prot · GR09110 · 2004-05-06 00:00:00 — Som många har varit inne på tidigare reser detta olika problem. Alla lösningar som vi har diskuterat har för- och nackdelar. Jag tycker att detta är en rimlig avvägning . Men precis som också är inne på i sitt remissvar måste processen fortgå. Man måste fortsättningsvis titta på om man inte kan hitta ett samiskt organ som också sköter överklaganden av röstlängden. Men just nu och just i det här läget är det dessa lagförslag som vi stöder och som vi tror är bäst inför nästa års sametingsval. Föredrogs betänkande 2003/04:KU18 Ändringar i sametingslagen, m.m. (prop. 2003/04:86). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 7 § Vissa elmarknadsfrågor 40 (): Jag hade planerat ett långt anförande, men jag lämnar det åt sidan. Jag kände mig inte inspirerad. Det var som en repris på något som jag har gjort tidigare. Dagens motionsbetänkande som vi har att behandla är i stort en repris som har gått . Så är det också med de reservationer och förslag till tillkännagivanden som oppositionen har lämnat. De har också gått i repris . Vi har till och med haft majoritet i för olika tillkännagivanden i rad, men det har ändå inte hänt någonting från regeringens sida. Det känns till och med lite meningslöst att upprepa detta. Jag nöjer mig helt enkelt med att yrka bifall till reservation 3. 41 (): Även jag tänkte vara kortfattad, men jag ska i alla fall säga några ord om det här med elleverantör, som jag tycker är en väldigt viktig punkt i det här betänkandet. Utskottet avstyrker alla motioner rakt av. Men det finns några motioner som ger anledning till reflexion och eftertanke. Vi har i utskottet tidigare vid minst två, kanske tre tillfällen uttalat oss för att regeringen ska utreda frågan och framlägga förslag om ett sanktionssystem för de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav vid leverantörsbyten. beslutade på förslag från ett enhälligt utskott det fanns alltså inga partipolitiska skiljelinjer att anmoda regeringen att skyndsamt utreda förutsättningarna och formerna för införandet av ett effektivt sanktionssystem för de nätbolag som inte uppfyller kraven för byte av elleverantör. Det var alltså ett enigt utskott som begärde detta. Regeringen utredde då det hela. I utredningen konstaterade man att leverantörsbytesprocessen hade fungerat bristfälligt och att detta kunde ha haft en negativ inverkan på kundernas rörlighet och därmed på konkurrensen på elmarknaden. Det var ju precis detta som vi framhöll när vi motionerade. Att man inte kan byta leverantör är ju det som gör att konsumentnyttan, rörligheten och konkurrensen minskar. Så detta är ett väldigt allvarligt problem som utskottet har återkommit till gång på gång. hanterade vi sådana här motioner som återkom från oppositionen. I det sammanhanget påpekade utskottet att regeringen inte hade hanterat frågan på ett tillfredsställande sätt. Man borde ha framlagt ett förslag om ett sanktionssystem. Återigen sade vi i utskottet att skulle anmoda regeringen att utan tidsspillan återkomma till med detta. Så här har vi hållit på . tillsatte regeringen en ny utredare. Det mesta som man har gjort har varit att skjuta frågan från en utredare till en annan utredare, till en tredje och till en fjärde utredare, men ingenting händer. I en annan utredning sades det att man skulle titta närmare på om branschen frivilligt skulle kunna införa ersättning för den olägenhet som åsamkas. Man skulle sedan följa utvecklingen och återkomma om detta. har regeringen gått så långt att man har sagt till sin egen utredare: Om utredaren finner att det behövs ska denne föreslå formerna för ett sådant system. Därmed har regeringen helt lämnat beställning om att man ska utreda och återkomma med ett förslag till ett effektivt system. ska det vara upp till utredaren att se om det behövs. Detta går stick i stäv mot det som faktiskt har beslutat om. har det tillsatts en ny utredare jag tror att det är den fjärde, eller möjligtvis femte i ordningen som ska komma med sin rapport förhoppningsvis detta år. Men den utredaren har bara att undersöka om det behövs ett sanktionssystem, och i så fall ska han återkomma med ett förslag alltså helt i strid med vad vi bestämde. Det här duger inte. Det underminerar hela elmarknadsreformen som det begränsar konkurrensen och konsumentnyttan. I själva verket betalar konsumenterna förmodligen ett högre elpris än vad de annars hade behövt att göra, om det hade rått en bättre konkurrens på elmarknaden, något som de nu inte får del av eftersom regeringen skjuter detta sanktionssystem framför sig. Det är synd att näringsministern inte är här . och hela regeringen får ingen som helst förståelse, i varje fall inte från , för detta agerande, eller rättare sagt: icke-agerande. Betyget blir Icke godkänt. Det blir anmärkning och även kvarsittning för näringsministern nästa gång han kommer hit. Med det här vill jag yrka bifall till den reservation som handlar om elleverantör, nämligen reservation nr 3. 42 (): Detta kanske inte är det allra mest spännande betänkande som vi har haft på näringsutskottets bord, men vi ska väl ändå använda till att titta in i det. Jag kan instämma helt och fullt i vad föregående talare har sagt angående byte av elleverantör. Jag tänkte lyfta fram ett par andra frågor. Jag tycker också att det är bra att vi till dagens betänkande har bilagt det som hände vid näringsutskottets hearing kring säker strömförsörjning. El är en allt viktigare del i människors liv, och att ha en säker strömförsörjning är en viktig uppgift. När vi nu har gjort oss så beroende av den här varan är det också vår uppgift att, utifrån de instrument som vi har till vårt förfogande, se till att det blir en säker strömförsörjning. Jag tänkte lyfta fram frågorna om fjärrvärme och handläggningstider. Fjärrvärme tycker vi nog alla är bra. Det är att effektivisera utnyttjandet av energiproduktion på ett optimalt sätt. Problemet är möjligtvis för kunden, som hamnar i en dålig förhandlingsposition. har tittat på den väldiga prisspridningen mellan fjärrvärmeföretagen. Priset för att värma upp en normal villa varierar i landet , och priserna har stigit . Vi har, som på alla andra områden, en utredare som tittar på det här. Han kom med ett delbetänkande , och utredningens resultat ska slutredovisas . I delbetänkandet kunde vi läsa förslag om att fjärrvärmeverk inte ska få bedriva elproduktion, elnät och handel med el , och man får inte ha samma styrelseledamöter och samma vd i de olika enheterna. Det är väl bra att man separerar det här, men det finns lite komplikationer på landsbygdsnivå. har pekat på det i sitt remissvar, och jag vill gärna nämna det här för jag tycker att det är värt att ta på allvar. EU:s elmarknadsdirektiv, artikel 15, ger möjlighet att skilja på beslutsfattandet för företag som har färre än 100 000 anslutna kunder. Det skulle bli förhållandevis större merkostnader för de små företagen om ett sådant här beslut skulle gå igenom. Och det förvånar mig lite att utredaren inte har föreslagit att vi ska ha samma typ av undantag som man har enligt EU:s direktiv. Jag tycker att det vore lämpligt att följa dem även på svensk nivå. Annars finns det en risk för att de mindre bolagen på marknaden köps upp av större koncerner och att det minskar den lokala förankring som människor på landsbygden tycker är viktig, och vi behöver många aktörer på marknaden. Vi ser tyvärr en elmarknad där aktörerna på flera områden blir allt färre, och det tycker jag är en olycklig utveckling. Jag vill redan nu deklarera att jag tycker att vi ska titta noga på det här. Och jag skickar gärna signaler även till regeringen om att det är viktigt att beakta vad EU:s direktiv säger i det här fallet, även om utredaren har bortsett från detta. Ja, det händer en del på elmarknaden, och när det gäller handläggningstider finns det en del att säga. De är anmärkningsvärt långa. När man frågar dem varför säger de att de arbetar på att korta handläggningstiderna. På transport- och nätenheten strävar man efter att komma ned . Många elnät är gamla och behöver nya tillstånd, och jag menar att är en obeskrivligt för den som väntar på ett tillstånd. Jag tror att det är viktigt att alla myndigheter i bygger upp tillitsfulla relationer till sina kunder. Då handlar det också om att kunden ska veta vad man kan förvänta sig för väntetid innan ett beslut kan levereras, och den väntetiden ska aldrig någonsin behöva vara . Förutsatt att rätt handlingar är inlämnade ska aldrig en tillståndsgivning behöva ta mer än , enligt mitt förmenande. Jag tycker att det är rimligt att myndigheter i faktiskt lämnar en tidslimit inom vilken de ska lämna ett svar. Många elnät är gamla och behöver nya tillstånd. Dessa ärenden hamnar högst i högen, och ändå tar det . Koncessionsärenden hamnar längst ned i högen. har man haft fyra koncessionsärenden. De som lämnades in kom till , alltså ungefär , och beslut fattades , , så först på , på , och i andra änden sitter personer, som vill gå i gång med att bygga, arrangera, färdigställa, och väntar och väntar. Det är orimligt. anmäldes ett koncessionärende till . Det levererades till , alltså , och det ärendet har det ännu inte fattats något beslut om. inkom ytterligare två ansökningar. De avser mät- och reglerstationer för att överföra naturgas till . Ingen av dessa är färdigberedd av myndigheten . Det är orimligt att ha så långa handläggningstider. Det är orimligt att den som begär ett tillstånd ska behöva vänta en så lång tidsrymd. Det här måste det göras någonting åt. Det är angeläget och viktigt att tar tag i tillståndsgivningen. Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men jag yrkar på att bara reservation 8 ska ställas under proposition. 43 (): Jag tänker framför allt prata om reservation 2. Den berör en fråga som vi har tagit upp tidigare och som handlar om hur man finansierar olika infrastruktursatsningar. På elsidan, precis som på exempelvis vattensidan, har metoden med fasta så kallade nätavgifter använts och att man sedan betalar för använd volym el eller vatten. Jag tycker att den här modellen har fungerat väldigt bra och väldigt länge, och naturligtvis fungerar den på sitt sätt även . Men om man tycker att man ska spara på en resurs eller använda den effektivare, måste man försöka hitta system som underlättar en sådan utveckling. Skulle vi haft väldigt ont om vatten i det här landet, hade vi säkert hittat på något på den sidan. I stället för att som ha fasta och rörliga avgifter skulle vi antagligen bara ha haft rörliga avgifter. Jag tror att det finns länder som redan har gått i den riktningen. Vi har varit väldigt överens om jag tror i alla fall att vi är överens om det att det vore bra om den el som produceras användes så effektivt som möjligt. Kan man då få merparten av befolkningen som använder el , även om vi använder väldigt lite per capita, att använda den effektivt och inte slösa i onödan, skulle mycket vara vunnet för den energipolitik som vi diskuterar rätt ofta i den här kammaren. Det som motionen och reservationen inriktar sig på är att man ska utreda möjligheterna att helt enkelt bara ha rörlig avgift och ändå klara detta att skilja på distribution och nät. Vi har pratat för döva öron. Vi förstår problemen, men vi tror ändå att alltfler med tiden kommer att förstå att det här är en viktig del av en ny energipolitik. När det gäller väldigt många av de förhållanden som tas upp i betänkandet går vi och väntar på El- och gasmarknadsutredningen. Man kan tycka att det alltid är någon utredning på gång, men man måste ändå avvakta resultaten från utredningar. Därför har vi inga skarpa förslag från vår sida när det gäller ett nationellt handläggningsregister. Men helt klart skulle ett sådant lösa en del problem, till exempel bristen på sanktionssystem som tar upp. Man skulle också kunna se till att det går snabbare att byta leverantör. Ett nationellt handläggningsregister skulle helt enkelt ge en bättre fungerande elmarknad. Därför förutsätter utskottet att frågan tas med i utredningen och att vi snabbt kan komma fram till ett beslut om ett enda nationellt handläggningsregister. Så har jag bara någon kommentar omkring fjärrvärmebiten. Det är helt riktigt att det alltid är ett problem med naturliga monopol. Naturligtvis är det också ett problem att det är så pass stor skillnad på pris för uppvärmning från olika fjärrvärmebolag. Jag tror att det här problemet har ökat beroende på att många kommuner har sålt av sina fjärrvärmebolag. Det är klart att skulle alltför många andra intressenter också äga fjärrvärmedelarna, de naturliga monopolen, kan det naturligtvis bli problem. Därför är det viktigt att vi fortsätter att titta på vad man kan göra för att få en genomlysning så att det inte sker ett överuttag av avgifter för fjärrvärme. Sedan kan jag väl lugna med att vad gäller eldirektivet, att man ska tvingas separera styrelser, vd och liknande i olika bolag, är vi nog rätt många som tycker att vi ska använda undantaget 100 000 i det här landet. I övrigt vill jag då yrka bifall till reservation 2. 44 (): Jag vill yrka bifall till reservation 1. Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men det kan inte sägas annat än att de här reservationerna kring elleverantör och anläggningsregister skulle bli betydligt mindre viktiga, för att inte säga att de inte skulle ha någon större betydelse, om man skulle ändra elmarknaden. Det är ju det jag vill. Jag anser att elmarknaden bör reformeras. Den nuvarande ellagstiftningen fyller inte avsedd funktion. Syftet med dagens regelverk är att skapa konkurrens genom att konsumenterna ska byta mellan olika leverantörer av el. Detta är i realiteten en omöjlighet i och med att elmarknaden är ledningsbunden. Den nuvarande marknaden med leverantörer och leverantörsbyten är inget annat än en administrativ kuliss. Vid sidan av denna kulissmarknad har även en spotmarknad upprättats för handel med fysisk el. Det är på spotmarknaden som den faktiska konkurrensen uppstår på elmarknaden, inte i den handel som förekommer enligt regelverket. Bakgrunden är att el produceras och konsumeras och därför även måste handlas och prissättas momentant. På spotmarknaden handlas och prissätts elen , vilket är det närmaste momentan handel vi kan komma . Ett annat sätt att uttrycka sig är att man på spotmarknaden handlar medeleffekt . Denna prisbildning på effekt har en avgörande betydelse för elmarknadens funktion och förmåga att skapa balans mellan utbud och efterfrågan. Den nuvarande ellagstiftningen skapar ett fundamentalt problem vad avser prisbildningen. Dagens elmarknad inbjuder nämligen till att teckna avtal med fast pris på leveransen av el oavsett vad priset är på effekt vid ett visst tillfälle. Man kan säga att konsumenterna har möjlighet att handla effekt gratis, vilket innebär att det aldrig kan uppstå någon prisbildning på effekt i konsumentledet. Följden blir att konsumenterna saknar incitament att spara på effekt, men även att det saknas marknadsmässiga möjligheter att ta betalt för investeringar i effektproduktion. Marknaden saknar förmåga att skapa balans mellan utbud och efterfrågan. Problemet blir ännu större av att passiva, lågförbrukande konsumenter på dagens marknad subventionerar aktiva konsumenter som byter leverantör. Konsumenter som förbrukar stora mängder el kan på så sätt handla effekt gratis till ett förhållandevis lågt energipris. Problemet förvärras dessutom när marknaden börjar närma sig effektbrist. En ond cirkel uppstår, där effektbrist leder till ökad effektbrist i och med att högre effektpriser på spotmarknaden ökar intresset för att handla energi till fast pris. Den nuvarande lagstiftningen låser på det här sättet elmarknaden till en avtalsform som skapar sämre konkurrens, minskad effektivitet, högre elpriser och en ökad risk för marknadskollaps. Jag har svårt att förstå hur den här marknaden kan beskrivas som väl fungerande. Genom att avskaffa kulissmarknaden öppnar vi elmarknaden för handel och prisbildning på effekt i stället för energi. Den fysiska elen handlas med strömbrytaren. Det skapar förståelse för hur elmarknaden faktiskt fungerar. Att ansluta sig till nätet är att ansluta sig till handeln och prisbildningen på spotmarknaden. Att tända en 60-wattslampa är att handla , det vill säga effekt. El handlas momentant och per objekt som slås på och av med strömbrytaren. På en effektmarknad blir det också naturligt att betala extra för att prisförsäkra effekt. En villaägare kan till exempel behöva prisförsäkra tio kilowatt elvärme mot priser som överstiger och för detta betala en begränsad premie. Men det stora flertalet lågförbrukande konsumenter har troligtvis inget behov alls av att köpa prisförsäkringar. De konsumenterna utgår från sina renodlade elinköp när de väljer om och hur de ska prisförsäkra sig. Då skapas en marknad där kostnaderna fördelas på ett rättvist sätt mellan olika elanvändare. En majoritet av utskottets ledamöter tycker att den reform som jag här förordar skulle innebära en dramatisk förändring av det gällande regelverket. Jag menar att det är fråga om en förhållandevis liten förändring, men den ger stora, positiva effekter för elmarknaden. Ett av argumenten mot reformen är att konsumenterna inte skulle ha möjlighet att byta elleverantör och att den därmed inte skulle vara förenlig med EU:s elmarknadsdirektiv. Men man kan ju konstatera att dagens elleverantörer i realiteten inte kan sälja fysisk el utan endast prisförsäkringar på energi. Det är ju vad de säljer. En reformerad marknad med betydligt större möjligheter för konsumenterna att fritt välja hur de ska prissäkra sin el borde alltså inte strida mot . Jag vill även framhålla att den svenska, och nordiska, elmarknaden hörde till de första att avregleras och att de i stor utsträckning har stått modell vid utformningen av . Upptäcks allvarliga brister i det svenska systemet bör de naturligtvis rättas till så att avregleringen inom EU kan ledas i rätt riktning. Jag ställer mig också frågande till flertalet av de slutsatser som presenterats i de tidigare nämnda rapporterna från Elforsk och från som utskottet refererar till. invänder exempelvis att industrin inte skulle kunna teckna bilaterala avtal, och därmed riskera högre elpriser, om förslaget ensidigt skulle införas i . Men det finns ingenting som hindrar bilaterala affärsuppgörelser. Snarare blir det ju avsevärt enklare att genomföra affärer när elen levereras över spotmarknaden och affärstransaktioner sker med finansiella avtal. Utskottets majoritet menar att det är positivt att marknadens utformning ifrågasätts och att dess funktion kontinuerligt skärskådas. Det håller jag med om. Men har översvämmats av utredningar som alla utan undantag påstått att konkurrensen på elmarknaden fungerar bra. Den sista i raden är utredningen från Elforsk och . Man kan undra vad syftet med allt detta utredande har varit. I samtliga fall har utgångspunkten varit konsumenternas frihet att välja mellan fiktiva leverantörer på en låtsasmarknad för elleverans. I övrigt har analyserna grundats på bedömningar av marknadsmakter ur ett energiperspektiv, trots att den relevanta konkurrensen sker i en effekthandel på spotmarknaden. Det har skapat en helt missvisande bild av konkurrensförhållandena på elmarknaden. En utredning som särskilt bör nämnas är den så kallade . Här var det huvudsakliga budskapet att det inte finns några fundamentala funktionsfel på elmarknaden. ansågs effektbalansproblemet ligga utanför utredningens uppdrag. Det är förhoppningsvis ett lågvattenmärke för svensk offentlig utredning. På den nuvarande elmarknaden finns ingen marknadsmässig lösning på effektproblemet. Sammanfattningsvis kan sägas att den modell jag förordar innebär att elmarknaden omformas till en effektmarknad mot bakgrund av att el definitionsmässigt är effekt. Det innebär att ett regelverk bör utformas så att nätbolagen debiteras spotpris för inmatad el och debiterar konsumenterna spotpris för levererad el och nätförluster. Nätbolagen får inte samordna sin verksamhet med verksamheter som har med prisförsäkringar att göra. Handeln med och försäljning av prisförsäkringar bör regleras av värdepapperslagstiftningen. 45 (): Det mesta som ska sägas är egentligen sagt. Vi har sagt det tidigare, och det behöver inte upprepas. Det jag kan säga är att den modell som propagerar för är det inte många som tror på. Den må kunna utredas och synas i sömmarna, men jag tror inte att det är värt besväret. Jag tror att det möjligen vore att införa en konsumentovänlig modell. Dessutom skulle industrin drabbas väldigt hårt av det här. Det är framför allt mot , och därför kan vi inte lägga ned särskilt mycket tid på detta. Det vi alla är överens om är att vi inte har nått fulländning. När det gäller marknadsreaktioner och leverantörsbyten finns det en del kvar. Där skulle man ju ha hoppats att branschen skulle ha klarat av en del av det här. Det finns en del systemfel: IT-problem, att systemen inte kan prata med varandra och så. är det här föremål för en utredning, och vi kommer att få förslag. Och jag hoppas att vi ska kunna klara ut det här . Det som tar upp tror jag att vi också är ganska överens om att vi måste ha. Det skulle ha funnits tidigare, och det kommer säkert också att komma sådana förslag. Det tror jag kommer att lösa väldigt många bekymmer. Den fråga som tar upp om fjärrvärmesektorn är också en sak som vi kan vara överens om, men allt måste ju utredas. Vi har ju fått kritik för att det statliga utredningsväsendet har tunnats ut så att vi inte har bra beslutsunderlag, och därför tycker jag att vi ska kunna avvakta underlag för att kunna bestämma om en reform när det gäller fjärrvärmesektorn som är till godo för konsumenterna. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet och avslag på reservationerna. 46 () replik: Man bör självklart utreda ett sådant system som jag talade om. Det skulle göra elen billigare för framför allt de små konsumenterna, och det skulle gynna industrin. Ett resultat av denna elmarknadsreform skulle bli kapade toppar på elförbrukningen. Det skulle göra hela systemet från produktion till distribution effektivare och därmed billigare. 47 () replik: Det finns ingen kommentar ytterligare. Det är konsumentovänligt, det drabbar industrin och det är mot . 48 () replik: Det är väldigt viktigt att vi får en analys av det där. Jag tror att det uttalande som K G Abramsson gör är helt ogrundat. Vad jag kan förstå måste det här gynna särskilt de små konsumenterna. Det vore väldigt rimligt om det gjorde det och väldigt konstigt om det inte gjorde det. Det gynnar naturligtvis industrin. Den skulle få lägre elpriser om topparna kapades så att priserna blev jämnare på elmarknaden. Det skulle den här reformen medföra. 49 () replik: Vi är på fundamentalt olika spår, så jag tror inte att det leder längre att argumentera för det här. Jag tror inte på den modell som föreslår. Det är många andra som har tittat på den, och den kommer inte att fungera. Det är den slutsats jag drar av det här. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2003/04:NU11 Vissa elmarknadsfrågor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Följande statsråd kommer att delta i frågestund: finansminister , statsrådet , justitieminister , försvarsminister och statsrådet . Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområde inom regeringen. 51 (): Jag har en fråga till finansministern. Det fanns en gång en egnahemsrörelse i som Socialdemokraterna räknade som sitt folk. när egnahemsrörelsen agerar handlar det ofta om demonstrationer mot regeringens politik i form av en högst orimlig fastighetsskatt. Fastighetsskatten är till sin konstruktion godtycklig, oförutsebar för de boende och orättvis. Det är väldigt långt ifrån tankarna om skatt efter bärkraft.