig del. Men det handlar också om legitimiteten för den här typen av ersättningar till människor. Då är det också viktigt att det är på vettiga nivåer, oavsett om man bor på , i eller i . 105 () replik: Det ekonomiska biståndet ska vara hjälp till självhjälp. Faran blir, något som vi ofta har kritiserats för, att om det är för generöst kan det bli så att man kan låta bli att jobba och i stället leva på bidrag. Vi har kritiserats för att vi gärna vill upprätthålla ett välfärdssystem där man också ska ha rätt till bidrag. Jag tycker fortfarande att riksnormen är bra, och sedan får och tycka något annat. För oss är det viktigt att det finns en likhet i landets kommuner. Riksnormen har man tagit fram generellt sett, så jag är inte orolig för det system som vi har. 106 () replik: Jag noterar att i sitt anförande var väldigt stolt och markerade att det ska göras två tillkännagivanden om barns inkomster och om handlingsplan för våldsutsatta kvinnor. Sanningen är ju att det här är någonting som Socialdemokraterna blev släpade till att göra därför att de andra partierna tyckte det och ni fick lov att hänga med på tåget. Var lite ödmjuk och säg att det kom några bra förslag och idéer och ni hängde på dem. När det gäller problemet med flickor i patriarkala förhållanden sade alldeles : Vi får lov att följa frågan och se vad som händer. Då blir jag lite ängslig. Jag har läst boken om Pela som hennes syster har skrivit. Där berättar syster att Pela gick till och bad om hjälp. var tvungen att informera vårdnadshavaren att flickorna bad om hjälp. De hade inte blivit slagna och det fanns inte heller något hot om våld.