prot · GS0947 · 2004-12-09 00:00:00 — Det här är ingenting som går att åstadkomma på kort sikt, men det säger ändå något om vilka enorma möjligheter som finns. Där kommer vi att gå vidare. Ett annat exempel är EG-direktivet om byggnaders energiprestanda som vi har fått alldeles . Direktivet innebär bland annat krav på energideklaration av byggnader när man säljer, hyr ut eller bygger nytt. Jag tror mycket på det instrumentet. Även energihushållningsreglerna för nya byggnader ses över nu för att svara mot direktivets krav men också mot den tekniska utvecklingen. Vi ska bygga, och vi ska bygga om, energisnålt och miljövänligt. Här finns stora möjligheter att garantera industrin och andra förutsättningar. Jag vill alltså se energiomställningen som en möjlighet och inte som en svårighet, och den är absolut nödvändig. Jag hyser framför allt optimism och tro på att den nya tekniken ger möjligheter att effektivisera energianvändningen. Det ger även möjligheter för vår industri och för att bli ett föregångsland inom det här området. Det är stort för näringslivet. Det är en stor möjlighet. Det är också en marknad som vi vet växer oerhört snabbt i världen . Den ska omställningen vara ett stort led i. Både , vill ju, som man kan läsa i betänkandet, dra ned på stödet till energipolitikområdet. vill avstå från att avveckla den kärnkraft vi redan har, men är oklara om huruvida de tänker sig en fortsatt utbyggnad av kärnkraften. Hur har de, utan stöd till förnybara bränslen, tänkt ersätta kärnkraften när reaktorerna blir gamla? De blir gamla tro mig på orden. Hur har de tänkt parera den situation som kommer att uppstå när flera svenska reaktorer av bara måste tas ur drift av åldersskäl? vill förstås gå ännu längre och bygga ny kärnkraft. är inte heller tydliga på den här punkten. Vad är alternativen? För var och en måste det ändå vara uppenbart om vi talar om mänskligheten alla världens länder att våra framtida energibehov inte kan täckas genom energiresurser som tar slut. Vi talar om årtionden. Det handlar om både fossila bränslen och uran. Därmed inte sagt att världen kommer att klara denna enorma omställning fullt ut under min livstid. Omställningen av energisystemet är nödvändig, men den kommer att ta tid. Påfrestningarna på samhällsekonomi, försörjningstrygghet och miljö måste vi alla ta gemensamt ansvar för. Just därför är det hög tid att börja denna omställning . Det ger stora möjligheter. Det ger våra svenska företag möjligheter att expandera och växa. kan vara ledande i detta arbete. Det är energipolitiken för regeringen och på det här området för våra två samarbetspartier. 222 () replik: När uppgörelsen mellan , och Vänstern träffades 1997 ansåg den dåvarande näringsministern att man genom den hade säkrat en långsiktigt trygg elförsörjning till konkurrenskraftiga priser, och därmed givit goda förutsättningar för industrins investeringar. Domen från efterträdare blev hård. I en artikel i avslöjade näringsminister att han efter sitt tillträde slogs av den osäkerhet som rådde i energipolitiken, och hur han nu fann det nödvändigt att finna en helhetslösning som skulle ge förutsägbarhet och långsiktighet för kraftindustrin och därmed för hela svenska näringslivet. Det var ju ett tydligt underbetyg till som gjorde uppgörelsen. Delar den nuvarande energiministern omdömen? 223 Samhällsbyggnadsminister () replik: Föga förvånande tycker jag att den svenska energipolitiken är långsiktig, att den är hållbar och att den är helt nödvändig. Jag vet inte vad lägger i ordet långsiktig. Är det , är det 10 eller ? Oavsett vilken innebörd lägger i ordet långsiktighet, tycker hon att kärnkraft är långsiktig? Om inte, hur tänker sig avveckla kärnkraften och med vad om man inte nu , för industrins skull är beredd att visa att det går att ställa om? Ju längre man väntar med att dra ut en tand som är ond, varig och sårig ju värre blir det. Det är därför vi börjar . 