prot · GS0951 · 2004-12-15 00:00:00 — Det är inte fråga om ett konkret och skarpt beslut på grundval av försvarspropositionen utan vi kommer senare att ha en debatt om detta, där det med all önskvärd tydlighet kommer att framstå både vad tycker och hur kommer att rösta. tar också upp frågan om att man ska ha ett mandat i och försöker profilera som den enda garanten för att så ska ske. Men vi vet ju alla att det finns ett problem i säkerhetsrådet när en kommunistisk diktatur kan lägga in sitt veto, vilket hände för när det gällde . FN:s fredsinsats, en av de mest framgångsrika någonsin, stoppades av ett kinesiskt veto, inte för att det hade något med konflikten att göra utan för att man ville straffa , som hade inlett förbindelser med ett gubbpolitiskt tänkande i , en kommunistisk diktatur. Hade man lämnat den militära närvaron i skulle med största sannolikhet ett inbördeskrig utbrutit, med många dödsoffer och stort mänskligt lidande. Det ville vi inte skulle ske, och därför beslöt sig EU för att stå ansvarigt för en fortsatt militär närvaro, där också fanns med. Tack vare den fortsatta närvaron har vi räddat livet på många människor och stoppat risken för systematiska våldtäkter på barn och kvinnor. Och det märkliga, kära TV-tittare och radiolyssnare, var att stod helt och hållet bakom detta beslut. röstade för en fortsatt EU-ledd militär närvaro i utan mandat i . 95 () replik: I propositionen står det klart och tydligt att man är mycket positiv till det som kommer i . Man säger att man har svårt att föreställa sig att skulle förhålla sig neutralt om ett annat land blir angripet. Man skriver också att man har väldigt svårt att föreställa sig att andra EU-länder skulle förhålla sig neutrala ifall blev angripet. Man har alltså i propositionen klart tagit fram detta som en positiv utveckling. Det är vidare också så att om det inte finns ett FN-mandat innebär det att vi är i en nedförsbacke, där det faktiskt kan bli så att EU självt kan ta beslut om var och på vilka villkor man vill sätta in en militär styrka. Detta är faktiskt att undergräva FN och de möjligheter som finns att reformera FN något som jag tycker att man ska göra. Men det handlar ju om och det måste faktiskt vara ärlig nog att säga att och har ställt sig bakom allt som står i propositionen. Det finns inte några motioner och reservationer. Vi har från början klart och tydligt sagt vad vi tycker om EU:s utveckling. Vi har väckt motioner om det, och vi har också reserverat oss till förmån för dessa. 96 () replik: Vad regeringen har svårt att föreställa sig i olika situationer hör själv gäller vilken inställning regeringen har. Det är inget skarpt förslag till beslut. Regeringen får föreställa sig precis vad den vill, och vi har olika föreställningar om och gör olika bedömningar av EU. Det råder inget tvivel om att så är fallet. Det är fullt möjligt att ha olika uppfattningar men ändå ha en gemensam syn på den skarpa försvarspolitik som redovisas i det betänkande som vi nu diskuterar. Men vad gör här är att hon insinuerar att vi i det här betänkandet skulle vara på ett sluttande plan. Jag vill understryka att var med om att fatta beslut om det sluttande planet . Att här hävda något annat är rent hyckleri, att försöka vilseleda väljare, TV-tittare och lyssnare om att man alltid skulle kräva ett säkerhetsrådsmandat, trots att man i verkligheten inte gör det. Jag tycker också att det är tur att man inte gör det, för det finns situationer som just den som gällde där det är nödvändigt för världssamfundet att ta ansvar för att stoppa våldtäkter av barn och kvinnor, för att stoppa folkfördrivning och för att stoppa ett inbördeskrig. Det var vad vi gjorde i , och Vänstern slog ned på det. Så kom inte och säg att vi nu ska ändra på en politik som innebär att vi fritt kan göra vad som helst, för så är det inte! Läser man betänkandet noggrant ser man också att det väldigt tydligt står att vi sätter FN-mandatet i första rummet men att när det finns risk för olika typer av övergrepp finns det möjlighet att använda sig av en Uniting for Peace-resolution, som man har fattat beslut om i och som också nämns i särskilda yttrande. Det är viktigt att den möjligheten finns. Men försök inte att ge intryck av att har någon annan politik! Bevisligen röstade man som alla andra i riksdag. 