prot · GR0976 · 2004-03-03 00:00:00 — LU16 Obeställd e-postreklam Punkt 1 (Lagförslaget) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 253 för utskottet 49 för res. 1 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 40 fp, 29 kd, 24 v, 17 c, 14 mp För res. 1: 49 m Frånvarande: 15 s, 6 m, 8 fp, 4 kd, 6 v, 5 c, 3 mp Punkt 3 (Skyddet för juridiska personer) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2 (fp) Votering: 285 för utskottet 14 för mot. 3 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 47 m, 39 fp, 29 kd, 24 v, 17 c För mot. : 14 mp Avstod: 2 m, 1 fp Frånvarande: 15 s, 6 m, 8 fp, 4 kd, 6 v, 5 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU4 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter Punkt 1 (Upphävande av bibliotekslagen, m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, c) Votering: 194 för utskottet 108 för res. 1 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 28 kd, 24 v, 13 mp För res. 1: 49 m, 40 fp, 1 kd, 17 c, 1 mp Frånvarande: 15 s, 6 m, 8 fp, 4 kd, 6 v, 5 c, 3 mp Punkt 10 (Införande av kulturporto och distribution av kulturtidskrifter) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 275 för utskottet 25 för res. 5 2 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 49 m, 40 fp, 29 kd, 17 c, 11 mp För res. 5: 24 v, 1 mp Avstod: 2 mp Frånvarande: 15 s, 6 m, 8 fp, 4 kd, 6 v, 5 c, 3 mp Punkt 14 (Stöd till organisationstidskrifter) 1. utskottet 2. res. 9 (kd) Votering: 273 för utskottet 29 för res. 9 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 49 m, 40 fp, 24 v, 17 c, 14 mp För res. 9: 29 kd Frånvarande: 15 s, 6 m, 8 fp, 4 kd, 6 v, 5 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU5 Folkbildning Punkt 1 (roll och uppdelning av folkbildningsanslaget) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 254 för utskottet 48 för res. 1 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 1 m, 40 fp, 29 kd, 24 v, 17 c, 14 mp För res. 1: 48 m Frånvarande: 15 s, 6 m, 8 fp, 4 kd, 6 v, 5 c, 3 mp Punkt 11 (Minoritetsspråk och minoriteters kultur inom folkbildningen) 1. utskottet 2. res. 3 (fp, c) Votering: 235 för utskottet 59 för res. 3 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 48 m, 28 kd, 24 v, 11 mp För res. 3: 40 fp, 16 c, 3 mp Frånvarande: 20 s, 7 m, 8 fp, 5 kd, 6 v, 6 c, 3 mp Punkt 12 (Samordning av statligt bidrag till studieförbunds och amatörkulturorganisationers verksamhet) 1. utskottet 2. res. 5 (kd) Votering: 226 för utskottet 29 för res. 5 47 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 2 m, 40 fp, 24 v, 17 c, 14 mp För res. 5: 29 kd Avstod: 47 m Frånvarande: 15 s, 6 m, 8 fp, 4 kd, 6 v, 5 c, 3 mp Punkt 13 (Ett särskilt anslag till amatörkulturorganisationernas verksamhet) 1. utskottet 2. res. 6 (c) Votering: 267 för utskottet 32 för res. 6 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 28 s, 48 m, 39 fp, 28 kd, 24 v För res. 6: 1 m, 17 c, 14 mp Frånvarande: 16 s, 6 m, 9 fp, 5 kd, 6 v, 5 c, 3 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § (forts. från 9 §) Högskolan (forts. UbU3) 131 () replik: Visst är det intressant att nationerna har funnits , som sade. Jag är själv väldigt historiskt intresserad, men jag tycker ändå inte att det är ett tillräckligt starkt argument för att behålla ett föreningstvång. Däremot tycker jag precis som att det är viktigt att nationer och kårer finns kvar. Det är ju därför vi, efter en mycket djup dialog med studentrepresentanter, föreslår att det ska tillsättas en utredning som lämnar förslag så att avvecklingen går till på ett sådant sätt att studentkårerna kan finnas kvar och utvecklas. Vi talar om alla de här sakerna studiebevakning, studentsocial verksamhet och så vidare. Vi talar om skattefriheten. Det finns ett undantag i skattelagstiftningen för studentkårer. Det är klart att man kan lagstifta om ett sådant undantag också i fortsättningen. Det är alltså