224 () replik: tänker inte avveckla kärnkraften. Det tycker vi att elkraftindustrin ska få göra själv. De främjas nog bäst och tycker att det är långsiktigt bäst om vi sätter de politiska ramarna och talar om vilka miljö- och säkerhetskrav vi vill ha. Sedan får de besluta i vilken takt man ska avveckla, eller starta nya energikällor. Vi tycker inte alls att vi ska avveckla kärnkraften. I mitt anförande hade jag en fundering om Studsvik. Det är lite oroande att man nu lägger ned Studsvik. Det tycker jag. Jag vet att också tycker det. , som inte ens har egen kärnkraft, har en reaktor där man kan forska och utbilda. I finns det efter detta ingen sådan reaktor. Regeringen satsar också 15 miljoner i stöd till för att man ska kunna skicka studenter dit och forska på kärnbränslet. Vad är samhällsbyggnadsministerns åsikt om detta? 225 Samhällsbyggnadsminister () replik: Frågan om Studsvik ligger just nu hos som analyserar den. Jag kan därför inte närmare kommentera vad som kommer att ske där. Jag vill ändå fortsätta frågan om kärnkraften. säger att man inte tänker avveckla kärnkraften. Det är ju lätt att säga. Den kommer inte att finnas där alltid. Den tar slut, förr eller . Om man ska ta ansvar för detta trygga, långsiktiga energibesked som industrin så väl behöver kvarstår min fråga: Vilken energikälla tänker sig som ersätter det kärnkraften producerar? 226 () replik: För mig är klimatfrågan viktig. Det kanske var därför vi berörde den allihop. För oss handlar det om att fasa ut kärnkraften och ersätta med förnybart, men inte att börja i fel ände. Jag är inte omedveten om utsläppsrätten, men just nu har vi en otrolig möjlighet som nation att faktiskt bli den där nettoexportören av energi till . Intresset för att köpa kraft som inte är koldioxidförorenande är stort. Det är ett unikt tillfälle. Låter vi det gå oss förbi, tror jag att vi gör ett misstag. Vi kommer att vara beroende av kärnkraftsimport från och från i stället, om vi väljer att avveckla. Är den kärnkraften bättre, ? Har de 66 kommunalråden med socialdemokratiskt märke så alldeles fel? Har de inte förstått den långsiktiga energipolitiken eftersom de nu protesterar ganska ljudligt och kraftfullt och tycker att den förda energipolitiken faktiskt är fel? Jag är lite orolig över att kostnaden för den snabba avvecklingen, när vi inte har något bättre att ersätta den med än att köpa den utifrån, faktiskt innebär att många jobb kommer att försvinna. Jag är orolig för hushållen. Jag är orolig för industrin. Jag trodde att jobben var prioriterade också för . Så är det uppenbarligen inte. 227 Samhällsbyggnadsminister () replik: talar sig i många andra sammanhang varm för marknaden och marknadens lösningar. När det gäller el har vi en marknad, både i och i stora delar av . Precis som har framförts tidigare är oftast de allra flesta åren nettoexportör. har vi importerat. Det är en del i det som jag hoppas ska bli en ännu viktigare del för att hjälpa omställningen i många länder. Som jag sade tidigare är det något som alla länder står inför. uttryckte själv: Vi ska börja fasa ut kärnkraften, men vi börjar i fel ände. Om man ska börja fasa ut kärnkraften måste det väl vara en väldigt rätt ände att faktiskt göra det, och visa både industrin och vår omvärld att det är i den takten det är möjligt att klara jobb, välfärd och sysselsättning och att redan har påbörjat det andra länder har framför sig. Därför är det viktigt, signalmässigt men också innehållsmässigt, att påbörja avvecklingen, nu också av . gick i sitt anförande så långt som att hon tyckte att vi nu skulle börja folkomrösta igen, om jag förstod det rätt. De flesta som har rösträtt var inte ens födda då var det rätt uppfattat att detta var ett starkt argument för att göra om kärnkraftsomröstningen? Hur ska vi göra med omröstningen om EU? Ska vi ta om omröstningarna om rusdrycker, ATP och högertrafik? Det är väl ingen som lever som var född när de folkomröstningarna hölls. Är det verkligen långsiktighet: att fråga folket, men sedan testa om ifall man är missnöjd med resultatet? Det är