97 Försvarsminister (): Jag har lyssnat på debatten . Det är något av en paradox över hela den försvars- och säkerhetspolitiska debatten. I den säkerhetspolitiska debatten finns en bred samsyn, även om det fanns vissa nålstick även i den diskussionen. När det gäller försvarsfrågorna är sanningen att står mycket samlad i sin bedömning av hur läget ser ut och vilka åtgärder som ska vidtas. Ändå blir det tumult. Det kan naturligtvis ha många förklaringar. Egentligen är det väl en följd av det säkerhetspolitiska läge vi har. Det gör att vi kan kosta på oss det när vi ändå står så samlade. Jag vill, mot bakgrund av alla de ord som sagts, på nytt upprepa vilken skillnad det är i de ekonomiska nivåer som har redovisats. vill regeringen anslå , medan de borgerliga partierna vill anslå . Det är alltså en skillnad på 400 miljoner. För dem ska man få en oändlig massa mer verksamhet och fylla upp mycket. När vi har gått igenom hela reformperioden har vi en skillnad mellan oss på drygt en miljard. Med tanke på alla de löften som man nu talar om och allt man utger ska rymmas i de extra pengarna och vilka problem man ska lösa med dem är det nog dags för lite besinning. Det är viktigt att fattar beslut om den försvarspolitiska inriktningen för . Det är en delvis ny inriktning, men en logisk fortsättning på den omvälvande förändring som påbörjades och som startade på allvar 1999. Att våga ta de avgörande stegen i förändringsprocessen kräver eftertanke. Men stegen måste tas inte minst eftersom det är så många i Försvarsmakten som tycker att processen har gått för långsamt. Många av de yngre, både civilanställda och officerare, saknar starka bindningar till det gamla invasionsförsvaret. De blickar framåt och vill se vilka möjligheter som ryms i försvaret, om vi kan göra oss av med delar av arvet och i stället arbeta på ett nytt sätt, utnyttja modern teknologi och få fördjupade erfarenheter av internationell krishantering. De tycker att det är självklart att vi måste få ut mer i operativ förmåga av de resurser ställer till försvarets förfogande. De unga kräver helt enkelt ett annat fokus i försvarspolitiken, från diskussioner om resurser i sig till ett större intresse för vilka resultat vi når med resurserna. Inte minst för deras skull är det viktigt att fattar ett beslut som ger en modern inriktning av arbetet , även om det innebär förändring och omställning. Vi måste våga ta det steget. Att ställa om från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar med tydlig internationell profil är ett arbete som vi delar med de flesta andra västländer. I våra grannländer pågår samma typ av reformprocesser med liknande problem och utmaningar. Man möter problem, de redovisas av kollegerna som jag träffar och man försöker lösa dem, men vi är i samma båt. Utgångspunkten för vår gemensamma syn på behovet av förändring är naturligtvis säkerhetsläget, det som för svensk del kraftigt har förändrats till det positiva. Vi ser ingen militär hotbild mot från någon annan stat. Den säkerhetspolitiska utvecklingen är dock inte oproblematisk. Gårdagens konflikter mellan stater har ersatts av konflikter inom stater. De oroshärdarna genererar också hot mot oss i . Insikten är stark om att inget land på egen hand kan hantera dagens komplexa konfliktmönster. Det är också drivkraften bakom vårt utökade samarbete för att hantera framtida kriser. kan och vill vara en viktig del i den utvecklingen. Vi har en lång tradition av att värna mänskliga rättigheter och bidra till konfliktlösning, och det ska vi fortsätta med. Parallellt med att den militära hotbilden mot minskar ökar hoten från internationell terrorism och grov brottslighet. Det är hot som