prot · GS0935 · 2004-11-23 00:00:00 — Det vore ett väldigt viktigt ställningstagande så att vi inte ser genom fingrarna när det gäller icke-demokratiska rörelser och terrorism. 30 Utrikesminister (): Jag måste återigen läsa upp för vad jag sade i min inledning: Vi vill att det upprättas en fredlig, demokratisk och livskraftig demokratisk palestinsk stat i enlighet med folkrättens principer. Där ingår en bekräftelse av FN:s säkerhetsråds viktiga resolutioner 242, 338 och 1397. Därutöver har EU väldigt tydligt i sitt ställningstagande sagt att avvikelser års gränser bara kan åstadkommas genom överenskommelse mellan parterna. Hur får man i gång tillbakadragandet? Egentligen är frågan: Hur får man i gång den färdplan som kvartetten arbetade fram? Det var enligt den som det stegvis skulle leda fram till slutmålet två självständiga stater. Där ingick tillbakadragandet redan i det första steget. Problemet var att det aldrig startade över huvud taget, utan det blev stående. ser vi en möjlighet genom de olika förändringar som har skett och omständigheter. Den ensidiga proklamationen om att dra sig tillbaka från kan ses såsom en möjlighet att säga ja till att ta ett första steg i enlighet med färdplanen. Det har kvartetten och i praktiken hela världssamfundet förklarat. Det finns ett oerhört starkt tryck på att det är detta som måste ske. Vilka intentioner hade när man fattade beslut om vet vi inte. Det viktigaste är att säkerställa att det ensidiga uttalandet nu blir en del av färdplanens olika steg. Jag har förståelse för den tidigare diskussionen om vilka åtgärder man kan vidta i form av bojkott, sanktioner eller något annat. Men just nu är det knappast läge att diskutera det. finns det en möjlighet. Om alla i omgivningen, inkluderat, är eniga om att färdplanen måste sätta i gång och bli startpunkten på det hela finns det en möjlighet. Den möjligheten måste tas. Tillbaka till frågan om säkerhet. Den är naturligtvis oerhört viktig. bomber exploderar och övervåld sker igen finns det en risk för att bromsarna slår till och att den process vi vill se inte kommer i gång. Det nya temporära ledarskapet för palestinierna har tagit ett tydligt ledarskap när det gäller säkerhetsstyrkorna, men de är otillräckliga. Därför har EU nu redan etablerat ett samarbete på plats för utbildning av palestinska poliser. är involverat i det arbetet. har erbjudit sig att skicka personal för att delta i utbildningsinsatserna. I säkerhetsfrågan ligger också att säkerställa att tar sitt ansvar och avstår från åtgärder som i sin tur kan leda till nya utbrott av våld. Det finns ett mycket starkt tryck från omvärlden på båda parter just när det gäller säkerhetsfrågan eftersom den är så central. Jag har aldrig uttalat att Hamas inte är något problem, . Hamas är en terrororganisation och därigenom en del av det problem som terrorn är i vår värld. Vad jag har sagt är att om det visar sig att Hamas vill delta i en demokratisk process och ta avstånd från terror är det välkommet. Jag hoppas att delar den uppfattningen. och tog upp olika aspekter av någonting som är oerhört viktigt i det här sammanhanget. Det är att säkerställa att människor på båda sidor har möjlighet att mötas. En förutsättning för fredsprocessen är att den också får en acceptans. Jag ska be att få återkomma till denna viktiga del i mitt slutanförande. 31 (): Fru talman, alla som lyssnar och utrikesministern! Jag förstår inte varför man tror att utrymmandet av är ett första steg. Fred har tittat på den israeliska regeringens budget. Man har bara tittat på de pengar som hanteras av , och Transportdepartementet. går till bosättningarna på . Utöver detta går också pengar till östra och till bosättningarna via Försvarsdepartementet. Men de pengarna redovisas inte. De är inte officiella. Man väljer att i nästa års budget lägga så mycket på att fortsatt bryta mot internationell rätt och bygga in sig på ockuperad mark. Hur kan ni då tro att Gazaplanen är ett första steg och att vi sedan kommer att hitta en lösning? Gazaplanen kommer att innebära ett stort utomhusfängelse i världens mest tätbefolkade och fattiga område. Det området kommer inte att vara livskraftigt och kommer alltid att vara under kontroll av . Samma sak kommer det att bli med de olika regionerna på . Man placerar bakom en mur som är högre än palestinierna i utomhusfängelser där de ska ruttna till döds medan världen tiger. Jag tycker att det är dags att agera. Något positivt i det som utrikesministern har sagt här är att det just nu knappast är läge att använda andra metoder. Jag hoppas att man följer internationella domstolsbeslut och försöker sörja för att följer internationell rätt och att man då använder de metoder som kommer att behövas. 32 (): har lämnat kammaren. Jag tänkte i alla fall säga till henne att det jag först nämnde i min inledning, självmordsbombarna och liknande aktioner som ett problem, tror jag att vi ska ta på fullt allvar. Det är självklart att människor lever i ett samhälle som kan utsättas för detta upplever en oerhörd oro. Det skulle vi göra också. Därför ska det tas på stort allvar. Men kan man säga att det som palestinierna utsätts för är bra mycket värre, om det nu är någon lindring för dem som blir utsatta för självmordsbombare. Det är det naturligtvis inte. Båda parter är utsatta för ett våld som är mycket skrämmande och som förstör livskvalitet och livsmöjligheter. Därför är det så angeläget att få ett slut på den här konflikten. Jag skulle i min avslutningsreplik också vilja berätta att jag träffade en parlamentsledamot från regeringspartiet i . Hans uttalande angående valet var att de skulle göra allt som var möjligt för att underlätta valet. Jag har också hört uttalanden från den israeliska regeringen. Jag tror att det under påtryckningar från EU, och kanske andra parter faktiskt kan bli så att den israeliska regeringen den här gången möjliggör ett bra val. Det hoppas jag verkligen, och jag har en i grunden positiv inställning på just den punkten. Avslutningsvis om : Jag är som sagt var väldigt nöjd med utrikesministerns svar. Jag har egentligen inga frågor. Vi har en samsyn på hur det här ska gå till, att detta inte kan få vara steget utan att det måste vara en del av en större process. Min slutfråga till utrikesministern skulle då kunna bli hur regeringen tänker verka för att det blir så att nu blir inkopplat i ett större sammanhang. Efter död finns det anledning att påminna om detta igen, så att man inte skiljer ut det som något som får leva sitt eget liv, för det vore väldigt farligt. 33 (): Jag vill tacka utrikesministern för denna välgörande debatt. Jag upplever att vi har fått många klargöranden på många viktiga frågeställningar. Jag delar uppfattning och förhoppning att valen ska kunna ske på ett så demokratiskt och säkert sätt som det bara är möjligt. Men det kan endast ske med hjälp av många, många goda krafter. Jag har tidigare till statsministern framfört tanken att tillsammans med , eftersom det är två länder som har ett internationellt högt anseende vad gäller konfliktlösningsfrågor, skulle inrätta ett centrum med all samlad kompetens och samlade resurser för att bistå omvärlden i konfliktförebyggande- och konfliktlösningsfrågor. Är detta en tanke som skulle vilja ta med sig? 34 (): Jag får också tacka för denna debatt. Tack också, utrikesminister , för ett, tycker jag, genomtänkt interpellationssvar. Kanske fattas det tid för utrikesministern att hinna ytterligare konkretisera vilka insatser kan göra för att bygga och medverka till ökad säkerhet i området. Inte minst gäller det att uttrycka demokratiseringskravet på de parter som ska medverka för fred, att demokratisering måste genomföras på den palestinska sidan och att måste medverka aktivt till att så sker. Vi kan också bidra med humanitärt bistånd och annat. Det är också fredsbyggande. Tack också för tydligare besked av statsrådet om Hamas än det jag uppfattade att utrikesministern uttryckte i medierna . Det är inte minst viktigt för de krafter bland palestinierna som vill någonting helt annat än Hamas, och de är många. Ett internationellt säkerhetsåtagande måste mobiliseras för att båda sidor ska låta vapnen vila och parterna i stället ska tala med varandra. Jag vill avrunda, fru talman, med att berätta om Bereaved Families, som vi träffade därnere. Bereaved Families består av en grupp av de är ganska många nu förstås drabbade både israeliska och palestinska familjer som har det gemensamt att alla förlorat någon nära anhörig i något våldsdåd. De kommer tillsammans över vredes- och hämndstadiet, och de arbetar konkret och praktiskt för fred och försoning. Och kan dessa, de ytterst drabbade, så borde väl också övriga kunna göra det i den här svåra konflikten. 35 (): Jag instämmer med . Precis som sade förut är det en mängd personliga tragedier som sker på båda sidor. har i mitt postfack lämnat en rapport som handlar om palestinska barns röster. I den här typen av konflikter finns det alltid några som drabbas allra hårdast. Oavsett om man finns på den israeliska eller på den palestinska sidan är det barnen och ungdomarna som har det allra svårast. Den rapport som kom med nu handlar som sagt om palestinska barns röster, Jag saknar mitt hus och min rosa klänning. En önskan från alla oss som var med på resan: Se till att göra något riktigt bra av det här. Ladda in hårt! Min interpellation handlar om bosättningar, vilket är ett ord som inte är i närheten av att säga vad det handlar om. Ordet självmordsbombare är åtminstone i närheten av den tragedi det handlar om. Men bosättning är faktiskt en fortsättning av ockupation. Man ockuperar ständigt ny mark. Du har det här med dig från oss. 36 (): När man precis hade varit där hade man ju väldigt starka bilder. Det är väldigt mycket som fastnar. Det går aldrig att få fram så här i en debatt. Men jag minns bilden av muren. Äldreboendet med de palestinska äldre hade en mur som gick ungefär en meter utanför ytterdörren, och större delen av släktingarna fanns på andra sidan muren. Det var en bild. Jag minns bilden från . Där hade de satt upp nät och försökt skydda sig från de palestinier som gick där på torget, där det egentligen skulle finnas affärer, därför att man kastade sopor och slängde urin på de palestinier som var där. Jag minns också bosättarna i , där det byggdes en ny väg men som palestinierna fortfarande fick gå på, men om man inte vågade blev man utsatt för stenkastning eller misshandel. När vi stod där vid checkpoint kände vi människors förnedring att inte kunna styra sin tillvaro själva. Det är bilder som jag har med mig. Men en bild som också finns väldigt starkt är faktiskt ögonen på de unga israeliska soldaterna. Det är ofrånkomligt att man som mamma känner en sorg när man ser de palestinska barnen. Men det är också en ganska stor sorg när man tittar in i unga 1819-åriga pojkars ögon, ser deras rädsla, ibland ett förakt, som de ska stå beväpnade och hålla kontroll över andra människor. Det är en utveckling som inte kan leda framåt till en framtida bra start, men det är heller ingen utveckling som kan leda någonstans för det palestinska folket. Därför måste man få i gång en fredsprocess, för det finns alltid människor både bakom och framför vapnen. Det är den bilden som jag önskade att jag tydligare kunde förmedla och som jag kände så starkt därnere. 37 Utrikesminister (): uppmärksammar och unionsupplösningen . I det mycket omfattande program som planeras gemensamt både i och i för att uppmärksamma händelsen ingår också en konfliktlösningskonferens. Den kanske kan leda fram till något mera beständigt i form av ett konfliktlösningscentrum. Fredsprocessen, som förhoppningsvis kan få en nystart på grund av senare tids händelser, är en ohyggligt svår process. Den är också svår i den meningen att även om ledarna visar den vilja och förmåga som behövs för att komma fram till en överenskommelse så gäller det också att de har sina folk med sig i den, eftersom den överenskommelse man kommer att komma fram till kommer att innebära att man måste göra eftergifter och att man måste kompromissa. Och alla dessa års uppdämning av krav, bosättningar och misstro som har byggts upp måste alltså förändras till ett förtroende för den möjliga lösningen. Det här är en av de uppgifter som har tagit på sig, det vill säga att skapa tillfällen för människor från båda sidor på olika nivåer och med olika funktioner i de palestinska och israeliska samhällena att mötas för att lära känna varandra och förstå varandras synpunkter. Det är att skapa förutsättningar för att få en acceptans för en överenskommelse. Det var ju representanter från båda sidor som satte sig ned och tog den svåra uppgiften att även lösa flyktingfrågan och Jerusalemfrågan och visa att det finns en lösning. Vi stöder att resultatet från detta initiativ nu förankras djupt i de båda folken för att visa dem att det finns en lösning. Den innebär eftergifter vill vi ha den, eller vill vi ha fortsatt våld? Det är en viktig uppgift för , detta att knyta ihop människorna i båda dessa områden och skapa förutsättningar för en uppgörelse. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2004/05:126 om situationen för de mänskliga rättigheterna i 38 Utrikesminister (): frågar i sin interpellation hur jag avser att verka för att tydligare ska förmå EU att behandla som en jämbördig partner, men också ställa krav på landet som rättsstat samt på efterlevnad av demokratiska principer och öppenhet. Låt mig först säga att jag delar uppfattning om att det är viktigt att EU bygger upp ett långsiktigt och nära samarbete med . Båda parter har mycket att vinna, både politiskt och ekonomiskt, på fortsatt integration och samarbete. För liksom för hela EU är det viktigt och angeläget att utveckla relationerna med . En förutsättning för att och EU:s samarbete med ska kunna fortsätta att fördjupas är att den demokratiska utvecklingen i landet går åt rätt håll en fråga som regeringen fäster stor vikt vid. Ett genuint partnerskap förutsätter en gemensam värdegrund. Därför är vi angelägna om att de demokratiska fri- och rättigheterna i , inklusive , stärks. Mycket har hänt sedan och läget beträffande de mänskliga rättigheterna har i de allra flesta avseenden förbättrats. väcker inte minst den senaste tidens utveckling frågor om vart landet är på väg när det gäller oberoende opinionsbildning samt vilka förutsättningar som finns för ett civilt samhälle att växa fram. har sedan EU-inträdet varit starkt engagerat i unionens Rysslandspolitik, och stöder aktivt integrationssträvandena mellan och . Utvecklingen i är av väsentlig betydelse för framtid. Strävan efter fördjupade relationer, både politiska och ekonomiska, är även ett centralt element i förhållande till . För att nå detta verkar vi för en konstruktiv Rysslandspolitik, inriktad på samarbete men också på tydlighet i frågor där utvecklingen i ger anledning till oro. som vi är angelägna om en positiv utveckling i och att demokratiseringen går i rätt riktning får det dock inte råda några tvivel om att vi hyser förståelse för de problem landet står inför, inklusive terrorism. Den gemensamma kampen mot terrorismen måste emellertid föras med full respekt för de mänskliga rättigheterna. pågår en diskussion inte minst inom EU kring den förda Rysslandspolitiken. Det är viktigt att EU är enigt i frågan. Av den anledningen fäster vi stor vikt vid att söka bidra till en bättre intern samordning inom EU. Under toppmötet EURyssland i inrättades fyra områden för samarbetet mellan och : ekonomi, rätts- och inrikesfrågor, extern säkerhet samt kultur och utbildning. Inom EU fokuserar vi just nu på att konkretisera hur samarbetet kan fördjupas inom dessa områden. Ambitionen är att EU och ska kunna anta gemensamma färdplaner för dessa fyra samarbetsområden vid det kommande toppmötet. Konflikten i är naturligtvis något som särskilt måste uppmärksammas när det gäller respekten för mänskliga rättigheter i . Inte minst har vi starkt oroats av de övergrepp som skett mot civilbefolkningen något som senast påpekats vid ett Europarådsseminarium i . Det är viktigt att EU fortsätter att föra upp frågan i diskussioner med den ryska sidan och tydligt för fram sitt budskap. Vi verkar inom EU för etablerandet av en särskild MR-dialog med . Omvärldens agerande i förhållande till de mänskliga rättigheterna är av betydelse. medlemskap i har givit positiva resultat för situationen för de mänskliga rättigheterna. En fortsatt konstruktiv och uppriktig dialog med , i såväl bi- som multilaterala sammanhang bör kunna bidra till ytterligare steg i denna riktning. Det är också viktigt att lever upp till sina åtaganden inom och , som utgör våra gemensamma värdegrunder. måste vi stödja de demokratiska krafterna och det civila samhället i för att genom en gräsrotsrörelse förändra allmänhetens inställning. Inom utvecklingssamarbetet bedriver bilateralt ett viktigt arbete för att främja demokratins utveckling och fördjupa demokratins kultur i . I detta arbete ingår bland annat stärkande av det civila samhällets roll i det politiska livet och utbildning av journalister. Avslutningsvis vill jag säga att relationerna mellan och EU är inne i ett dynamiskt och viktigt skede. Den är och kommer att fortsätta vara en aktiv och engagerad partner i strävan att integrera i ett europeiskt samarbete. 39 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. Det här är ju en utomordentligt svår och viktig fråga, det vill säga frågan om situationen i relaterad till mänskliga rättigheter och hur de kränks i . Det är svårt att argumentera emot någonting av det utrikesministern säger, för i sak är vi rätt överens, skulle jag tro. Men jag saknar lite av glöd och engagemang för de mänskliga rättigheterna. Jag skulle gärna vilja se att inom Europeiska unionen kraftfullare driver den här frågan. Det är ju ändå så att det här är den medlemsstat i om vi nu också talar om , där jag ingår i delegation som värst kränker de mänskliga rättigheterna. Det är alltså . är ju situationen svår på så sätt att det här är en del av den . När man diskuterar det här måste det stå alldeles klart att oavsett om man har något annat långsiktigt önskemål, vilket vissa kanske kan ha när det gäller status, så är det ingen tvekan om att är en del av den och ligger inom dess gränser. Utifrån den synpunkten och den plattformen måste man kunna diskutera med den ryska statsledningen hur man ska se till att ordning och reda, rule of law, skapas inom det tjetjenska området. Först när man har klarat av det kan man ju diskutera eventuella statusfrågor. Det tycker jag inte är någonting som ska lägga sig i, och det kan vi väl antagligen vara överens om. Det jag saknar är som sagt lite mera kraft och engagemang från sida att inom Europeiska unionen driva frågan att det måste till förhandlingar. Man måste kunna sitta ned runt ett mötesbord. Kanske skulle EU ta initiativ till något slags möte i . Vi kommer att göra det inom där vi ska ha en konferens i frampå vårkanten så fort det över huvud taget är möjligt där så många inblandade parter som möjligt kan sitta ned runt samma bord och diskutera. är det ju ingen tvekan om att både EU, och världssamfundet i övrigt måste ta kraftigt avstånd från alla former av terrordåd. Man kan inte utan vidare sitta och diskutera med personer som inte tar avstånd från terrorism. Men det finns många företrädare från som inte alls har någon terroristisk bakgrund utan bara vill sitt folks bästa. Dessvärre är det på det sättet att hela situationen där skapades under Stalintidens terror då man deporterade hela befolkningen. Men det gäller nu att komma till skott och få ett samtalsklimat. Jag undrar vilken linje som utrikesministern tänker driva inom Europeiska unionen för att detta ska ske med kraft och så att vi kan ha ett ordentligt engagemang i frågan. 40 Utrikesminister (): Som jag redan har sagt i mitt svar är situationen i , både vad gäller terrorismen och de mänskliga rättigheterna, en återkommande fråga i de diskussioner som EU har med . Det är ingen tvekan om att aktivt driver att den frågan ska hanteras på ett konstruktivt sätt i samtalen med . Jag vill också nämna att jag kommer att träffa den ryske under hans besök i . Det mötet är givetvis ett bra tillfälle att få ytterligare information om MR-situationen i . Men det innebär också en möjlighet att förmedla våra synpunkter och hur vi kan medverka till att de mänskliga rättigheterna stärks i det ryska samhället. Jag anser att också bör ta fasta på vad president uttalade om att han välkomnar stöd till att förbättra den sociala och ekonomiska situationen i norra för att därigenom hämma grogrunden till politisk extremism. Även detta ger en möjlighet och en öppning till ett mera utvecklat och ingående samarbete med i denna viktiga fråga. 41 (): När det gäller norra är det viktigt att vi från alla håll är observanta eftersom ryssarna där har lite dubbelstandarder. Man främjar separatism i som samma befolkningsgrupper inom den egna federationen inte alls får några möjligheter till någon som helst form av självbestämmande. Det är viktigt att vi påtalar för ryssarna att likaväl som EU ska ha samma standard för allting är det viktigt att även har det. Sedan skulle jag vilja fråga hur de övriga EU-länderna ställer sig till och relationerna till . Det är viktigt, det håller jag med om, att vi har en bra relation och att vi främjar demokrati i hela . har vi sett en tendens, till exempel när det gäller status och möjlighet att få bli medlem i unionen, att vissa länder inte har vågat ta steget fullt ut och säga att man är välkommen, just för att värna relationerna till . Är det på samma sätt när det gäller Tjetjenienfrågan så att man i fråga om den från kanske och , som gärna vill göra affärer, köpa olja och sälja saker till , av rädsla för att få störningar i den relationen inte vågar tala tillräckligt tydligt? Det förefaller nämligen som om dessa länder talar på ett annat sätt i än de gör inom Europeiska unionen. Vad har för uppfattning i den frågan? 42 Utrikesminister (): Det finns naturligtvis olika erfarenheter och delvis olika syn på hur man ska driva MR-frågor i förhållande till olika delar av världen och olika länder. Det vill jag inte på något vis sticka under stol med. Men när det gäller och finns det nog en grundläggande enighet inom EU om att detta är en viktig fråga att föra samtal med om. Beträffande de krav som EU har enats om krävs det att det finns en enighet inom EU i dessa sammanhang. Ingenting av det som EU formulerar i detta sammanhang har tillkommit utan att det finns en enighet om det. Hur man driver detta vidare när man har toppmöten med tre länder från EU som deltar beror på dessa länders engagemang. Men det viktiga tycker jag ändå är att det i botten finns beslut som är fattade och formulerade enhetligt från alla EU:s länder. 43 (): Då kan jag kanske räkna med att utrikesministern driver den här frågan med kraft i fortsättningen inom Europeiska unionen och kanske hjälper till så att vi får en debatt även här i och ser till att vi kan medverka till att få i gång debatten i andra länder. Jag fick aldrig något riktigt svar på min fråga om tycker att det vore bra om man inom EU:s paraply hjälpte till att ordna någon form av konferens för så vitt ryssarna vill det eftersom det är en konflikt inom den gränser. 44 Utrikesminister (): Konferenser tror jag alltid är bra eftersom de ger en möjlighet för olika synpunkter att komma fram. Men det är precis som säger, nämligen att om en konferens ska vara framgångsrik och leda till det som man vill måste båda parter vilja det. Och jag vet inte hur det är. Men om det skulle finnas en uppfattning i om att det vore värdefullt med en sådan konferens, då tror jag på det, men om det finns ett motstånd mot det av olika skäl, då tror jag inte att man ska försöka driva fram det. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 6 § Svar på interpellation 2004/05:130 om låginkomsttagares bostadsägande 45 Samhällsbyggnadsminister ():