prot · GS0937 · 2004-11-25 00:00:00 — har inte en sådan historia att vi har ett särskilt datum då vi kan fira vår frihet från ockupanter, tvärtom höll jag på att säga. I firar vi den storslagna naturen, fjäll, slätter, . Sådant firande görs nog ofta snarare i stillhet året om än genom parader längs en gång till åminnelse av kröning. I firar vi statarnas och arbetarnas frihet, men snarare på än . Denna insikt var så gemensam en gång, , varför gäller den inte längre? Jag har absolut ingen anledning att motsätta mig att nationaldagen kan och också används positivt . Inte minst har nationaldagen på sina håll blivit då nya medborgare i kommunen eller landet välkomnas och då manifestationer mot främlingsfientlighet och rasism hålls. Särskilt drivande i det arbetet har skolor och arbetsplatser varit. Jag är rädd för att det arbetet omintetgörs om man just denna dag inte ska gå till skolan eller jobbet. I stället ges främlingsfientliga och inskränkt nationalistiska krafter som växer fram en möjlighet att ta . På många håll i landet finns stora klyftor mellan människor som utnyttjas av rasistiska grupperingar. Det hålls nynazistiska marscher, gäng sätts mot gäng, homosexuella klubbar blir sönderbrända i attacker och fönsterrutor hos demokratiska partier krossas. Det har gått så långt att människor mister livet i motsättningar i vårt land. Det här måste vi tillsammans arbeta mot, och det gör vi också genom en bred samling mot rasismen. Där hjälper det inte att öppna för ledighet på nationaldagen. Jag är rädd för att man inte riktigt förstår hur illa ställt det är på sina håll och att det här faktiskt kan leda till negativa konsekvenser. Man kan också undra över prioriteringen . är det FN:s dag mot kvinnovåldet. utnyttjas och misshandlas kvinnor. Ojämställdheten är stor. En stor del av befolkningen tvingas vara rädd när man går hem från jobbet i det mörker som drabbar vårt land vid . Men att göra till helgdag är inget utskottet fastnar vid. I bor 100 000 muslimer, men några krav på att göra i till helgdag hörs inte heller. Klimatförändringarna skapar översvämningar, människor dör i miljöförstöringens spår; vem visste ens om att världsmiljödagen var ? Inom FN byggs nu en internationell brottmålsdomstol upp, en ny och revolutionerande världsordning där folkrätt går före makt kan komma. FN-dagen till helgdag, någon? Nej, i stället ska man i markera språket, historien och kulturarvet. I ett mångkulturellt och sekulariserat samhälle har systemet med nationellt fastställda helgdagar möjligen tappat sin betydelse. I stället borde var och en ges ökade möjligheter att själv styra sitt helguttagande efter religiösa, sekulariserade eller andra livsval. Men det är en långsiktig fråga. Att nu på stående fot , mot fackens och kyrkornas vilja, driva igenom att pingsten naggas till förmån för ställer vi inte upp på. Bifall till reservationen, avslag på förslaget i betänkandet! 145 (): blir allmän helgdag , och upphör som nationell helgdag om kammaren vid voteringen följer förslag. Den här frågan har debatterats återkommande under alla mina här i . I processen, som har varit lång, har mitt parti och jag kommit till insikt om att man rakt inte behöver göra det som gjorde , en motsats mellan svenskhet och mångfald. Nationaldagsfrågan ses väl inte som någon storpolitisk sak. Men inte desto mindre har den väckt stort engagemang, och vi har fått bevis på det genom många kontakter vid beredningen. betänkande tillstyrker regeringens proposition i dess helhet. Propositionen är i sin tur svaret på en beställning från 2002. Frågan är nu utredd två gånger, och 6 juni-utredningen vars betänkande var klart . Ekonomiska konsekvenser, kyrkliga och sociala faktorer har studerats. Man har analyserat och redovisat. En sedvanlig remissbehandling har mynnat ut i, till trots av det sade, att majoriteten av remissvaren var positiva. Jag tror att jag har läst 49 remissvar. och företrädare inledde den här debatten. De har talat för sin gemensamma reservation till utskottets