alldeles fel när säger att vi vill avskaffa detta utan att ha något alternativ i stället. Det är ju därför vi tillsätter en utredning. Vårt förslag till en förnuftig avveckling innebär att vi tillsätter en utredning och att utredningen och regeringen kommer tillbaka till som en gång till får fatta ett beslut. Om parti verkligen är emot kårobligatoriet borde man väl ge den här utredningen en chans och sedan rösta nej om man tycker att förslaget är dåligt när det kommer till . Det är intressant att höra . Först säger hon att hon är principiellt emot, och sedan kommer hon med en massa argument för att bevara obligatoriet. Det hänger inte riktigt ihop. Det är som vissa partier som har republik på sitt program men sedan ändå försvarar motsatsen. 132 () replik: Som jag sade i mitt anförande är problemet att reservanterna vill att vi först ska fatta ett beslut här i om själva avvecklingen. Därefter bör man tillsammans med studentkårer ta fram konkreta förslag om hur studenternas representation i högskolans organ och studiesociala verksamhet ska se ut. Det är alltså en omvänd tågordning mot hur normalt sett arbetar. Vi menar att man först bör sätta sig ned, om det nu ska vara en utredning. Den möjligheten fanns faktiskt när utskottet behandlade den här frågan. Det var ganska öppet. Jag tycker också att det fanns en villighet från de andra två partierna som inte delar reservationens förslag att komma er till mötes med en mer förutsättningslös utredning kring konsekvenserna, både de ekonomiska och de som hör ihop med det så viktiga studentdemokratiska arbetet. 133 () replik: Det är bara att läsa innantill. Vi föreslår en utredning som ska lämna förslag till en avvecklingsplan, till en handlingsplan, till övergångsregler och så vidare. Sedan ska regeringen komma tillbaka till . Tycker man då inte om det förslaget kan man naturligtvis rösta nej till det då. Det är mycket märkligt att man säger att man är emot kårobligatoriet men inte vill föreslå en utredning som ska föreslå en modell för hur man kan avskaffa det för att sedan ta ställning till om den modellen är bra eller inte. Jag tycker inte att resonemanget hänger ihop om man har avskaffandet av kårobligatoriet på partiprogrammet. argumenterar till och med för det och säger att det inte strider mot föreningsfriheten. Det beror på hur man definierar. I och med att riksdag och regering bestämde att det inte strider mot föreningsfriheten strider det naturligtvis inte mot föreningsfriheten. Man har gjort ett undantag för det här. Man har sagt att den negativa föreningsfriheten inte ska gälla obligatoriska studentkårer. Men min uppfattning, och mångas med mig, om vad föreningsfrihet borde innebära strider det verkligen mot. För min del tycker jag inte att man ska göra undantag för några föreningar, inte heller studentföreningar som kan uttala sig politiskt, som kan skänka pengar till politiska organisationer, som de har gjort, och som vi kan se om vi går tillbaka i historien ibland har gjort väldigt konstiga både politiska och andra ställningstaganden. För mig är det märkligt att man om man tror på föreningsfrihet tycker att det är bra med kårobligatorium. 134 () replik: Jag kan väl hålla med om att i förhållande till det som vi från början diskuterade i utbildningsutskottet, den utformning som reservationen hade och den utformning som motionerna har är det här ett något mindre spetsigt förslag, om jag säger så. Där fanns en tidsangivelse. Det fanns också ett absolut krav. Men i den här texten och i de diskussioner vi har haft har ni varit eniga om att det är en avveckling som gäller. Det är ingenting annat. Det är hur den här avvecklingen ska gå till man vill utreda. Det menar jag är ett tokigt sätt att angripa frågan. Man får inte slarva med fakta när det gäller sådana saker som det grundlagsmässiga. I den debatt som har föregått den här dagen tycker jag att man har varit slarvig när man har sagt att detta strider mot grundlagen. Det gör det faktiskt inte. Då ska man inte uttrycka det på det sättet. Sedan kan och andra tycka att det är ett misstag att det inte står i grundlagen. Men det är en annan sak. Sanningen är väl att ni efter den påverkan som har skett och de uppvaktningar som utskottet har tagit emot har fått lite kalla fötter, och därför är reservationen nedtonad. Men andemeningen, , är fortfarande densamma. Det ska vara medveten om när man fattar beslutet. 135 () replik: lyckades hålla ett mycket inkonsekvent och oklart anförande. Dock är det begrepp som näst intill är synonyma med . Å ena sidan vill avskaffa kårobligatoriet av principiella skäl. Det står faktiskt så i det särskilt yttrande som Vänstern och fäst till dagens betänkande. Å andra sidan vill hon inte gå med på det förslag som innebär att kårobligatoriets avskaffande utreds för att frågan därefter slutligen ska avgöras av riksdag. I stället skyller på själva reservationens utformning. Men hur i all världen kan man skylla på det när det är som har ansvaret för att fullfölja politik? Min fråga till är helt enkelt om det är Vänsterns partiprogram som gäller eller om det är Vänsterns vilja att vara ett lydigt stödparti som får gå före i morgondagens votering. Sedan inställer sig onekligen frågan om är en spågumma med tillgång till en spåkula. Hon talade i sitt anförande om ökade kostnader när kårobligatoriet möjligen efter nästa riksdagsbeslut eventuellt avskaffas. Vad har för belägg för det? Hon hänvisar i sitt särskilda yttrande till utredningar som är näst intill . Och förresten, är det inte en smula billigt att ge sig på , som i och för sig kan försvara sig självt, när ett eventuellt avskaffande kommer först , då parti förhoppningsvis inte längre ingår i riksdagsmajoriteten? , herr talman, har vi att ta ställning till ett förslag som parti står bakom. Varför vill hon inte rösta för det? 136 () replik: De principiella skäl som mitt parti har tagit ställning till gäller faktiskt att det är naturligt att ett frivilligt medlemskap hos många har större legitimitet. Det håller vi med om. Jag sade också att det finns vissa principiella utgångspunkter som man inte kan bortse från. Vi tar ansvar för vår politik, men vi tar också ansvar för de studenter som finns i och det som vi har byggt upp tillsammans. Väldigt mycket av studentdemokratin, studentinflytandet och regelverket kring det, är byggd på kårobligatoriet. Det kan inte vara så att inte är medvetna om att skulle man avskaffa kårobligatoriet kommer det att innebära förluster av avgiftsintäkter, åtminstone under . Det tycker jag är ganska självklart. Det är det ena. Det andra är faktiskt det som gäller fastigheternas skatterättsliga status. Det är en ganska stor kostnad och får betydande konsekvenser, särskilt för de stora kårerna och nationerna i och . Det har i sin tur konsekvenser för bland annat studenternas boende. Det här är ju ett komplext system. Då är det så omdömeslöst, får jag faktiskt säga, och lite ansvarstagande att med en nonchalant axelryckning säga att det får vi fixa sedan tillsammans med SFS. Så hanterar man inte den politiska verkligheten. Vi tar ansvar för vår politik, men vi tar också ansvar för att man kan genomföra den på ett sjust och ordentligt sätt så att inga drabbas av den. 137 () replik: I min hand håller jag utbildningsutskottets betänkande, som vi ska behandla . får gärna slå upp och läsa den reservation som de fem partierna står bakom. I den reservationen framgår solklart att det handlar om att begära en utredning för att titta just på den komplexa verkligheten och de frågor som finns. Om tar sig en till funderare och läser den texten, och hon fortfarande vill hålla på sitt eget partis program, som hon hänvisar till i sitt särskilda yttrande, borde hon inse att det inte kan vara särskilt svårt för att ansluta sig till reservationen, om man fortfarande har den grundhållning som påstår sig ha. Jag blev en smula bekymrad när jag hörde huvudanförande. Hon talade om det problem som eventuellt, möjligtvis, kanske kan uppstå med flera studentkårer. Men, herr talman, vad är det för demokratisyn? Är det något problem om det finns flera organisationer, om vuxna människor väljer att gå in i olika organisationer eller i en och samma organisation för att tillvarata sina intressen? Är det verkligen så att har demokratisynen att det räcker med en kår? Varför räcker det då inte med ett parti? Vad är det egentligen man vill i de demokratiska sammanhangen i det gamla som i och för sig också har haft problem med demokratisynen tidigare? Sedan, herr talman, talar om att det finns en frihet. Vad är det för frihet för de studenter som är utlämnade till ett regelverk som inte fungerar, som inte tar vara på studenters rättssäkerhet? Varför vill inte och , som är ett stödparti till regeringen, i stället ställa sig bakom vårt förslag från om ett skarpare regelverk, om man nu menar allvar med det man säger? 138 () replik: Jag vet att var närvarande vid utbildningsutskottets sammanträden. Det är inte vid bara ett sammanträde vi har diskuterat och behandlat de här frågorna. Vi har faktiskt haft en bordläggning innan. Det fanns god tid att fundera kring detta. Det fanns förutsättningar att då bestämma sig för en utredning som förutsättningslöst tittar på konsekvenserna. Men det fanns ingen möjlighet att få gehör hos de borgerliga partierna och därför att ni hade bestämt er för att först ska vi avskaffa kårobligatoriet, sedan funderar vi över resten. Det är det som jag menar är ansvarslöst och omdömeslöst. Sedan nämnde jag att det kan finnas risk för fler studentkårer. Javisst kan det finnas det. Då är väl frågan om det är bra eller dåligt. Kommer det att gynna studenterna eller inte? Det har funnits en viss styrka i att studentrepresentationen har representerat alla studenter. Det är väl också en sådan sak som man förutsättningslöst skulle titta på. Det här går inte att trolla bort, . Ni har haft alla möjligheter, men ni har envist kört huvudet i väggen. Det finns partipolitiska skäl för det. Jag sade i mitt inledningsanförande att jag tycker att det är beklagligt att en så här pass viktig fråga, som rör så pass många människor får bli ett partipolitiskt slagträ och en möjlighet för oppositionen att vinna en seger över regeringen. 139 (): Det här betänkandet behandlar en rad olika förslag på högskolans område. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna nr 23 och nr 36. Jag står naturligtvis bakom övriga centerreservationer, men jag väljer för tids vinnande att inte yrka bifall till dessa. Att vi har en högre utbildning med god kvalitet är avgörande för att vi ska kunna fortsätta att stärka och utveckla det svenska välfärdssamhället. En bra utbildning som kommer många till del är en viktig förutsättning för tillväxt. Jag är därför glad över att kunna konstatera att vi från sida aktivt har bidragit till att den högre utbildningen har byggts ut runtom i landet. Utbyggnaden gör att fler lättare får möjlighet att studera vidare varhelst de bor i landet. Inte minst handlar det om att vidta åtgärder för att minska den geografiska och sociala snedrekryteringen till högre studier. Det är ett område där det fortfarande finns mycket kvar att göra. För att gå vidare och ytterligare öka tillgängligheten till högre studier vill jag understryka vikten av en väl fungerande distansutbildning. Den formen av utbildning är värdefull för dem som har familjer eller av arbetsmarknadsskäl inte kan flytta till en högskoleort. Särskilt viktig är distansutbildningen för att människor ska kunna vidareutbilda sig i då det livslånga lärandet ökar i betydelse. Inrättandet av är mot den bakgrunden mycket positivt. På så sätt kan fler ges möjlighet till högre studier som resurserna tas bättre till vara genom att universitet och högskolor kan samverka på ett nytt sätt. Stora framsteg har gjorts, men mycket återstår att göra för att fler ska kunna ta del av den högre utbildningen. presenterades exempelvis siffror som visar att endast var femte pojke, , i kommun läser vidare efter gymnasiet medan genomsnittet för landet är mer än det dubbla. Särskilt gäller det att motivera fler pojkar ute i landet att läsa vidare. Vill de inte flytta till en högskoleort kan distansutbildningen ge dem ett bra alternativ. Som vi har hört här är dagens hetaste ämne frågan om vi ska ha en obligatorisk anslutning till kårerna. Jag har lite svårt att förstå känslosvallen från en del håll så snart ett avskaffande av obligatoriet kommer på tal. Från vår sida anser vi att tvångsanslutning till en kår är otidsenlig och oförenlig med föreningsfriheten. Jag är övertygad om att kårer som bygger sin verksamhet på frivilligt engagemang har bättre möjligheter att bli slagkraftiga kanaler för studentinflytandet än kårer som bygger på tvångsanslutning. är det självfallet viktigt att inse att ett avskaffande av kårobligatoriet inte kan ske över . Det är flera praktiska frågeställningar som först måste besvaras och få goda lösningar. Just därför föreslår vi fem partier i utskottet att en parlamentarisk utredning ska tillsättas. Denna utredning ska i nära samarbete med studenternas egna organisationer ta fram en handlings- och tidsplan för omställningen från obligatorium till frivillig organisering. Det kan också komma att behövas särskilda övergångsregler för att det här ska ske på ett bra sätt. Särskilt viktigt är det att finna former för hur studentinflytandet inte bara ska kunna vidmakthållas utan också vidareutvecklas. Det handlar om såväl utbildningsbevakning som det studiesociala arbete studentkårerna bedriver. Av stor betydelse blir det också att finna lösningar när det gäller kårernas och nationernas skattefrågor när obligatoriet avskaffas. Vi understryker i reservationen att uppmärksamhet måste ägnas åt nationerna vid Lunds och . Utgångspunkten är att dagens kårer och nationer inte ska missgynnas skattemässigt när obligatoriet avskaffas, slås det entydigt fast. Mot den här bakgrunden är det lite svårt att förstå oron för konsekvenserna av ett avskaffande av kårobligatoriet. Syftet är inte att försämra utan att förbättra för studenterna. Jag är övertygad om att de allra flesta studenter frivilligt kommer att ansluta sig till en förening som erbjuder inflytande och så många fördelar som en studentkår har. Studenterna är mogna människor som själva klarar av att bedöma om de vill vara medlemmar i en förening. Det finns olika uppfattningar om kårobligatoriet även bland studenter och kårer. Vi har fått många synpunkter. Det är många som faktiskt förespråkar att obligatoriet ska avskaffas. Jag vill till slut återge vad har skrivit till oss riksdagsledamöter. Det är en organisation som på frivillig grund har organiserat 96 000 medlemmar av 330 000 studenter. Det går att organisera studenter på frivillig väg. Brevet till oss slutar på följande sätt: Det vore fel att låsa sig fast vid en föråldrad och odemokratisk organisation på grund av rädsla för förändringar. Tvångsanslutning till ett politiskt parti eller fackförbund är otänkbart, och så borde gälla även för studentkårerna. Det är dags att även studentkårerna får en organisation som är anpassad . 140 (): Det är ett flertal frågor som är uppe . Jag kommer i det här anförandet att fördjupa mig helt i kårobligatoriefrågan. Det är den som har väckt mest intresse inför debatten. Kårobligatoriet, som vi ser det, strider mot grundläggande demokratiska principer. Det är skälet till att vi från sida har lyft upp frågan och tagit ställning mot ett obligatorium. En tvångsanslutning till en förening kan aldrig försvaras. I råder föreningsfrihet. För oss i är tvångsanslutning till ett politiskt parti, ett fackförbund eller för den delen en studentkår fullständigt otänkbart. Gäller inte föreningsfriheten i det här landet studenterna? Vi anser att det är dags att vi låter även studenter i det här landet omfattas av alla viktiga grundläggande demokratiska principer vi har. Då är det av yttersta vikt att varje människa själv får välja vilken förening han eller hon vill tillhöra. Man kan också fråga sig om inte kårobligatoriet strider mot högskoleförordningen som säger att högskolan ska vara avgiftsfri. Kårerna och nationerna gör många bra och viktiga saker. Det är många oerhört viktiga och värdefulla åtaganden, till exempel att bevaka studenters intresse, genomföra utbildningsbevakning och företräda studenter i olika organ, fungera som fackligt ombud med mera. Det är otroligt viktigt för oss i att inte bara säkra studentinflytandet utan också utveckla det. Men vi kan inte argumentera för en tvångsanslutning utifrån att en förening gör bra saker. Utifrån det resonemanget borde vi logiskt fundera på obligatorisk anslutning till en rad andra sammanslutningar. Man kan fundera på Röda Korset, , Amnesty eller många andra. Nej, jag tror att varje förening i ett demokratiskt land måste bygga på frivillighet och äkta engagemang. Alla föreningar måste leva på sina egna meriter och attrahera medlemmar utifrån att föreningen har en uppskattad och värdefull verksamhet som anses angelägen för den enskilde. Om man ansluter sig frivilligt till en förening är man också mer benägen att engagera sig och vara delaktig i verksamheten. Jag är alldeles övertygad om att vid ett avskaffande av obligatoriet kommer kårerna att fortsätta att ha en bra och viktig verksamhet. Jag tror inte alls på de skräckscenarier som en del har målat upp med ett stort tapp av studenter. Jag tror att kårerna självklart även fortsättningsvis kommer att ha en verksamhet som upplevs som så viktig och förmånlig för den enskilda studenten att de allra flesta väljer att bli medlemmar. I tror vi att frivillighet är det som gör ett engagemang starkt och levande. Men här har vi kanske en annan syn på demokrati än vad ni har hos Socialdemokraterna och . Vi vill avskaffa obligatoriet med stort förnuft. Det ska föregås av en utredning som noggrant går igenom och belyser hur ett alternativ kan se ut. Vi vill att en utredning tittar på hur ett avskaffande ska gå till och ange en tidsplan för en avveckling. Vi vill att utredningen presenterar hur studentinflytandet ska stärkas och hur man ska lösa de skattefrågor som är viktiga för framför allt nationerna i och . Det här går inte att lösa över . Det kräver en utredning med bred sammansättning. Det är mycket viktigt att studentkårerna är delaktiga i den processen. Detta bör sedan presenteras i kammaren, och vi bör vara med och besluta om hur avvecklingen ska gå till. är det tyvärr ett alltför svagt intresse för kårval och kårpolitik. Det ger en svag legitimitet för kårerna. En frivillighet skulle ge starkare legitimitet för kårerna och deras verksamhet. Jag tror att ett avvecklande av kårobligatoriet kommer att vitalisera verksamheten i studentkårerna på ett kvalitativt och utvecklande sätt. Det kommer att såväl öka engagemanget som vitalisera verksamheten. Tvång är en dålig förutsättning för demokrati och inflytande. Det är andra saker och åtgärder som krävs. hänvisade till att det här har funnits . Jag tror att de praktiska problem som man ser med avskaffandet inte är något skäl att försvara en gammal och odemokratisk ordning. Saker är inte per automatik bra. Jag är själv historielärare, men jag tror att man måste se på det här med modernare ögon än med 1600-talsglasögon. Låt oss därför avskaffa ett av av tvångsanslutningar vi har i och därmed öka friheten för studenter! Jag yrkar därmed bifall till reservation 23. Jag yrkar också bifall till reservation 40, under punkt 27, om att ge i uppdrag att se över hur undervisningen vid lärosätena kan förbättras vad gäller HBT-frågor. 141 () replik: