prot · GS0914 · 2004-10-14 00:00:00 — Vi måste hålla oss till sanningen, och vi måste lyssna på . 59 Justitieminister () replik: Jag håller fullständigt med , herr talman. Av de 17 200 poliserna är det självklart att vissa är sjukskrivna och föräldralediga. Det vore konstigt om poliser vore de enda som inte är det. Sanningen är också att antalet sjukskrivna går ned hos polisen, så att det blir färre och färre sjukskrivna. går jag in på mitt femte år som justitieminister. Jag har sedan den tid då jag började gång på gång fått höra från de borgerliga att pengarna inte räcker till att anställa poliser. Och gång på gång har det visat sig vara felaktigt. Varenda polis som har utbildats på de polisutbildningar som vi har haft har anställts. Jämför det med andra yrken, där man inte har den garantin. Varenda polis har anställts. De poliser som utbildas kommer också att anställas. 60 () replik: Jag var i , hos närpolisen. De har fyra anställda. De ska ha åtta. De har inte fått någon ny polis . Det utbildas 4 000 nya poliser, men det försvinner ju en massa. Ålderspuckeln är enorm. Vi behöver utbilda ännu fler. kom det 29 nya poliser netto i . kom det 113 enligt uppgift från , och det brukar ju stämma. Det är inte den enorma satsningen. Vi måste hålla oss till sanningen. Jag tycker mycket av det som justitieministern ställer fram här om reformering och effektivitet är rätt väg att gå. Låt oss göra det tillsammans, men låt oss hålla oss till sanningen. 61 Justitieminister () replik: Ja, låt oss verkligen hålla oss till sanningen. De uppgifter vi får från RPS, för att nu verkligen hålla på med sifferexercis, är alltså 17 200. Jämför man , då examinationen var och inte , var det 16 089. Ganska enkelt kan man räkna ut att detta är 1 100 netto, vilket alltså nästan är en . Sedan vet , som liksom jag företräder län, att även län har fått ett ordentligt tillskott av poliser netto. Hur de sedan fördelas inom länet ska nog varken eller jag lägga oss i. 62 () replik: Jag tänkte uppehålla mig vid en annan fråga, som inte är ekonomisk men ändå väldigt viktig. Det gäller polisens inre arbete och organisation. Jag fick en uppgift i går på ett seminarium som justitieministern också deltog i om att frågan om polisväsendets organisation inte diskuteras i . Den diskuteras inte i polisstyrelser och nämnder. Den diskuteras aldrig här i kammaren. Då är det angeläget att veta när och var frågan om de 21 polismyndigheterna och de projekt som bedrivs diskuteras, det vill säga En nationell polis med gemensam kommunikationscentral. När kommer vi beslutsfattare och förtroendevalda in i den processen? Eller är det så att polisens organisation är en fråga endast för justitieministern och rikspolischefen? 63 Justitieminister () replik: När det gäller polisens organisation och struktur har vi gått från 25 till 21 län. De fördelas länsvis. Jag har ingen ambition att på något sätt ta initiativ till en förändring av detta. Däremot har jag utifrån det som kom fram av utredning välkomnat en ökad nationell polis. Man ökar alltså utvecklandet av en nationell polis när det till exempel gäller utbildning och utrustning. Vi följer det arbetet, men det föranleder inte några lagändringar, vilket också konstaterade. När det blir fråga om en lagändring kommer naturligtvis och alla andra att få reda på detta . 64 () replik: Polisens organisation skiljer sig åt väldigt mycket. Det är stora skillnader i storlek mellan de 21 olika myndigheterna. Det intressanta är att veta om pengarna används rationellt om de ger högsta kvalitet, bästa effektivitet och någon form av uppföljning. pågår projektet nationell polis, vilket vi vet väldigt lite om. Det som skrämmer mig är att vi kan ställas inför samma faktum som i fråga om tingsrätterna, nämligen att vi får ett brev från regeringen som säger att de gjort det och det och lagt ihop vissa myndigheter utan att vi får en chans att påverka detta. Jag är rädd för att en nationell kommunikationscentral kommer att ytterligare förändra och försämra polisens möjligheter. 65 Justitieminister () replik: Alla de frågor som kan beröra lagändringar är självklart sådana som vi kommer att diskutera med andra politiska partier. När det gäller polisens egen utveckling kan vi naturligtvis alla följa den. Det finns ingen anledning att på något sätt försöka hemlighålla den. Tvärtom är en öppen och fri diskussion till gagn för oss alla. 66 () replik: Justitieministern återkommer ofta till de satsningar som han anser att den socialdemokratiska regeringen gjort på just polisen. har han hävdat att vi ska ha 17 000 poliser vid utgången av . har det sagts 17 200 poliser. Medierna har rapporterat att säger att det kommer att finnas 17 000 poliser vid utgången av . är långtidssjukskrivningarna många, aspiranter är under utbildning och deltidspensioneringarna är i sig ett nytt fenomen för polisen. Finns dessa deltidspensionerade poliser med i den statistik som uppger 17 200 poliser? 67 Justitieminister () replik: Detta är personer som enligt RPS ska vara anställda inom polisen. Sedan har det redan tidigare funnits poliser som till exempel förtidspensionerats. Det innebär förstås att de inte fortsätter sin anställning inom polisen. Hade de gjort det hade poliserna varit ännu fler. kommer många poliser att pensioneras och i vissa fall också förtidspensioneras kanske inte de allra närmaste åren, men framöver. Det får vi återkomma till då. Med tanke på den ålderspuckel som finns har vi varit medvetna om detta . Vi är också medvetna om att det finns geografiska skillnader. Bland annat i och norra är många poliser äldre. 68 () replik: Halvtidspensioneringarna har ökat genom möjligheten att kunna gå i förtida pension med nästan bibehållen lön. Och en halv polis, , är trots allt en halv polis, och borde vara så även i statistiken. I annat fall är han inte rättvis. 69 Justitieminister () replik: Om vi talar om folk som pensioneras i förväg är det förstås något som påverkar antalet. De poliser som är sjukskrivna är naturligtvis anställda, även om de inte är i aktiv tjänst. kan vi dock konstatera att sjukskrivningarna går ned. Man kan givetvis göra beräkningar vilket vi inte gjort på hur många timmar poliser jobbar totalt. Även detta är något som talar till vår fördel med tanke på att sjukskrivningarna minskar. 70 () replik: Jag vill börja med att säga att antalet poliser förvisso ökat, om än långsamt, men fortfarande har vi färre poliser i än vi hade 1994 när Socialdemokraterna tog över regeringsmakten. Justitieministern säger att polisen kan bli bättre på vardagsbrott, och det är ju det minsta man kan påstå. Stöldbrotten har inte ökat, fortsätter ministern. Nej, de anmälda stöldbrotten har inte ökat. Det jag möter när jag är ute och reser, särskilt på landsbygden, är att man slutat anmäla stöldbrott eftersom polisen ändå inte gör någonting. Det är inte lönt. När den som anmäler en stöld med kopian på stöldanmälan får en avskrivning i sin hand är det en tydlig signal om att det inte är lönt att göra anmälan. Anledningen till att inte ännu färre stölder anmäls är att människor vill få ut sin försäkringsersättning. Jag ser ett stort problem i att människor inte längre har förtroende för polisen och inte ens anmäler de stölder som sker. 71 Justitieminister () replik: Det är klart att det finns ett stort mörkertal inom olika delar av brottsligheten. Det ser vi bland annat när det gäller sexuella övergrepp på barn även om anmälningsbenägenheten lyckligtvis ökat. I fråga om till exempel villainbrott kan man konstatera att det inte finns något större mörkertal just med tanke på att i stort sett alla hus är försäkrade. Detta gäller alltså inbrott i fastigheter. Därför kan man mäta detta ganska säkert på det sätt som jag redovisar. Man kan också mäta i form av brottsofferundersökningar. De ger på intet sett något annat resultat. 72 () replik: Ganska få av stölderna är villainbrott. Det finns stölder av helt andra saker som det kanske inte är lönt att få ut någon försäkringsersättning för eller som inte är försäkrade. Så till en helt annan fråga. Kriminalunderrättelsetjänster, så kallade KUT, finns vid varje länspolismyndighet, tullen, skattemyndigheterna, , tror jag och på rikspolisnivå. Var och en av dessa sitter med sin information. Jag tror att här finns ett stort problem och vill därför höra vad justitieministern tycker om detta. 73 Justitieminister () replik: Det kan nog uppstå problem över huvud taget med den utvecklingen, men framför allt ges det möjligheter när det gäller underrättelseinformation. Det gäller samverkan med andra myndigheter och det gäller polisen i sig. Men det gäller också att reglera detta på rätt sätt så att de problem som kanske tänker på inte ska uppstå. Därför arbetar vi nu med en i och för sig mycket komplicerad lagstiftning som innebär att vi kommer att kunna presentera en ny polisdatalag. 74 () replik: Jag vill fortsätta att tala om unga och brott. Det ser inte bra ut på den fronten. Vi vet att många av de förebyggande insatserna skurits ned, fungerar inte särskilt bra på många håll, tillgängligheten på narkotika har ökat och vi har ineffektiva påföljder för ungdomar. Jag har varit runt i kriminalvården, och det är mycket tragiskt att se att många av dem som sitter där begått brott , redan som unga, och ingen fångade upp dem. Det måste vi få en ändring på. Justitieministern sade : Tänk om vi kunde få ned ungdomsbrottsligheten . Ja, tänk om vi kunde det. Men vi ska inte bara tänka. Vi måste handla också. Därför vill jag fråga justitieministern vad han planerar att göra inom detta område. 75 Justitieminister () replik: Jag tror att kan vara ganska nöjd med det svar jag nu ger. Vi håller nämligen på med ett helt nytt arbete när det gäller påföljderna för ungdomar. Jag hann inte säga det tidigare. Jag hann inte svara på alla de frågor som ställdes i era anföranden. Det pågår en översyn av påföljderna för unga, och den kommer att presenteras . Den har pågått . Det handlar om att få bättre, tydligare och skarpare påföljder utan att stöta bort de unga. Precis som säger och jag tror att vi är helt överens om det är påföljderna skrivna av vuxna, de döms ut av vuxna och de är också anpassade för vuxna. Påföljder som fängelse och böter är inga bra påföljder för ungdomar. Ändå är böter den vanligaste påföljden för ungdomar, vilket innebär att det inte blir någon konsekvens av den eftersom ungdomarna inte kan betala böterna. Därför gör vi nu det arbete som vi kommer att kunna presentera. Jag tror att det då kommer många nya och spännande förslag som går i den riktning som talar om. 76 () replik: Det gläder mig. Jag ska läsa arbetet med intresse. Vi måste få bättre påföljder och även en snabbare reaktion rent allmänt från rättsväsendet. Det får vi fortsätta att jobba med. Jag sade tidigare att spelmissbruk leder till brottslighet. Vi vet att narkotikamissbruk naturligtvis också gör det. Narkotikamissbruket går alltmer ned i åldrarna, och samhället blundar. Inte sällan möter jag poliser som träffar på ungdomar som missbrukar. Men de kan inte bevisa detta. Kan justitieministern tänka sig att polisen får ta blod- och urinprov för att kunna konstatera det så att åtgärder verkligen sätts in? 77 Justitieminister () replik: Det är en avvägning av vilken ålder barnet befinner sig i. Det är en avvägning om det till exempel innebär en kränkning för en 14-årig flicka i förpubertal ålder att klä av sig naken inför främmande poliser, även om det är kvinnliga poliser. Jag är inte beredd att vidta några ändringar i den saken . Det finns möjligheter i vissa fall att också göra den typen av undersökningar. Men man ska ha klart för sig att de ungdomar som hamnar i den här svåra situationen i första hand är i behov av stöd och hjälp. Det är väldigt viktigt att de inte utsätts för olika kränkningar. 78 () replik: Jag har två frågor. För det första: Hur var det med inbesparingarna på förändringarna i den yttre tingsrättsorganisationen? Ska man lita på generaldirektören för som i justitieutskottet sade att man sparar 100 miljoner? Eller ska man lita på justitieministern, som i en interpellationsdebatt här i kammaren sade att man inte räknar med att spara några pengar? För det andra: Rättspsykiatrin har varit i fokus , mycket på grund av två uppmärksammade mordrättegångar. tillsattes en statlig utredning, den så kallade psykansvarskommittén. Den fick i uppgift att föreslå ny lagstiftning för hur psykiskt störda lagöverträdare ska dömas. En helt enig utredning lämnade över sitt betänkande till justitieministern. Man bedömde att med beredningar och sådant som krävs skulle ett nytt förslag kunna träda i kraft . Det blev inte så. undrar jag: När räknar justitieministern med att komma med en proposition? När räknar justitieministern med att förslag ska kunna träda i kraft? 79 Justitieminister () replik: Jag är rädd att jag inte hinner med båda frågorna. Vi får väl ta diskussionen . När det gäller och förändringarna har jag mycket riktigt sagt att det inte på något sätt i första hand sker av ekonomiska skäl. Jag har inte heller kunnat konstatera att det har kunnat ge sådana resultat. Hur det däremot blir kan jag inte svara på. För min egen del har jag sett de principiella fördelarna. Det är en samordning som kan behövas. Det är en utveckling som vi ser inom andra rättsliga myndigheter och domstolar, till exempel i de övriga nordiska länderna. De förändringarna är en naturlig utveckling i det samhälle vi lever i. Däremot måste man ändå ta hänsyn till avståndet. Man kan inte agera likadant när det gäller norra som i med den närhet som finns där. Det allra viktigaste är att vi måste tänka på att ha den bästa kvaliteten för våra medborgare. Det är min ledstjärna i arbetet för att kunna få den bästa rättssäkerheten för alla. Det ska inte vara någon skillnad för var man bor. 80 () replik: Om det kan glädja justitieministern tror jag mer på justitieministern än på dåvarande generaldirektör när det gäller inbesparingar på tingsrättsorganisationen. Jag väntar med spänning. När kan det komma en proposition angående hur psykiskt störda lagöverträdare ska dömas? När bedömer justitieministern att en färdig lagstiftning ska kunna träda i kraft? 81 Justitieminister () replik: Jag kommer inte att kunna svara på det. Det har skett många saker sedan förslaget har givits. Det visar också remissvaren. Det finns delar som är väldigt positiva, men det finns andra delar som definitivt inte är det. Det gäller till exempel att fler psykiskt sjuka kommer att finnas ute på gator och torg. Kan vi reglera det på ett bra sätt i kombination med öppenvården är jag den förste att tycka att det är fantastiskt bra. Men vi är inte riktigt färdiga med analysen av hur vi ska kunna gå vidare. Jag kan säga så mycket att vi kommer att göra det . Vi har kunnat konstatera att vi är färdiga för att kunna göra ett ställningstagande. 82 () replik: Polisen är i mångt och mycket symbolen för trygghet i samhället. är inte det en fråga om enbart numerär. Det är lika mycket en fråga om organisation, som jag ser det. genomförde man ett närpolissystem efter ett mycket bra koncept. Innehållet i begreppet närpolis har dock ändrats . Det är helt utarmat. Ministern talar själv om den förebyggande verksamheten och närpolisen. I det ursprungliga konceptet stod det verkligen för den förebyggande verksamheten inom polisen. Min fråga är: När det nu blir fler poliser, innebär det också att man kommer att intensifiera det förebyggande arbetet och återgå till det ursprungliga närpoliskonceptet? 83 Justitieminister () replik: Ja, vi kommer att fortsätta att arbeta för att polisen ska arbeta förebyggande. Däremot finns det på exakt samma sätt som när det inrättades skäl att utveckla det. Många poliser säger att det blev för plottrigt och för många små enheter. Jag har ingen anledning att ifrågasätta det. Det är däremot viktigt att polisen är synlig, jobbar brottsförebyggande och nära ungdomarna. Detta är en uppfattning som finns hos polisen. Jag har också sagt till den nye rikspolischefen att det är en av de absolut viktigaste sakerna att tänka på. Det är också viktigt för framtiden att polisen finns i närheten av ungdomarna. Därför tycker jag att det är viktigt att närpolisen utvecklas. 84 () replik: Det låter bra. I min hemkommun har inte eleverna sett en polis . Kommunen betalar vaktbolag för att klara den allmänna ordningen eftersom staten inte klarar det. Jag hoppas att när det blir fler poliser ska de inte hamna i orter som och utan att det även kommer att finnas poliser i orter som och . 85 Justitieminister () replik: Det ska definitivt finnas poliser i , i och i alla delar av samhället. Därmed inte sagt att det alltid ska finnas en station på varje ort. nämner jag inte närmast eller . Det finns andra ställen. Det viktigaste är att polisen finns på plats när den som bäst behövs. Det arbetet pågår också inom polisen. Polisen ska arbeta under de tider när den bäst behövs. Det är minst lika viktigt. 86 () replik: Jag vill vända mig till justitieministern eftersom ett samarbete på regeringsnivå pågår med . vill nu skriva in i sitt partiprogram att även djur ska ha en nödvärnsrätt. Underförstått är att personer som ingriper när djur plågas ska kunna slippa straff. Enligt har man tänkt sig att det ska kunna vara till exempel när angrepp pågår på djur i känsliga naturmiljöer eller vid plågsam behandling av djur. Det brukar för dem vara till exempel en möjlighet att göra intrång på gårdar, släppa ut minkar eller hota farmare. Min fråga till justitieministern är: Är det någonting som även Socialdemokraterna tycker vore en rimlig rättsordning? 87 Justitieminister () replik: När vi tre partier samarbetar är det, som alla känner till, efter ett 121-punktsprogram. Det innebär inte att inte varje parti för sig får komma med olika idéer. Det visar sig också att vi kan samarbeta i en del andra frågor. Jag har inte på något sätt avsikt att införa en sådan ordning som här nämns. Det är viktigt att respektera de regler och lagar som finns. Det ska inte finnas möjlighet att med brottslig verksamhet bryta sig in på till exempel olika gårdar där man bedriver den typ av djurskötsel som nämns här. 88 () replik: Jag tänker inte använda de talartid jag har. Jag vill bara säga: Tack, och lycka till! Stå på dig i det läget, justitieministern. 89 Justitieminister () replik: Jag behöver inte använda alls. 90 (): Debatten om rättsväsendet handlar ofta om tillkortakommanden i olika avseenden. Det har funnits mycket att debattera just när det gäller tillkortakommanden. Det har handlat om nedläggning av polisstationer, utredningarna som blir liggande hos polis och åklagare, spektakulära rymningar från våra förment säkraste kriminalvårdsanstalter och få poliser. Det är få poliser i , få poliser i , få poliser i och få poliser till och med i den stora kommunen . När man borrar i alla dessa brister och tar sig in mot kärnan finner man en gemensam sak. Människors upplevda trygghet i vardagen har försämrats . Många känner sig inte trygga i närområdet. har länge lyft människors frihet och möjlighet att själva påverka sina liv som en av de viktigaste frågorna i svensk politik. Den friheten och möjligheten att påverka rör många samhällsområden. Ett viktigt område är rättsområdet, där bristen på upplevd trygghet begränsar och inhiberar människors möjlighet att själva påverka sina liv. I debatten om rättsfrågorna har resurser av naturliga skäl tagit stor plats. Och det är viktigt att betona att resurser och pengar till verksamhet är viktiga, men initiativförmåga och förändringsbenägenhet har också sin givna roll i debatten. Initiativförmåga och förändringsbenägenhet måste finnas i verksamheterna och hos oss politiker. Det som har slagit mig är den brist på analys och initiativförmåga som den socialdemokratiska regeringen gång på gång manifesterar på rättsområdet. I dagens debatt ska jag uppehålla mig vid ett mycket viktigt område, och det är brott som begås av unga människor, det vill säga unga lagöverträdare under . Jag har tagit upp den här frågan tidigare i kammaren. Jag kan konstatera att behovet av att ta upp frågan är mycket stort. Det är alltid viktigt att samhällets reaktion på brott är snabb, tydlig och konsekvent. Det är förmodligen aldrig viktigare än när brotten begås av unga människor . En tidig repressiv reaktion med efterföljande rehabiliteringsinsatser kan i väldigt många fall förhindra fortsatt brottslig verksamhet. Det förtar inte vikten av att arbeta preventivt. Där är myndighetsöverskridande samverkan absolut nödvändig för ett framgångsrikt resultat. Det är viktigt att polis, sociala myndigheter, kommunens fritidssektor och skolan kan samverka kring ett gemensamt mål, att föra en ung människa mot en framtid utan kriminalitet och droger. Det är också viktigt att påverka människors attityder till droger och kriminalitet. Utredningar av ungdomsbrott är en process som inleds med en polisutredning och åklagararbete för att förbereda målet för en tingsrättsbehandling och slutar med arbetet i domstolen. Det är helt nödvändigt att alla delar av denna process fungerar för att man ska nå det uppsatta målet att ungdomsbrotten ska utredas med särskild skyndsamhet. Det räcker att en länk bryts för att förstöra möjligheten att uppfylla skyndsamhetskravet. Faktum är att det finns problem med långa handläggningstider i alla delar av rättsprocessen. Ärenden blir liggande, och den unge får en skev bild av samhällets inställning till kriminalitet. Just nu är en 16-åring misstänkt för att ha knivdödat en 14-åring i . Det visar sig att den misstänkte pojken var misstänkt för brott mot knivlagen och förhördes av polis. Därefter har ärendet uppenbarligen blivit liggande utan åtgärd. Vilka signaler skickar denna passivitet från rättssamhället till en ung människa som har passerat riskzonen för kriminalitet med råge? ser man notiser i tidningarna som beskriver grovt våld som unga människor riktar mot andra unga människor. Rättssamhället misslyckas gång på gång och år att leva upp till kravet på snabbhet här det gäller brottsutredningar som rör ungdomar. Rättskedjan brister, och den samverkan över formella myndighetsgränser som är helt nödvändig för att lyckas fungerar praktiskt mycket olika i olika delar av landet. De här problemen är som sagt var inte nya. De är förskräckande ålderstigna, herr talman. Det krävs politiska initiativ för att komma till rätta med dessa missförhållanden, och ansvarig för att ta de initiativen i regeringen är . Jag har som sagt var tagit upp den här frågan tidigare, och resultatet av den tidigare debatten har varit oerhört tunt. 91 (): Antalet våldtäkter där offret är ett barn ökar. anmäldes 41 sådana brott bara här i . Jag tänker uppehålla mig vid överfallsvåldtäkter utomhus. Det är brott som alltid har anmälts i samhället, och därför är det enkelt att följa brottsutvecklingen. Den beror inte på en ökad anmälningsbenägenhet. anmäldes 94 våldtäkter mot barn utomhus. anmäldes 120 våldtäkter mot barn utomhus. anmäldes 153 våldtäkter mot barn utomhus. Det är en mycket beklaglig utveckling som är chockande och alarmerande för de flesta av oss, ja, jag säger alla. De här brotten har fortsatt trots att justitieministern säger att regeringen har gjort den största satsningen på rättssamhället . Det märks i alla fall inte i statistiken över begångna våldsbrott. Ännu värre är det när en tolvårig skolflicka blir våldtagen mitt på ljusa dagen på en gång- och cykelväg i min hemkommun där människor normalt går. Alla är överens om att det innebär ett totalt misslyckande för rättssamhället. Oavsett om just det här överfallet kommer att upp är skadan redan skedd. Brottsoffret kommer alltid att ha kvar den här fruktansvärda händelsen i minnet, även om min förhoppning och förväntan är att hon med rätt vård och stöd kan gå en ljus framtid till mötes. Det primära brottsoffret, i det här fallet den tolvåriga flickan, har vi all sympati för. Men det finns också sekundära brottsoffer. Hennes klasskamrater, familj, vänner, grannar och andra boende i kommunen och runtom i landet är chockade och upprörda.