ställningstagande. Eftersom jag själv tillhörde dem som framförde motargument mot införandet av nationaldagen som helgdag precis som citerade, min klokskap, som han sade borde jag kanske inte bli förvånad. Men jag anser att och reservation till betänkandet spelar ut majoritetens motiv och argument väl förenklat och just populistiskt. och säger: Vi vill framhäva det multietniska. Så fortsätter man: Att framhäva nationaldagen med sin historiska bakgrund i en tämligen inskränkt nationalism genom att göra den till helgdag vore ett steg i fel riktning. Nej till det, säger . Men, herr talman, om det vore så att det är regeringens och syfte att framhäva nationaldagen med det inskränkta nationalistiska i vår historia hade och rätt. Men har de fel. Det är inte nationalism, inte rojalism heller eller populism som har varit drivande för oss i den här frågan. Med anledning av vad ni faktiskt skriver i er reservation behöver det tydligen också sägas i den här debatten. Men det borde vara klart med tanke på hur och i hur många debatter i nationaldagsfrågan som vi har haft möjlighet att rensa bort eventuella nationalistiska motiv eller undertoner för det folkliga nationaldagsfirande som vi vill se utvecklas och stärkas. Den svenska representerande sju partier, törs jag påstå, kommer att markera motstånd till ett nationaldagsfirande som inrymmer sådant som måste avskys i varje demokratiskt samhälle, det vill säga inskränkt nationalism, intolerans och rasism. Det vi i stället vill framhålla är att nationaldagens ställning kan stärkas, innehållet kan utvecklas mot mer folkligt firande och en gemenskap och en glädje över att leva i ett land där det råder fred och frihet . Att veta var man har sin tillhörighet identiteten om man så vill säga och var man hör hemma är grundläggande för att veta vart man vill gå i den vida världen. 6 juni-utredningen har mycket bra text om det här. Tiden medger inte högläsning, bara ett litet utdrag: Det bor människor från många olika kulturer i . Mer än var tionde invånare är född utomlands. Ytterligare 800 000 personer som är födda här har en eller två utrikesfödda föräldrar. Herr talman, jag är en av dem som har en utrikesfödd förälder. Det är inte minst viktigt för alla dem som har kommit från olika länder att få stärka den nationella tillhörigheten och identiteten för att forma sin egen framtid i . Så uppmärksammar utredningen det som vi i våra debatter så ofta har uppmärksammat. Många kommuner försöker göra nationaldagen till en bra dag för integration och gemenskap där nya svenskar är i medelpunkten. LO och TCO har i sina remissvar det är riktigt sagt att inte bör göras till helgdag på någon annan helgdags bekostnad. Dessutom har de tillsammans med sagt att ikraftträdandet borde skjutas på till 2007, eftersom kollektivavtal som gäller sträcker sig till början av 2007. Man har lyft fram problematiken att årsarbetstiden förlängs med cirka när avskaffas som helgdag. Det är en effekt som uppstår när som är ledig infaller ska ersättas av som kommer att infalla eller söndag av sju. Utskottet ställer sig bakom regeringens argumentation, det vill säga vi är medvetna om att reformen kan få betydelse för kollektivavtalen liksom på en rad andra områden. Men, skriver regeringen i sin proposition, vi är övertygade om att arbetsmarknadens parter kan lösa eventuella problem. Frågan om som allmän helgdag har varit aktuell , och de flesta har nog varit införstådda med att dagen kommer att vara röd dag och att en annan befintlig helgdag skulle flyttas. Jag måste innan talartiden är slut också få hinna med något av det som har kallats för kyrkans kamp för . Det är förståeligt att kyrkan vill värna sina helgdagar. företrädare har markerat pingstens centrala roll och kyrkoårets rytm. Men, herr talman, med respekt för det som har framförts såväl av kyrkan som från dem som har talat om kollektivavtalens giltighet vill jag säga att efter allt utredande och remissbehandlande där man har resonerat och gjort avvägningar har man nu för ansett att är lämpligast utbytesdag. var det också viss acceptans från för att den dagen var utbytbar. Kristna Råd hade förordat som utbytbar om någon kyrklig helgdag skulle tas i anspråk. Med respekt vill jag ändå få sagt att pingstens teologiska betydelse inte tas bort eller minskar. Pingstafton och finns kvar med allt det innehåll som är centralt i firandet. Jag delar deras uppfattning som menar att kyrkoårets rytm är mer beroende av helgdagarnas inbördes ordningsföljd än antalet annandagar. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och därmed också avslag på reservation. 146 () replik: företräder sitt partis nuvarande ståndpunkt på ett så bra sätt som låter sig göras. För detta ska hon ha respekt. Hon gjorde också några mycket viktiga markeringar mot det som man kan kalla för inskränkt nationalism. Det tycker jag ska noteras. Men jag vill peka på att vi i vår reservation i och för sig icke har beskyllt regeringen för att vilja framhäva någon sådan inskränkt nationalism. Vad vi säger är följande: Att framhäva nationaldagen med sin historiska bakgrund i en tämligen inskränkt nationalism genom att göra den till helgdag vore ett steg i fel riktning. Detta menar jag är korrekt. Det är en korrekt beskrivning av nationaldagens historiska bakgrund. Man skulle kunna tänka sig att regeringen hade argumenterat på det utåtriktade öppna mångkulturella sättet för en nationell helgdag. Därför var det en besvikelse, både att se utredningen och sedan regeringens proposition. Man gör inte det på något bra sätt utan man landar, vad gäller propositionen, bara i en enda mening. Som skäl för förslaget anger man: Det svenska språket, den svenska historien, det svenska kulturarvet och det svenska samhällssystemet utgör stora delar av den nationella identitet som i med ökad internationalisering förefaller bli mer och mer betydelsefull. Det är att falla tillbaka på en nationalism som i sin förlängning kan bli inskränkt, om jag uttrycker mig lite försiktigt. Detta är exkluderande formuleringar, inte inkluderande. Jag tycker att det är viktigt att påpeka hur argumentationen ser ut för den här förändringen av lagstiftningen. 147 () replik: Jag tycker också att det är viktigt att sätta in den här frågan i den process som har förevarit här i . Den formulering som regeringen har använt sig av i propositionstexten har också företrätts av när det här passade . Jag skulle kort vilja påminna om det. Jag tyckte att det var klokt. Det är trevligt när vi citerar varandra som kloka personer. Jag kan citera en vänsterpartist som för mig är en mycket klok person. Han finns inte kvar i längre, men jag minns honom med stor förtjusning som en god arbetskamrat här. Han var en ivrig förespråkare för nationaldagen som helgdag, och han tog ofta upp det historiska perspektivet på ett väldigt initierat och engagerat sätt. Han sade ungefär så här: Vi har blad i vår svenska historia, precis som alla länder har i sina historier, som vi inte ser med stolthet på. Men vi har kultur, tradition och en historia som ändå förenar i att vara ett mångkulturellt land. Jag tycker att det ligger mycket klokhet i det. Vad jag inte ställer upp på är det som håller på och sker i den här diskussionen, något slags motsättning mellan svenskhet och mångfald. Flera kamrater till mig har varit i . har varit där. Där ser vi hur man bygger en gemensam nation. Jag fick av utskottskollegan , som har haft kontakter där, veta hur man bygger sin nation på mångfald, olika språk, olika religioner och hudfärg. Det finns i detta en stor och stark stolthet och glädje som man vill manifestera. 