primärt ska hanteras av våra rättsvårdande myndigheter. Den verkligheten återspeglas tydligt i den nu föreslagna inriktningen. Vi ökar takten i omställning från invasionsförsvar till insatsförsvar. De internationella insatserna prioriteras. Parallellt med det sker en förskjutning från yttre till inre säkerhet. Pengar frigörs i försvaret, som möjliggör en förstärkning av polis och rättsväsende för att intensifiera kampen mot terrorism och annan kriminalitet. Våra skattepengar ska användas där de bäst behövs för dagens och morgondagens hot inte gårdagens. Alltför mycket av försvarsdebatten handlar om var vi ska utbilda, inte vad vi ska utbilda och varför. Alldeles för få pratar om vad det är för försvar vi ska ha i slutet av den här reformperioden och vad det är för uppgifter man ska klara av. I och med den nu föreslagna inriktningen förtydligas målbilden. Försvarsmaktens nya huvuduppgift blir att ha förmåga att utföra väpnad strid. Det ska man klara av i två tidsperspektiv: här och och bortom . Dimensionerande för beredskapen här och är i första hand de internationella insatserna och kraven att säkerställa den territoriella integriteten. I det långa tidsperspektivet handlar det om att upprätthålla och utveckla grundläggande försvarskompetenser för att kunna skydda landet om säkerhetsläget försämras. Internationella insatser kommer alltså att vara en prioriterad verksamhet för Försvarsmakten . kommer vi framför allt att genomföra uthålliga stabiliserande operationer. Därefter ska vi dessutom ha möjlighet att inom ramen för EU:s krishanteringsförmåga bidra med snabba, kortare militära insatser i samband med en akut kris. Förmågan är nödvändig för att vi ska kunna vara på plats tidigt och hindra att en konflikt eskalerar. ser behoven ut att finnas främst i , men även andra områden kan bli aktuella. Deltagandet i kommer att öka vår egen militära förmåga, både i det korta och det långa perspektivet. Det ställer höga krav på planering, personalförsörjning och samövning. Det är nu klart att och kommer att bidra till styrkan. Det är bra. Principen om multinationalitet är viktig för att styrkorna ska ges hela EU:s legitimitet, men också för att de ska utformas på ett likartat sätt över hela . Snabbinsatsstyrkorna kräver soldater i ständig beredskap. Därför skapar vi möjligheten att anställa soldater. I takt med minskade volymer av utbildning och ett ökat fokus på internationella insatser blir det också naturligt att lägga större vikt vid individernas egen motivation vid uttagning av värnpliktiga. Våra soldater kommer att stå bättre rustade för de internationella uppgifterna när vi infört ett nytt förbandsutbildningssystem. Den enskilde soldaten ska få en längre och bättre utbildning. Utbildning mot internationella insatser underlättas av ett nytt terminssystem och ökade möjligheter att delta i internationella övningar. Materielförsörjningen anpassas till en förändrad omvärld. Det är de operativa behoven som ska vara styrande för vilken materiel vi köper och utvecklar. Ökad flexibilitet och handlingsfrihet är ledorden. Men vi måste också anpassa styrformerna för försvaret till en ny verklighet. Med den här propositionen lämnar vi den gamla ordningen med treåriga försvarsbeslut. Försvarsmakten måste kunna förändras när omvärlden gör det. Med jämna mellanrum kommer regeringen att föreslå en mer långsiktig inriktning. Däremellan kommer regeringen att lägga fram de förslag som krävs i samband med budgetpropositioner eller särpropositioner. Grundorganisationsfrågorna har stått i fokus . Uppvaktningarna har varit många och synpunkterna likaså. Det är naturligt när så många arbetstillfällen berörs. Inga dåliga regementen finns kvar. Därför har det varit mycket svårt att välja ut de förband som ska avvecklas. Men en samlad avvägning är gjord. Den var nödvändig eftersom den insatsorganisation som är Försvarsmaktens målbild 2008 är väsentligt mindre än den som vi utbildar mot . När vi nu krymper grundorganisationen har de försvarspolitiska