prot · GS0938 · 2004-11-26 00:00:00 — När det gäller till exempel studentbostäder saknas ca 50 000 bostäder, och planeras endast för byggandet av 5 000 sådana. menar att ska göra som , nämligen bestämma sig för ett produktionsmål och mobilisera runt detta mål. anser att det ska byggas minst 40 000 bostäder , varav hälften bör vara hyresrätter. Dessutom bör ca 60 000 bostäder renoveras för att klara omställningen till de äldres behov av tillgängliga bostäder samt behovet av större lägenheter. En tillräcklig volym i byggandet, i någorlunda jämn takt, är den bästa medicinen för ökad konkurrens i byggsektorn. Vidare ger det lägre produktionskostnader och billigare byggnadsmaterial. Staten måste skjuta till medel i form av permanenta investeringsbidrag för både nyproduktion och ombyggnation av hyresrätter. Investeringsbidragen ska vara villkorade med ett högsta tak för hyran och förhandlade i förväg. Fastighetsskatten bör göras om så att den beskattar boendeform och inte som hustyp. Den bör avskaffas på hyresrätten, som även belastas med bolagsskatt. Vi kan också tänka oss skattefria underhållsfonder för att underlätta och stimulera ett framtida ombyggnadsbehov. Detta är några av förslag för att lösa bostadsbristen. Vad regeringen vill är skrivet i stjärnorna. upphör samtliga tillfälliga stimulanser som delvis har fått fart på bostadsbyggandet, om än i otillräcklig omfattning. En ökad bostadsproduktion är en förutsättning för att komma till rätta med bostadsbristen. Viktigt är att det som byggs motsvarar de behov som finns. Bostadsproduktionen ska utgå från allas rätt till bostad. 42 (): Vi gick ett varv till. skällde på oss som fyra terrier för vad Socialdemokraterna har gjort och inte gjort. Det enda egna förslaget var egentligen att man skulle införa marknadshyror som om det skulle bli enklare för den med liten plånbok att få en lägenhet om lägenhetspriserna gick upp i storstäderna och om vi fick ännu mer av rikemansgetton över våra storstäder! Socialdemokraterna å sin sida svarade inte på frågan om när vi får en proposition om lex en bostadsanvisningslag. De svarade inte heller på om den nya bostadssamordnaren kan få verktyg att avkontorisera städerna så att vi inte har kvadratkilometer av tomställda lokaler i städer där det råder bostadsbrist. Jag inbjöd till en nationell samordning, men den enda som faktiskt svarade var . Jag tycker att det är lite trist. Det är ju en samling vi behöver i de här frågorna. Jag skulle kunna skissa på några saker som vi skulle kunna ta upp och försöka enas om gemensamt. Unga med svag ekonomi och kanske till och med en betalningsanmärkning ska ha rätt till en bostad. Kan vi inte vara överens om allihop att reglerna ändras på det sättet? Kan vi inte gemensamt göra så att leder till att de behövande kvinnor som lägenheterna inom ska gå till nu får lägenheter? Den som är diskriminerad och har fått en fastighetsägare fälld för diskriminering ska ha förtur i kön och få en lägenhet. Kan vi inte komma överens om det gemensamt? Hemlösheten ska på allvar brytas kan inte det vara någonting som ligger till grund för en gemensam politik? Hemlösheten är ett av de största och allvarligaste problemen inom bostadskrisen. När man ser hemlösheten inser man dels hur plågsamt det är för den som står utan bostad, dels hur hela samhället präglas av insikten om att vi kan hamna utanför. Samhället förråas i och med att man kan falla igenom och leva utan någon som helst social trygghet. Men det sker något positivt också. Hemlösa börjar organisera sig. Det finns tidningar som Situation hemma i , Aluma hemma i och och Faktum borta i . Det finns också en förening för hemlösa. Tyvärr möts detta av motstånd från politiker. Man vräker människor från husvagnsparkeringar och lämnar dem åt sitt eget öde i stället för att bjuda in dem som har svaret de hemlösa själva. Kan vi få se att lämnar en inbjudan till föreningen för hemlösa till att diskutera hur man löser hemlösheten? Där har vi svaret på hur det problemet löses. 43 Samhällsbyggnadsminister (): Mitt avståndstagande från mygel efterlyses här av , som om jag inte hade tagit avstånd från det. Jag accepterar inte mygel och jag accepterar inte att man skor sig och utnyttjar sin ställning. Jag accepterar inte att man missbrukar stiftelsers stadgar. Det hoppas jag är tydligt och klart för alla, och också för . Däremot tillät jag mig att ställa en fråga. Om man äger en fastighet och förmedlar hälften eller tre fjärdedelar av lägenheterna i den till en förmedling hur fördelar man de övriga? Är det bara mygel om det är ett fackförbund som äger lägenheten, och inte om det är en annan fastighetsägare? Tydliga, klara och genomskinliga regler är oerhört viktigt, så att vi kan se och värdera detta. Det både vet och utgår jag ifrån att också LO tar i å alla sina förbunds vägnar. Det finns en sak som återkommer och som jag vill kommentera. Förmedling av lägenheter löser inte alla de problem som vi har talat om ; det har inte någon här uppe ens antytt. Däremot är förmedlingen en del av frågeställningen, vid sidan av de åtta punkter som jag försökte redogöra för och där jag vill åstadkomma förändring . Förmedlingen är en viktig del. Men det kommer alltid att finnas fler människor som vill bo till exempel i innerstaden än vad det finns lägenheter där. Kan vi inte vara överens om det? Allt går inte att lösa med att bygga, utan det kommer att finnas attraktiva områden där fler vill bo än vad det finns bostäder. Vilka ska då bo där? Ska det bara vara de som kan köpa sig fram till det, eller ska samhället i form av kommun och stat ha någon möjlighet att också förmedla? Det handlar ju också om kvalitet, om jag får kalla människors olikhet så. Om vi inte har en förmedling där samhället har en insyn och en möjlighet att använda den vem sköter då förmedlingen? Någon gör det. Det kan vara plånboken, ägaren eller också samhället. Hur ska vi annars kunna hjälpa människor som vill byta lägenhet? Alla som står i kön är inte bostadslösa. Hur ska vi annars hjälpa den som vill ha en större eller en mindre lägenhet att få det utan de svarta pengarna? Hur ska vi annars kunna hjälpa de hemlösa, som alla talar så väl om? Hur ska vi kunna hjälpa kvinnorna som blir slagna och inte kan fortsätta bo på jourhemmen? Det behövs en förmedling. Jag kommer att återkomma till men jag kan inte exakt säga när med ett antal av de här frågeställningarna. Det gäller hyressättningssystemet, som både kommer att och bör moderniseras. Det kommer att få förslag om. Det pågår en stor översyn av bostadsfinansieringens instrument, som var inne på. Vi måste kunna lämna tydliga besked, men också se om det finns mer kreativa sätt än att använda de miljarder som finns. Det kommer att lämnas förslag till om hur stadsutvecklingen och samhällsplaneringen ska kunna utvecklas. Och, , så snart jag bara kan tar jag ställning till frågan om bostadsförmedlingslagen och skärpningen i den. Men jag kan inte säga ett datum . Jag ska också se över förslaget om ifall bostadssamordnaren skulle kunna titta på frågan om avkontorisering, även om det kanske är mer bråttom med den frågan för att lägga den just där. Vi kanske kan hitta andra sätt att återkomma till den typen av konkreta förslag. Jag tror att det på både denna och andra punkter som jag har varit inne på, där det handlar om hur vi kan använda en större del av beståndet i till att faktiskt bo i, finns fler saker som regeringen kan återkomma till med. Med de här förutsättningarna fortsätter jag att försöka utveckla bostadspolitiken och inte falla för att vare sig marknaden eller regleringar är lösningen på allt. Som vanligt är det i stället intelligentast möjliga kombinerande av marknadens bästa funktionssätt och ett socialt ansvar som gäller. Det ansvaret måste stat och samhälle ta på ett bättre sätt än . 44 (): tror på människors förmåga. tror att människor vill ta ansvar både för sig själva och för andra, både enskilt och tillsammans med andra. Vi är många som lever och bor i våra storstadsområden. Jag har bott här . I har jag bott i hela mitt liv. Jag känner pulsen väl, och jag får ständigt signaler som säger: Var aktsam om staden! Vi får inte fuska bort ansvaret för att se till att skapa bra förutsättningar för människor som bor här. Storstaden är många människors hembygd. är dessutom huvudstad, och är därför på något sätt hela nationens stad. Det är viktigt att vi värnar den miljö som finns i staden. Det är viktigt att vi får en boendemiljö och en kulturmiljö i våra städer som gör att alla människor kan känna sig stolta och glada över sin hembygd. Det är viktigt att alla människor som önskar bo och leva i staden får den möjligheten. Men vi kan också se i dagens samhälle att alltfler arbetar i staden men bor på mindre orter eller pendlar ut till landsbygden. För dem är det viktigt att kommunikationerna fungerar bra. Vi har inte berört den biten så mycket i debatten , men jag vill skicka med den problematiken till statsrådet. Det måste ges vettiga förutsättningar att ta sig till och från storstadsområden. Alla behöver inte bo mitt i staden; det börjar redan bli för trångt. Jag har sett att bostadsministern har haft en uppvaktning från andra kommuner, som är beredda att ta sitt ansvar och hjälpa till så att vi får en bostadspolitik för framtiden. Det står i samklang med de idéer som vi i har om att det ska vara långsiktiga, stabila villkor för bostadsbyggandet, att vi ska utveckla en dynamisk bostadsmarknad som tillåter omflyttning och förhindrar en växande regional och lokal segregation. Man visar också hur man kan sprida boendet. vill jag säga: Tack för en intressant debatt och lycka till! Jag förväntar mig många bra förslag att ta ställning till i framöver. 45 Samhällsbyggnadsminister (): Jag vill också tacka för den här debatten. Jag har förstått på andra ledamöter att det inte har varit sådana här samlade bostadspolitiska debatter så väldigt ofta här i . Bostadspolitiken förtjänar en mycket större uppmärksamhet i riksdagsdebatterna. Jag hoppas också att jag kan återkomma med många förslag till . Om de är bra eller inte får väl kammaren värdera . Även om vi vill nå ungefär samma mål, har vi som bekant olika vägar som vi har valt att gå. Jag ska försöka utveckla och presentera tankar som för bostadspolitiken framåt. Den har många aspekter, som var inne på. Det handlar förstås om ifall man vill bo i staden eller om man måste och om man kan resa på ett rimligt sätt till och från staden. Det berör så många delar av politiken. Jag vill avsluta med det jag har sagt här i kammaren tidigare. Det finns en mening som mer än andra sammanfattar vad bostadspolitiken är för mig. Det är vad sade. Det finns så mycket som de gamla grekerna sade som är så oerhört klokt. Han uttryckte sig så här: Samma slags människor kan aldrig utveckla en stad. Jag tycker att det är en mycket tänkvärd tanke. Vi måste medvetet bygga staden för olika slags människor. Bara då blir staden en plats som också växer och utvecklas. Jag hoppas att den här skrivelsen om stadsutvecklingen kan bli en ny grund för debatten här i kammaren. Det handlar naturligtvis om att bygga, men också om andra aspekter på boendet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM29 Förslag till förordning om tillämpningsföreskrifter rörande det gemensamma systemet för mervärdesskatt KOM(2004)641 till skatteutskottet Anmäldes och bordlades betänkanden /05:SkU1 Anslagen till , kronofogdemyndigheterna och , m.m. 2004/05:SkU9 Beskattning av utomlands bosatta 2004/05:SkU10 Mervärdesskatt vid omsättning av gas och el, m.m. 2004/05:SkU13 Genomförande av ändringar i moder- och dotterbolagsdirektivet 2004/05:SkU15 Utökade möjligheter till överföring av periodiseringsfonder och expansionsfond, m.m. betänkanden /05:SfU2 Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 2004/05:SfU6 Konvention mellan och förenta stater om social trygghet betänkande 2004/05:KU8 medverkan i landstingens sjuktransporter 9 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:208 av ()till statsrådet lärande 2004/05:209 av ()till jordbruksminister landskap genom Kravodling 2004/05:210 av ()till jordbruksminister och försiktighetsprincipen 2004/05:211 av ()till samhällsbyggnadsminister industripolitik 2004/05:212 av ()till utbildnings- och kulturminister kurser för akademiker från andra länder 2004/05:213 av ()till statsrådet planering för infrastruktur 2004/05:214 av ()till statsrådet 2004/05:215 av ()till statsrådet för rökavvänjning Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 10 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:444 av ()till utrikesminister regimens terror mot assyrier/syrianer 2004/05:445 av ()till utrikesminister av EU:s sanktioner mot 2004/05:446 av ()till utrikesminister i /05:447 av ()till utrikesminister fortsatta våldet i /05:448 av ()till utrikesminister för HBT-personer i /05:449 av ()till utrikesminister inom UD 2004/05:450 av ()till utrikesminister på svarta bönder i /05:451 av ()till vice statsminister i parlamentariskt sammansatta kommittéer 2004/05:452 av ()till utbildnings- och kulturminister redovisning av det statliga kulturstödet 2004/05:453 av ()till utbildnings- och kulturminister /05:454 av ()till näringsminister stöd till 2004/05:455 av ()till näringsminister forskning 2004/05:456 av ()till statsrådet vägbyggen i /05:457 av ()till statsrådet /05:458 av ()till statsrådet i /05:459 av ()till statsrådet och annan psykiatrisk vård 2004/05:460 av ()till justitieminister användning av kräkmedel 2004/05:461 av ()till finansminister för energibesparande åtgärder 2004/05:462 av ()till jordbruksminister mark som naturreservat 2004/05:463 av ()till statsrådet strategi 2004/05:464 av ()till finansminister för spelberoendeprövning 2004/05:465 av ()till försvarsminister utveckling av minor 2004/05:466 av ()till utrikesminister rätt till självbestämmande 2004/05:467 av ()till statsrådet av kommunernas klimatinvesteringar 2004/05:468 av ()till statsrådet i asylprövning Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:325 av ()till jordbruksminister produktionskostnader 2004/05:342 av ()till jordbruksminister vid landningsplatsen Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.