148 () replik: Om hade haft möjlighet att skriva den här propositionen tror jag att den skulle ha varit något annorlunda. Det är möjligt att han på ett bättre sätt än vad regeringen har förmått hade kunnat övertyga även mig i den här frågan. Det ska jag låta vara osagt. Nåväl, det är naturligtvis ingen motsättning mellan svenskhet och mångfald och behöver inte vara det. Det är inte det som är det problematiska. Det problematiska är när man försöker att knyta svenskheten till det nationella. Nationen består av svenskar men också av en mängd andra etniciteter, kulturer, språkgrupper och religioner och vad du vill. Det är där det blir problematiskt. Man tar en etnicitet, låt vara den största, och knyter den till det nationella, till statsbildningen och indirekt också till medborgarskapet. Det är där som problematiken uppkommer, och det är där som jag tror att man ska vara försiktig med att så att säga manifestera nationen i kulturella termer. 149 () replik: har varit med , arbetat på det sätt som vi har gjort i den här frågan och gjort markeringar i uttalanden i debatter och så vidare, och han måste väl ändå tillstå att vi inte på något vis kan anklagas för att vara de som lägger upp något slags mystifierad folksjäl, som luktar unken nationalism. 150 () replik: Jag sade också i mitt anförande att nationaldagen både kan användas och ofta används på ett bra sätt i många områden. Jag har själv hållit 6 juni-tal hemma i , som jag kommer ifrån. Vi har varit ute i skolor på nationaldagen och pratat om allas lika värde. Jag har sett det arbete som många gör för att välkomna nya medborgare, och det är ett jättebra arbete. Några som drar ett väldigt tungt lass och tar många bra initiativ i det arbetet är skolor och arbetsplatser, de institutioner som kommer att stängas ned den här dagen, om propositionen bifalls. Då ska man inte gå till skolan och inte gå till sina arbetsplatser . I stället lämnas det utrymme jag tror ändå att det finns stora andra strömningar att gå ut och manifestera för de främlingsfientliga högerextrema krafterna att gå ut och ta över den nationaldag som vi har försökt göra till någonting positivt. Det är därför som jag vill fråga : Den här reformen när nationaldagen nu blir helgdag, vilka tror du egentligen tjänar på den? Vårt gemensamma arbete mot rasism och främlingsfientlighet eller de främlingsfientligas vilja att ta över den här dagen? 151 () replik: Den här dagen blir vad vi gör den till, och vi har ett gemensamt ansvar, vi som företräder demokrati, folkrätt och mänskliga rättigheter. Till min glädje har jag sett en liten, liten notis om att Korpen, som ju är en folkrörelse, hade tagit tag i det här och sagt: Vi vill göra till en aktiviteternas dag. Jag minns inte hur man formulerade det, men om det nu är så att folkrörelser vill ta tag i det här och få ut människor att göra trevliga och roliga gemenskapsaktiviteter, då är vi på god väg. Jag menar också att vi alla måste ta ansvar för att det blir en bra dag. Beskedet härifrån till de antidemokratiska krafterna måste vara att vi kommer att vifta med vår svenska flagga och att vi, om vi vill det, kommer att sjunga nationalsången. Vi från folket, komna från all världens håll, kommer aldrig att acceptera att våra symboler ska tas i beslag av grupper som missbrukar dem. Vi ska använda dem tillsammans. 152 () replik: Ja, det är precis som säger: Den här dagen blir vad vi gör den till, och det är ju därför som vi är många krafter , jag och som jag hoppas alla partier som arbetar på att göra nationaldagen till någonting bra. Vi vill få bort den inskränkta nationalism som den en gång byggde på och i stället välkomna nya medborgare och göra manifestationer mot rasism. Skolor och arbetsplatser har varit viktiga verktyg för att göra det. Jag tror att man lite sätter krokben för sitt eget arbete om man genomför den här reformen. Man omintetgör det arbete som vi gör och lämnar fritt för de främlingsfientliga att ta . Jag kommer att vara med om att kämpa för att det inte ska hända, det lovar jag, men jag är rädd för att vi skapar problem som vi inte har . Jag ställde i mitt anförande också en annan fråga. Det handlar ju om prioriteringar. Man kan fundera på vad som är de viktiga samhällsproblemen i och som verkligen borde lyftas fram och manifestationer. Är det mäns våld mot kvinnor genom , miljöproblem genom världsmiljödagen eller världsmedborgarskap genom att göra FN-dagen till helgdag? Eller är det att vi ska värna det svenska språket, det svenska kulturarvet, den svenska historien och det svenska samhällsbygget, som det står i propositionen? Var ligger egentligen de prioriteringar som regeringen står för? Vilket är viktigast att lyfta fram? Arbetet mot mäns våld mot kvinnor eller det svenska språket eller det svenska samhällsbygget? 153 () replik: Nationaldagen är den symboldag som vi har, och det är den dag som har utvecklats alltifrån när den hette dag och sedan . Nationaldagen kan vi använda till de goda krafternas dag. Gör inte en motsättning mellan att vi arbetar mot kvinnovåld, för frihet och så vidare! Det har kommit fram en enorm massa förslag i motioner som skulle vara helgdagar, mer eller mindre konstruerade, därför att nästan i vår almanacka ju är en proklamerad dag för någonting ofta väldigt gott. Jag gillar inte det motsatsförhållande som ställer upp i den här frågan. Jag måste också få säga, herr talman, att jag tycker att det blir lite gnälligt när man radar upp alla faror och olyckor som kan inträffa med en sådan här dag. Om vi, som sade, är så överens att också han skulle vara med och arbeta, tycker jag att vi ska ta det som utgångspunkt för att det ska komma någonting gott av det här. Ansvaret är vårt gemensamma. 154 (): Jag är lite förvånad över dramatiken i diskussionen. Jag tror egentligen inte heller att dramatiken är bra för nationaldagens framtid. Jag vill uttrycka min tillfredsställelse över att den här mycket länge diskuterade frågan nu har nått sitt avgörande. har man diskuterat den, och det har skrivits debattartiklar, pratats vid kaffebord och gjorts utredningar om saken. De allra flesta har uppenbarligen varit för nationaldagen. Nationaldagen borde vara en i huvudsak ledig dag, men hur det ska åstadkommas har föranlett omfattande tankearbete och idéproduktion hos många människor, alltifrån djupa teologiska funderingar om vilka helgdagar som är mest heliga och omistbara till mycket praktiska synpunkter på när almanackorna ska tryckas. Det visar sig en förvånande upphetsning och energiutbrott i . Arbetsmarknadens parter har funnit att gör man nationaldagen arbetsfri, medför det vissa år en arbetstidsminskning med vissa ekonomiska konsekvenser. Större delen av dessa kompenseras genom att en annan arbetsfri dag, , försvinner. Kyrkointressena har varit oense. Kristna Råd, kyrkorna och kyrkomötet har vad jag förstått inte varit alldeles eniga om att föreslå en viss dag, utan det fanns rätt så stora motsättningar där. Men problemen är nog överkomliga. Det ökande intresset för att fira nationaldagen svarar uppenbarligen mot ett ökande behov hos befolkningen. Traditionen kring firandet av nyblivna svenskars medborgarskap tillhör det mest positiva i samband med det ökande intresset för nationaldagen i vår alltmer internationaliserade värld. Det är bara att hoppas att det fredliga och idylliska sättet att fira nationaldagen fortsätter och att det inte blir så mycket dramatik kring det. Rentav kan man önska sig att vi tar efter våra tidigare unionsbröder i och gör nationaldagen till en rolig, festlig festdag . 155 (): Den här frågan som vi nu debatterar har så att säga varit på tapeten . Det är förstås relativt vad som kan betraktas som , men i vilket fall har den behandlats vid väldigt många olika tillfällen och varit föremål för mer än en utredning. Vid /02 , innan jag själv kom in i , beslutade att bör bli allmän helgdag. uttalade att det ankommer på regeringen att utarbeta ett förslag till hur. Man måste säga att det har dragit ut en del! Nåväl regeringen tillsatte i alla fall en utredning som presenterade sitt förslag, och i den utredningen har flera olika aspekter belysts, både ekonomiska och sociala, men även kyrkliga. Utredningen kom så fram till, vilket även vi tycker är rimligt av samhällsekonomiska och andra skäl, att i samband med införandet av som ny helgdag ska någon annan helgdag tas bort. Efter nogsam analys föreslås att ska upphöra som helgdag, och det är också det förslag som utskottet beslutat sig för att lägga fram till för beslut. Här kan tilläggas att en majoritet av remissinstanserna delar utredarens uppfattning vad gäller som helgdag. När det sedan handlar om vilken helgdag som ska tas bort eller bytas ut har synpunkter framförts av till exempel LO och , men även av . LO:s och Svenskt Näringslivs synpunkter faller väl samman, och här finns det en koppling, som har sagts tidigare, till kollektivavtalen. för sin del föreslår att ska vara kvar som helgdag och att himmelsfärdsdag i stället ska flyttas till . Jag har inte tänkt göra några djupgående historiska återblickar, för det tycker jag har gjorts redan härifrån talarstolen. Som jag har sagt har den här frågan debatterats väldigt . har det skrivits många motioner på det här temat, och det har förstås även funnits möjlighet att motionera utifrån den proposition som ligger till grund för dagens betänkande. Men det har inte kommit in någon stor flod av motioner. Jag tänkte använda den tid som finns kvar till några reflexioner över förslag. Jag tycker det är lite intressant, särskilt ur en teologisk aspekt. Just det borde ju väga tungt, tycker jag, när det gäller just en kyrkas ställningstagande. Våra helgdagar bygger, som alla vet, på en tradition. Den som är intresserad av varför himmelsfärdsdag är placerad just där den är placerad i almanackan kan slå upp böckernas bok, , och läsa Apostlagärningarnas första kapitels tredje vers. Där kan man nämligen läsa att efter uppståndelsen visade sig för lärjungarna. Uppståndelsen ägde som bekant rum på , och från hamnar man just , som är himmelsfärdsdag. föreslår att ska flyttas till . Nåväl Kyrkomötet och Kyrkostyrelsen har gjort sina ställningstaganden. För vår del är det inte särskilt problematiskt att upphör att vara helgdag . Vi tycker att det är hög tid att sätta ned foten och fullfölja det beslut som fattade , nämligen att ska bli helgdag. Med de här orden yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 156 (): Jag är glad att jag är smålänning. Jag är visserligen född skåning, men jag räknar mig som naturaliserad smålänning. Jag är glad att jag är svensk, men jag är också glad att jag är EU-medborgare. Det finns ingen motsättning i det. Jag kan fira hembygdens dag utan att vara extrem hembygdsromantiker, och likadant kan jag fira nationaldagen utan att vara extremist när det gäller nationalism. Jag tror att det är väldigt viktigt. Redan under mitt första riksdagsår drabbades jag av den här frågan, 1991/92, då vi i motsats till Socialdemokraterna och även enades om att ge ett tillkännagivande om en utredning om nationaldagsfrågorna, och går vi alltså äntligen i mål i och med det beslut vi kommer att ta i den här frågan. När det gäller nationaldagen finns det kanske nästan lika många uppfattningar som det finns medborgare. En del pratar om att det borde vara . Också när man pratar om vilken helgdag som man ska ta bort för att få nationaldagen som helgdag finns det massor av olika uppfattningar. måste man besluta sig, överge sin beslutsångest och komma fram till ett beslut. Man kan ju beklaga att försvinner, men som många remissinstanser har sagt är detta det minst dåliga alternativet i sammanhanget, och vi kan för vår del ställa upp bakom det här beslutet. Det här med nationell identitet anses då vara problematiskt i förhållande till internationalisering. Jag förstår inte riktigt det problemet. Det konstiga är att de partier som hävdar svensk isolationism i förhållande till EU också är de som är motståndare till att man ska fira den svenska nationaldagen som helgdag. Det är ganska intressant. Det finns ju anledningar till att fira nationaldagen. Vi har ju frigörelsen från , vi har också antagandet av regeringsform och det första beslutet i den nya regeringsformen togs också . Det finns alltså vissa anledningar härtill. Vi har ju inte i närtid några nationella traumatiska upplevelser. Vi har till exempel inte upplevt krig på ungefär .