aspekterna givits en avgörande tyngd i avvägningen. Det är en förutsättning för att vi ska kunna klara av att upprätthålla den grundläggande försvarsförmågan. Jag är övertygad om att de förband som vi behåller sammantaget ger oss de allra bästa förutsättningarna för att försvaret ska kunna utvecklas och möta framtidens utmaningar även om säkerhetsläget skulle försämras. Vi vet från tidigare försvarsbeslut att förändring innebär nya möjligheter. Det finns många exempel på kommuner där man nu i efterhand är nöjd med att det gamla regementet har gjorts om till högskola eller företagspark. Så kommer det med stor sannolikhet att utvecklas även efter detta försvarsbeslut. Några av de berörda orterna är starkt försvarsberoende, och där är omställningsuppgiften naturligtvis viktigare. Regeringen tar i hela arbetet med propositionen och därefter sitt ansvar genom en aktiv regionalpolitik. Länsstyrelserna får en tung roll i omställningsarbetet, även om det naturligtvis måste vara kommunerna som är drivande i processen. En utredning om lokalisering av myndigheter har tillsatts, och regeringen har utsett kontaktpersoner för de orter som är mest utsatta. Regeringen har en tydlig ambition att omställningen ska lyckas och att människor som berörs ska se nya möjligheter för personlig utveckling. För oss socialdemokrater är det viktigt att ta ansvar för landets försvarspolitik. Men jobb och sysselsättning är för oss grundläggande. Och jag ställer mig helt bakom det som sade och konstaterar att det är försvarsutskottet som kan och ska utforma texten och detaljerna vad avser . Med ett sådant beslut som grund har vi de möjligheter som vi behöver för att kraftfullt sätta i gång arbetet på andra orter på samma sätt som för i det fortsatta arbetet med att genomföra detta försvarsbeslut. I medierna har det talats mycket om att det råder kaos i försvaret. Det har varit nya svarta hål och en havererad personalavveckling. Jag kan bara konstatera att dessa uppgifter inte stämmer. Besparingen är fortfarande lika stor som när propositionen lades fram, och Försvarsmakten har redan i sitt budgetunderlag planerat för ett försvar som ska kosta 37 miljarder och där den operativa effekten är större än . Några förändringar har skett i förhållande till Försvarsmaktens tidigare planering. De 37 miljarderna ska intas något snabbare än man förutsåg, och kraven på internationell förmåga är större. Men tas anpassningskraven på medellång sikt bort, och besparingarna ska även tas ut på de försvarsgemensamma myndigheterna. Det handlar således om både plus och minus. När jag möter Försvarsmaktens ledning ser jag också att den har kontroll över personalavvecklingen. Den gör sitt bästa för att säkerställa att det skapas en uthållig personalstruktur. Och det är faktiskt så att våra trygghetslagar har gjort att har haft en god förutsättning att ställa om verksamheten på en lång rad samhällsområden utan att de anställda ska vara brickor i ett spel. Man måste mötas mellan arbetsgivare och arbetstagare. Det har gjort starkare. Och jag är övertygad om att lagen kan ge samma stöd för förändringarna inom försvaret. Det finns de i debatten som har förordat att vi borde skjuta upp detta inriktningsbeslut i väntan på att olika saker klarnar. Det är en handlingslinje som vore farlig för vårt försvar. För tickar ju löner, hyror och övriga utgifter, och om besluten uteblir skulle de åtgärder som krävs för att minska personal och grundorganisation inte kunna effektueras. Då äventyras satsningar som vill se genomförda, till exempel mer pengar till internationella insatser. Detsamma gäller för ökade resurser till polisen. Dessutom skulle ett utvecklingsvakuum uppstå på många orter som direkt eller indirekt påverkas av beslutet. Nej, den här propositionen är baserad på den samsyn som fanns i Försvarsberedningen . Jag hoppas att vi efter att beslut är fattat ska kunna känna att det är en stabil grund och att detta är väl prövat och också kunna lägga en del av den bitterhet som har kommit i denna diskussion bakom oss när vi ska genomföra denna viktiga förändring som vi alla egentligen önskar. 98 () replik: Det är en beskrivning som inte stämmer med verkligheten som försvarsministern har redovisat. Hon inleder med tumultet i kammaren. En försvarsminister som tycker att kritiken mot ett förslag som avgörs i sista stund är ett tumult är ingen försvarsminister. Det kan komma skarpa lägen som är något helt annat än den kritik som vi framför. Om detta är tumultartat för försvarsministern, då tror jag att försvarsministern borde tänka på att skaffa sig en annan sysselsättning. Sedan beträffande ironiseringen över de 2 miljarderna. Det är ganska mycket eller ganska lite beroende på hur man ser det. I mitt anförande sade jag att skillnaden gentemot regeringens förslag var ungefär 2 miljarder. Det skilde så mycket . Regeringen var beredd att gå till mötes när det gällde försöket med trängselskatter och exempelvis vindkraftsstödet. Det kostade regeringen 2,6 miljarder. I fråga om detta kunde man mötas och säga att det var jättebra. Men när borgerligheten söker en bred överenskommelse inom försvaret är 2 miljarder alldeles för mycket. I talarstolen är det alldeles för lite. Hur ska försvarsministern ha det med dessa 2 miljarder? Är det mycket eller lite? Och är det bättre att tillmötesgå och Vänstern i fråga om vindkraftsstöd med mera än att tillmötesgå nationen om försvar? Vidare har förslaget havererat. Vi vet att det kommer förslag på materielsidan. Försvarsindustrin är i gungning , kan man säga. avbryts, Ugglan avbryts och Meteor avbryts. Jag har en hel lista på förslag som innebär att all utveckling inom försvarsindustrin kommer att stå stilla. Förslaget har havererat. Hur är det med de 2 miljarderna? Hur är det med tidsbegränsade anställningar och så vidare? 99 Försvarsminister () replik: , om man kan diskutera en budgetnivå är en sak. Men om man ska stå och lägga in så mycket verksamhet och ha förhoppningar om att så mycket ska rymmas i den verksamheten, då skapar man stora problem när det gäller att genomföra reformen. Ett av problemen vid överläggningarna var att ett parti ville kraftigt öka kostnaderna och också öka innehållet i verksamheten. Ni hade ingen gemensam politik. I stället skulle vi lösa problemen praktiskt för er. Det var inte en framgångsrik väg. Sedan har vi bilden av att det hela har havererat. Jag vill ändå nu återföra till verkligheten. I propositionen ja, redan i beredningens rapport stod det att krävt redovisningar av insatsorganisationen och detaljer om den saken. Där kunde man inte riktigt svara från Försvarsmakten. Därför begärde beredningen och regeringen ställde sig i propositionen bakom detta att Försvarsmakten skulle återkomma med en redovisning av hur man skulle uppnå insatsorganisationen och den öppna förmågan. Det uppdraget har regeringen gett Försvarsmakten, helt i enlighet med både beredningen och propositionen. Vi har ännu inte fått något svar i den delen. Det är säkert en genomgripande genomgång. Naturligtvis minns man inom Försvarsmakten att har varit missnöjd med redovisningarna, och det har för övrigt också regeringen varit. 100 () replik: Försvarsministern svamlar när det gäller ekonomin, förhandlingarna och allt det där. Det råder ingen tvekan om att det var nivån som var avgörande nivån på så vis att budgetöverenskommelsen var mer betydelsefull för regeringen än att söka en bred uppgörelse. De 2 miljarderna som här i talarstolen är så väldigt små för försvarsministern var väldigt stora i förhandlingsläget. Det var alldeles för mycket; man kunde inte komma överens om nivån. Därför underkände man helt och hållet försvarsministerns försvarstal i det sammanhanget. Sedan ska jag säga någonting mer om och om vad som ska hända om det ska vara militär verksamhet eller vad det nu ska vara. Ska det här tillbaka till försvarsutskottet måste man väl utgå från att de pengarna inte ska användas till regionalpolitiska satsningar till jobb, fängelser, häkten etcetera utan