inte en del i långsiktighet för socialdemokratin i alla fall. 228 () replik: Det finns möjligtvis en skillnad mellan socialdemokratin och kristdemokratin också i synen på demokrati, förstår jag . För mig är det oerhört viktigt att lyssna av folkviljan. I den här frågan är jag orolig, väldigt många kommunalråd av socialdemokratiskt märke är oroliga, en stor del av svenska folket är oroliga och de som jobbar i basindustrin är oroliga för hur utvecklingen ser ut, hur industrins konkurrenskraft ser ut framåt och så vidare. Då är det läge att faktiskt överlåta den här frågan till folket på nytt. Det är min demokratisyn. I en fråga som politikerna inte klarar att lösa ut utan att oroa stora delar av befolkningen är det absolut läge att låta dem vara med som ska leva med de beslut som fattas framåt i tiden. Det här är en utmärkt fråga att gå till folkomröstning med. Det förvånar mig att demokratisyn är så insnävad att hon inte kan tänka sig att lyfta en fråga där vi har en så bred folklig opinionsyttring till en ny folkomröstning. Det är en överraskning. 229 Samhällsbyggnadsminister () replik: , det var väl inte alls någon överraskning. Vi kan väl vara lite ärligare än så här i talarstolen. Denna fråga, som är så lämplig och viktig för folket att uttala sig om, har vi just därför haft en folkomröstning om, precis som vi hade när det gällde om vi skulle bli medlemmar i den europeiska unionen. Då blev det ja. Ska vi testa om det också? Vi hade det också när det gällde om vi skulle gå med i . Då blev det nej. Ska vi testa om det också? Sanningen, , är väl snarare att om det ska bli en borgerlig regering, vilket vill, har inte den borgerliga regeringen någon som helst sammanhållen energipolitik. Då är det väl lättare att lämpa tillbaka frågan till folket igen i stället för att ta ansvar för den demokrati som själv uttryckte var så väldigt viktig. Det är det som jag är övertygad om ligger bakom. Våra tre samarbetspartier , och Socialdemokraterna har visat att vi är beredda att fatta beslut som är långsiktiga och håller över mandatperioderna. Det kommer vi också att fortsätta stå för. 230 () replik: Det är en intressant första debatt om energipolitiken. Dock är det väl egentligen inte så anmärkningsvärt annorlunda svar än vad det brukar vara. Självklart är det så. Jag tyckte mig höra energiministern säga hon får rätta mig om jag har fel att den svenska energipolitiken är effektiv, trygg och miljövänlig. Ungefär något sådant sade energiministern. Jag kan hålla med om det. Det är jättebra. Varför då ändra på en vinnande giv? Varför ska vi stänga av den svenska kärnkraften, som är effektiv, trygg och miljövänlig? Det är klart att den avveckling som man genomför nu är förtida. Det minsta man antog då var en 40-årig livslängd. har det gått vi folkomröstade. har vi effektiviserat, bytt ut väsentliga och stora delar och gjort massor med saker som gör att livslängden har ökat i de svenska kärnkraftverken. Det känner säkert också till. Det är därför vi talar om en förtida avstängning där den ekonomiska livslängden inte är uttjänt. Att den är förtida tycker jag att vi kan avskriva från dagordningen. Och varför ska vi egentligen vänta på EU-direktiv, som energiministern talade ganska stolt om, om vi ska bygga mer energivänligt? Vi bygger inte mer energivänligt än vad vi gjorde , har en avhandling från kommit fram till. Det där är en intressant fråga som jag gärna ska vara med och debattera : Hur ska vi bygga mer miljövänligt? De förutsättningar vi står inför är att energi- och effektbalansen i har försvagats . har elförbrukningen ökat medan produktionsförmågan har ökat med . Det är alltså ett stort gap, som bara fortsätter att öka, mellan förbrukning och vad vi producerar själva. Vi har också så små marginaler i vårt energisystem att minsta problem föranleder störningar. har vi varit minuter från ett totalt sammanbrott. Hur i hela världen får energiministern ihop detta med en massiv kärnkraftsavveckling? 231 Samhällsbyggnadsminister () replik: talar om förtida avveckling, och var det massavveckling. Det energiöverenskommelsen handlar om är en avveckling i takt med att vi bygger upp de förnyelsebara energikällorna och i takt med att vi kan garantera de förutsättningar som själv nu nämnde. Här tycker vi uppenbarligen olika. Jag vill uttrycka det så här: Världen står inför en omställning som inte är möjlig att ifrågasätta den kommer, även om inte och jag kommer att leva på jorden då där man måste bygga sin energiförsörjning på det som är förnybart. Menar att kärnkraft är en förnybar energikälla? Om inte, vad vill parti ersätta kärnkraften med? Talar vi nu långsiktighet är det verkligen på lång sikt. I lugn takt, i takt med att vi kan ersätta den, i takt med att vi kan modernisera vår industri för att också ge den chansen att vara med på den marknad som växer fram, ska kärnkraften i avvecklas därför att den inte är förnybar, därför att den inte är långsiktig och därför att den inte är hållbar. Håller inte med om det? 232 () replik: Jo, kärnkraften i dess nuvarande form det håller jag med om är ett ändligt sätt att producera energi. Däremot har vi väldigt många saker vi fortfarande kan göra med dagens processer. Vi talar till exempel om acceleratordriven transmutation, något som gör att även avfallsproblemet kan tas om hand på ett helt annorlunda sätt. I stället för väldigt långa halveringstider får vi kanske bara eller ännu mindre. Vi kommer också att kunna utnyttja avfallet till exempel som bränsle i stället för att det bara är avfall som . Men den tekniken och alla försök att effektivisera och göra det bättre och bra för motverkar regeringen genom att lägga en stor död hand över hela denna del av svensk industri, som skulle kunna vara en blomstrande del. Det var den , när vi så förtänksamt och bra började med det här programmet. håller regeringen på att helt skjuta sönder detta som egentligen kunde ha varit en motor i svensk industri. 233 Samhällsbyggnadsminister () replik: Det var ju intressant att nu i alla fall sade att kärnkraften i dess nuvarande form inte är långsiktig, inte är hållbar och alltså måste avvecklas förr eller . man börjar, desto mindre får man den där döda handen över all utveckling som beskrev det som. I takt med att vi avvecklar blir det också en möjlighet, med hjälp av de energipolitiska stöd som bland andra ni vill dra ned på, för andra delar av vår industri att växa, blomstra och kunna vara en aktiv del när världens länder nu står inför den omställning som vi har kommit väldigt långt med redan. Framtiden ligger inte i kärnkraften. Framtiden ligger i det förnybara, och det är inte kärnkraft. Det är sol, det är vind, det är vatten, det är bioenergi och det som framtiden kan ge oss i form av till exempel bränsleceller. Med den moderna inriktningen vill , och avveckla kärnkraften i lugn takt, och det kommer vi att fortsätta göra. 234 HANS (): Svenskt näringsliv skiljer sig från övriga på så vis att vi har en betydligt större andel elintensiv basindustri. Det gör att svensk ekonomi är betydligt känsligare för svängningar i elpriserna än de allra flesta andra europeiska länder. Eftersom ungefär en fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin spelar den också en avgörande roll när det gäller finansieringen av välfärden. Det finns också betydande industriella strukturskillnader mellan olika delar av landet. I mitt hemlän spelar den tunga basindustrin en väldigt viktig roll för sysselsättningen. Basindustrin är också en viktig motor för att hålla i gång underleverantörer inom exempelvis IT-området. Om vi ska klara av att öka sysselsättningen och skapa resurser till välfärden måste basindustrin ses som en av flera framtidsnäringar. måste bevara och vidareutveckla basindustrin som vi uppmuntrar andra näringar att växa. Till följd av öppna gränser och sammanslagningar mellan svenska och utländska företag arbetar vår basindustri i öppen konkurrens. Avgörande för om vi ska kunna behålla vår industriella bas är att konkurrensvillkoren är tillräckligt goda. Det är en självklarhet. Energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften eftersom energikostnaden är en stor utgiftspost inom basindustrin. Därför måste energipolitiken dels se till att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Därför är också en ansvarsfull och långsiktig energipolitik en grundförutsättning för basindustrins utvecklingsmöjligheter. När det här är sagt vill jag peka på den utveckling vi har med snabbt ökande energipriser och inte minst de ännu snabbare ökningarna av vinsterna i de elproducerande bolagen. Trots att produktion och försäljning har varit i det närmaste oförändrade har vinsterna ökat mycket kraftigt. Jag tycker att det ganska tydligt visar att vi faktiskt har en bristande konkurrens på elmarknaden. Det fungerar inte som det var tänkt. I ett sådant här läge menar jag att staten inte har råd att betrakta enbart som ett bolag som ska leverera in pengar till statskassan. Om vi ska kunna genomföra en omställning av energisystemet, som vi vill göra, och skapa sysselsättning, tillväxt och välfärd måste vi använda alla till buds stående medel för att skapa en effektiv energipolitik. Därför måste exempelvis användas både som ett aktivt redskap för att bygga ny energiproduktion och för att tillförsäkra basindustrin långsiktiga elkontrakt på konkurrenskraftiga villkor. Det här handlar inte om att subventionera den elintensiva basindustrin, utan det handlar om att vårda sina största kunder. Det handlar om att se till att inte lägga sina priser så högt att de största kunderna slås ut. ekonomi och välfärd är alldeles för beroende av den elintensiva basindustrin för att vi stillatigande från samhällets sida ska kunna acceptera att den slås ut från marknaden beroende på alltför höga elpriser och alltför stora vinster i de elproducerande bolagen. 235 (): Tiden går snabbt när man har roligt. Jag hann inte med allt jag skulle säga, så jag begärde ordet en gång till. Jag skulle vilja börja där ordväxlingen med samhällsbyggnadsministern slutade . Min och mening är att kärnkraften skulle kunna vara en framtidsbransch i . Men regeringen har genom tvingande lagstiftning, som tankeförbud och många andra saker, lagt som jag skulle vilja säga en död hand över hela denna viktiga bransch. Kärnkraften kan effektiviseras och utvecklas för att trygga jobben och miljön, och det är den energikälla som tillsammans med vattenkraften är viktig för . Hur mycket kommer avställningen att kosta? berörde inte detta med ett ljud. kostade ca 20 miljarder i avställning i direkta avgifter till ägarna och många andra saker. Vad i det svenska samhället ska vi skära i för att finansiera det här vansinniga politiska projektet från regeringens sida? Är det skolan, är det vården eller vad är det? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § (forts. från prot. 46) Arbetsmarknad och Arbetsliv (forts. AU1) 236 (): gjorde jag ett studiebesök på företaget i i nordöstra . Medvind är ett socialt företag som drivs på företagsmässiga grunder. Det startades i syfte att ge långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna praktik och utbildning för att de sedan ska lotsas ut på arbete i företag i närområdet. Dessutom har man en daglig verksamhet för personer med utvecklingsstörning enligt LSS. Detta studiebesök hos Medvind gjorde mig både glad och bekymrad. Jag blev glad därför att det råder en positiv atmosfär i verksamheten. Ledningen, personalen och arbetstagarna verkar att trivas bra tillsammans. har många gått vidare till arbeten på företag i , och . Men jag blev också bekymrad därför att jag återigen har fått en påminnelse om att utslagningen på arbetsmarknaden ökar. Arbetsmarknaden förändras i en allt snabbare takt som har till följd att fler och fler hamnar utanför den reguljära arbetsmarknaden, och de enskilda personerna blir små brickor i ett spel mellan AMS, företagsregler, arbetsförmedlingen, , den lokala , socialförvaltningen, regler för funktionshindrade och EU-regler. Denna uppräkning skulle kunna fortsätta, men den mynnar ut i frågan: Var finns egentligen samordningen mellan alla dessa parter? De har trots allt ett gemensamt mål arbete för så många som möjligt. Och hur ska man förenkla och samordna alla dessa regelverk? Finns det över huvud taget möjligheter till förändringar och förbättringar för dem som finns på arbetsmarknaden eller står utanför arbetsmarknaden? Vi lär inte för skolan utan för livet. Det är ett bevingat uttryck av filosofen . Jag tror att detta uttryck kan appliceras på dagens arbetsmarknad i . Ökad rörlighet och individualisering är några av de tendenser som vi ser . Livslånga anställningar är inte längre så vanliga. Detta ställer ökade krav på arbetsgivaren att vara rädd om sina anställda och låta dem ta del av utvecklingen i sin egen takt. Att se den enskilda människan är oerhört viktigt. Utbildning och kompetens är nyckelord i en process där man ser till individens behov, där man tar till vara varje människas värde, unika situation och möjligheter. Om filosofen hade levat hade han nog känt igen sig i tankar om arbetsmarknadspolitik, där vi nämner det livslånga lärandet. Vi vill ha ett nyfiket samhälle där sökandet efter kunskap inte ska vara reserverat för ungdomsåren. Det måste finnas ett generöst system för individuellt kompetenssparande så att möjligheten till ett livslångt lärande underlättas. Detta system är bra för individen och för samhället eftersom kompetensen höjs och arbetslösheten begränsas. Dessa tankegångar vidareutvecklar vi i vårt särskilda yttrande. Från det livslånga lärandet känns det naturligt att gå över till ett annat lärande, nämligen forskningen. Här känns det för viktigt att värna om ett decentralistiskt tänkande. Det handlar om att bygga upp livskraftiga forskningsmiljöer runtom i landet. Därför bör en del av det forskningsarbete som bedrivs på i stället bedrivas ute på landets universitet och högskolor. Vi överför därför till utbildning och universitetsforskning. deltog jag i kulturutskottets budgetdebatt, och vi var rörande överens om kulturens värde för alla människor. Att få ha ett arbete, att känna sig behövd, är också viktiga värden för varje individ i dagens samhälle. Det har jag förstått av debatten , och jag tror att det också kommer att framgå i fortsättningen . Vi försöker nu övertyga varandra om att det är vi som har de rätta lösningarna. Det är extra viktigt att debattera och fatta kloka beslut just i arbetsmarknadsfrågorna. Det är skrämmande att över en miljon människor i arbetsför ålder står utanför arbetsmarknaden. behöver fler företag som växer, fler företag som nyanställer. Vi behöver en ny politik med förståelse för företagarnas villkor. Då kommer fler människor att kunna beredas jobb. tror att alla människor är bärare av unika kompetenser, alla kan bidra till ett vitalt och dynamiskt . Vi har hört vår nye näringsminister i olika sammanhang tala om behovet av att stimulera kreativitet och förnyelseförmåga. Vi rekommenderar honom och regeringskollegerna att studera motioner i ämnena näring och arbetsmarknad. Jag ställer mig naturligtvis bakom yrkande i detta ämne. vill jag föra vidare ytterligare ett bevingat ord som jag tycker kännetecknar den nuvarande arbetsmarknadspolitiken. Det ordet hämtar vi från latinet: festina lente. Det betyder att skynda långsamt. Tänk om det i stället kunde sägas om vårt politikområde: carpe diem fånga dagen, ta vara på möjligheterna. 237 (): Det känns lite avslaget att ha delat upp debatten eftersom en hel del ledamöter saknas som pratade i går. Jag ska fortsätta på avsnitt 14 som handlar om arbetsliv. Härunder döljer sig faktiskt många viktiga frågor som jag kort vill beröra. Ett av de viktigare är arbetsmiljöarbetet, som ligger på detta område. Vi i samarbetspartierna vill satsa detta är ju budgetpropositionen, som är ett samarbete mellan Socialdemokraterna, på arbetsmiljöarbetet. Bland annat föreslår vi att ett särskilt arbetsmiljöråd ska skapas.