rimligtvis måste det väl handla om någon form av militär verksamhet. I samma veva nämner försvarsministern i sitt tal , , ja, hon räknar upp det allra mesta när det gäller den här nedläggningskarusellen. Är det så att det ska vara militära verksamheter i ersättningsjobb även på de här orterna annars hänger ju resonemanget inte ihop? Jag återkommer till detta med havereringen. Utöver försvarsmaterielsidan har jag en hel lista. Utan tvekan kommer försvarsindustrin att drabbas oerhört hårt av det här förslaget. Vidare kommer marinens möjligheter att övervaka vårt territorium att omintetgöras. Kommer det att bli någon bas över huvud taget eller ett ställe där man kommer att ha marin verksamhet i , eller hur är det? 101 Försvarsminister () replik: Om de pengar som skiljer är små eller stora beror faktiskt på vad den som vill ha större pengar kräver att få ut i mer verksamhet. Det trodde jag var alldeles tydligt för . Om man i en förhandling vill se mer pengar och kommer med en lista över verksamheter, önskemål och annat vars omfång vida överstiger de belopp man är beredd att skjuta till äventyras genomförandet. Det råder ingen tvekan om att vi socialdemokrater tycker att vi kan göra besparingar i det militära försvaret och att vi kan driva verksamheten på ett sådant sätt att det blir en högre operativ effekt och en bättre försvarsförmåga, som en del medel blir över till andra verksamhetsområden. På den punkten är vi helt klara. Sedan har vi den andra delen. Jag är fullständigt övertygad om att utskottet på ett bra sätt tar hand om uppgifterna för att precisera uppföljningen av vad som ska hända när K 4 i lagts ned. Det tycker jag att jag med stort förtroende kan överlämna till utskottsgruppen. 102 () replik: I mitt tidigare arbete, inom Försvarsmakten, sade vi alltid att om kartan och terrängen inte överensstämmer är det terrängen som gäller. Vi får tydliga signaler de signalerna kan inte ha undgått försvarsministern från den dagliga verksamheten om att beskrivningarna av situationen för ledningen men också ute på fältet inte är korrekta. Man upplever att det hela inte stämmer. Då spelar det ingen roll om vi i talarstol säger att det stämmer. Men stämmer inte kartan med terrängen, så stämmer det inte. Sedan ska jag ta upp någonting helt annat. Försvarsministern förringar Alliansens förslag om mer till Försvarsmakten. Skillnaden, drygt 1 miljard mer , handlar faktiskt om nästan hela kostnaden för internationella insatser sådana de är . Det är inte småpengar som det är fråga om.! Jag vill fråga: Kan försvarsministern förstå frågorna från allmänheten när det gäller investeringar på grund av flyttkarusellen? Gjorda investeringar lämnas, och nya görs på den nya orten. I pengar handlar det om 34 miljarder. Kan försvarsministern förstå frågan om vad det är som händer, om när vi ska vakna? 103 Försvarsminister () replik: Jag kan förstå att bilden när man nu förändrar från det gamla invasionsförsvaret till det moderna insatsförsvaret kan bli förbryllande. Det är naturligtvis så att försvarspolitiker i både regering och riksdag med stor omsorg har varit försiktiga och använt försiktighetsprincipen för början av omställningsperioden. Det har gjort att man också trott att så stora neddragningar i grundorganisationen inte skulle ske. vet vi att man kan effektivisera utbildningen och att hotbilden ser ut som den gör. Man kan samla utbildning på ett annat sätt. Även om överbefälhavaren får 3 miljarder, får 0 miljarder eller blir av med 3 miljarder vill han ha lika många utbildningsplattformar för grundorganisationen. Varje förnuftig människa säger ju att man har en organisation som är för stor och för vidlyftig. Jag tror att den har tillkommit av omsorg och omtanke därför att man varit för försiktig. Men man måste också lära av det som varit och se till att man nu ändå kommer upp på spåret i förändringarna och kan genomföra det som är nödvändigt för att få en ändamålsenlig organisation, för annars når vi inga sparmål. 104 () replik: