prot · GR0977 · 2004-03-04 00:00:00 — har drivit den här frågan, och vi har varit mycket aktiva på det här området för att få fram en så ren diesel som möjligt. Det visade sig i förhandlingarna att vi inte fick övriga med oss, men kommer de andra med. Jag har inte årtalen i huvudet. har gått före på det här området. Jag är väl den första att beklaga att vi inte hade framgång och kunde få den renare dieseln i hela på ett mycket tidigare stadium. Det hade varit positivt, men vi fortsätter. 158 () replik: Jag skulle vilja börja med att kommentera den fråga som var uppe om huruvida man ska sköta alla miljöproblem på internationell nivå, nationell nivå eller nivå. Det lät här som om man skulle kunna sköta allting på en och samma nivå. Jag vill slå fast att rent naturvetenskapligt förhåller det sig så att en del miljöproblem är av global karaktär. Klimatfrågorna måste hanteras från global nivå och nedåt. Sedan finns det en del andra miljöproblem som kan vara av regional eller lokal karaktär, och de måste givetvis hanteras på den nivå där de naturvetenskapligt sett ligger. Detta är alltså inte något som vi politiskt kan besluta om här. Om det tror jag att och jag är överens. Jag vill också kommentera reservation nr 17. Jag tycker att det är en knepig ståndpunkt som Socialdemokraterna intar när de säger att man enbart med enhällighet ska besluta om miljöskatter. är rädd för att öppna för en ökad överstatlighet inom skatteområdet. Men är det så farligt om det gäller miljöskatterna? Dessa skatter syftar inte till att finansiera välfärd, så den aspekten behöver inte finnas med i bilden. När det nu blir 25 medlemsländer riskerar man att en enda EU-medlem skulle kunna ha någon särskild industri som missgynnas av en viss typ av miljöskatt, och då klarar man inte att ta ett beslut. Min fråga till är: Om man tror att ekonomiska styrmedel är effektiva, varför vill man då inte medverka till att miljöskatter beslutas med kvalificerad majoritet inom EU? 159 () replik: Först kan jag bara konstatera att vi inte har olika syn vad gäller på vilka nivåer man ska bedriva miljöpolitik. Vi har naturligtvis hela skalan från det globala till det lokala, och varje fråga ska behandlas där den närmast hör hemma. Jag tycker att jag var ganska tydlig när det gäller miljöskatterna. Den första synpunkten är att det inte är så roligt att få stryk. Även om det krävs beslut med kvalificerad majoritet är det några som får stryk, och de har inte känslan att de med största glädje ska börja genomföra beslutet. Det fungerar inte så. Av detta skäl tycker jag att det är viktigt att man kan resonera sig fram till majoritetsbeslut. Den andra synpunkten är den att man kan argumentera hur länge som helst om att en skatt bara gäller på ett visst område och inte ska ha koppling till någonting annat, men det är ju den som formulerar det som tänker så. Oavsett om vi gör på det sättet kommer det här att åberopas, och vi är inte villiga att släppa in skattefrågorna till majoritetsbeslut inom EU. Vi tycker att sådana frågor är nationella angelägenheter. Det handlar faktiskt om vilken nivå man vill ha på sin välfärd. 160 () replik: Jag tycker inte att det handlar om vilken nivå man vill ha på välfärden. De skatterna får man ta in på annat sätt. Syftet med miljöskatterna är inte att finansiera välfärden, även om de i bästa fall kan ge ett överskott, så att man kan få pengar över till att finansiera annat. Jag kommer inte ifrån den synpunkten att ekonomiska styrmedel är effektiva. Det tror vi från sida på. De är till och med bland de allra mest effektiva styrmedlen eftersom de är så enkla att använda. Man behöver inte ha någon byråkrati som arbetar med ansökningar och så vidare utan det skapar handlingskraft hos olika företag, om de direkt vet hur mycket det kostar när man gör på det ena eller andra sättet. Det finns en marknad, och då är det viktigt att man kan få rimliga system för de ekonomiska styrmedlen. Jag kan inte komma längre än att det är väsentligt att utvecklingen inte blockeras av ett enda land. Särskilt angeläget blir detta ju fler medlemsstater som EU får. Jag kan bara vädja till er att fundera en gång till på hur marknaden fungerar i det här avseendet. 161 () replik: tror jag inte att miljöpolitiken står och faller med ett enda instrument, de ekonomiska styrmedlen. Under nästa punkt på kammarens föredragningslista ska vi diskutera ekonomiska styrmedel för växthusgaser. Det är en metod. Koldioxidskatt kan ju vara intressant, men jag återkommer till att det då ska krävas enhälliga beslut. Då kan de få full effekt. 162 () replik: Jag fick en fråga från om ställningstagande när det gällde frågan om man ska ha majoritetsbeslut om ekonomiska styrmedel. Först och främst vill jag hålla med om betydelsen av ekonomiska styrmedel. Jag tror att nästan alla är överens om att de är viktiga i miljöarbetet. syn på den här frågan bygger på att vi naturligtvis är intresserade av att arbeta internationellt i miljöfrågorna. När det gäller globala miljöproblem som koldioxidutsläpp är det nödvändigt att flera länder kommer överens till exempel om att använda ekonomiska styrmedel. EU:s medlemsstater är naturligtvis ur synpunkter intressanta partner i sådana överenskommelser, men det finns ett besvärande hinder, och det är att ett enda land i EU kan hindra alla de övriga från att ingå en sådan här överenskommelse. Det är i det internationella arbetet en allvarlig restriktion. Den är dessutom besvärande eftersom det gäller länder som ligger oss nära och som berörs av det miljöarbete som pågår, inte minst mot miljöskadliga verksamheter som koldioxidutsläpp. Detta har inget att göra med vår syn på överstatlighet i EU i allmänhet. Sådan är vi klart emot. När det gäller miljöproblemen har vi deklarerat att vi vill ha denna kraftfullare möjlighet. 163 () replik: Är det då så att ändamålen medlen? I alla andra sammanhang är negativt till mer överstatlighet på EU-området. Jag blir lite förvånad över att den här passar alldeles utmärkt. Nej, jag tror nog att det är väldigt bra att vi har EU i det här sammanhanget. Jag återkommer till att det är bra om man kan vara helt överens, och i internationella sammanhang fordras det faktiskt i de allra flesta fall konsensus för att man ska kunna komma fram till bindande beslut. I vilken annan konstellation i eller i vår närhet kan vi fatta bindande beslut länder emellan, till exempel på skatteområdet? Vilka andra institutioner än EU har vi? Vi har bara EU på det här området. 164 () replik: Då är det i alla fall klart var står i det här sammanhanget. Jag tror att har förstått det. Jag skulle vilja ställa en fråga till, som gäller möjligheten för enskilda länder att gå före och införa strängare miljövillkor. När man har en harmonisering av regler av konkurrensskäl måste samtliga länder följa dessa regler, och man kan inte lägga sig lägre. Det finns en undantagsmöjlighet om man har särskilda betingelser i sitt land som man kan visa är så allvarliga att man skulle kunna göra ett undantag och få gå före och höja miljökraven. Då måste man också vetenskapligt visa att ett sådant behov finns. Det är långt ifrån den försiktighetsprincip som vi annars brukar hävda ska råda inom området. Varför skulle försiktighetsprincipen inte få gälla i det här fallet och länder kunna erbjudas möjligheten att själva bedöma om försiktighetsprincipen ska gälla i hemlandet eller inte? 165 () replik: glömmer bort att de allra flesta besluten på miljöområdet bygger på minimidirektiv och där vi har möjlighet att gå före. Det är enbart på de områden som exempelvis innefattar en del kemikalier som reglerna är harmoniserade. När det gäller de harmoniserade reglerna kan vi åberopa miljögarantin. det är möjligt att jag har missat något har vi inte fått det slutgiltiga beslutet där vi har fått backa på något område. Tvärtom var det många som framförde dessa farhågor när vi gick in som medlemmar i , det vill säga att vi nu skulle få släppa fram en massa kemikalier som vi hade förbjudit i vårt land. Men verkligheten blev inte så. Jag ser inget speciellt stort bekymmer på det området. 166 Miljöminister (): För miljöpolitiken är EU en viktig och nödvändig politisk arena, som många redan har påpekat . Därför prioriterar regeringen miljöpolitiken i EU-arbetet. Vi är en ledande progressiv kraft i . Det är, och har varit, en framgångsrik strategi. Sedan inträdet i EU har målinriktat agerat för att påverka EU:s miljöpolitik på ett framgångsrikt sätt. Arbetet mot försurning och luftföroreningar är ett exempel. Här har arbetat mycket aktivt för att få till stånd utsläppsminskningar såväl nationellt som internationellt. Utsläppstak för industrianläggningar och hårdare utsläppskrav för motorfordon, motorcyklar, fritidsbåtar och arbetsmaskiner hör också till det som vi har lyckats genomföra inom EU. Kemikaliepolitiken är ett annat exempel på framgångsrikt svenskt agerande. Vi gick in i EU med en strängare kemikaliepolitik än EU. Vi förhandlade oss till övergångsregler så att vi inte behövde sänka våra krav. Vi använde till att med starka argument och i alliansbygge med de nya medlemmarna och driva på EU:s kemikaliearbete. När övergångstiden var till ända hade vi med förenade krafter skärpt EU:s kemikalielagstiftning till den svenska nivån och i en del fall höjt den ytterligare. Det var en framgång för . Vi behövde inte sänka våra ambitioner utan kunde i stället förbättra hela EU:s kemikaliepolitik. Vårt arbete med att skärpa EU:s kemikaliepolitik fortsätter. Ett alldeles avslutat exempel är de långlivade, ofta giftiga, organiska föreningarna som vi kallar POP, persistent organic pollutants. kom och ministerrådet överens om förordningen för att genomföra den så kallade och protokollet om långlivade föreningar. Förordningen reglerar tillverkning och användning av 13 farliga ämnen. har i de här förhandlingarna fått gehör för många av de förslag och tillägg som vi har drivit. Vi har till exempel fått in skrivningar om att förhindra att nya långlivade organiska föreningar produceras och kommer ut på marknaden. EU ska också vidta åtgärder mot de kemikalier som finns på marknaden. Arbetet med POP är en stor framgång och en ytterligare bekräftelse på de möjligheter som vi har inom EU. Låt mig säga att jag blev oerhört förvånad när jag hörde inlägg där han angrep för att inte ha varit tillräckligt aktivt i kemikaliepolitiken. Jag törs säga att det finns inget land som har drivit kemikaliepolitiken hårdare, inget land som har radikalare ståndpunkter när det gäller EU:s nya kemikalielagstiftning och ingen miljöminister som har en statsminister som har engagerat sig så aktivt och personligen i att påverka det italienska ordförandeskapet när det gäller var detta skulle behandlas. Däremot var det regeringen eget beslut, alldeles självständigt, var man skulle förlägga det. Det kunde inte påverka. För att nå framgångar i EU-arbetet krävs samverkan. Det krävs ett effektivt samspel mellan regering och riksdag med myndigheter, näringsliv och organisationer. Det är viktigt att etablera goda kontakter med andra medlemsländer, att bygga allianser i förhandlingarna i . Här i kammaren vill jag naturligtvis betona det viktiga samspelet mellan regeringen och . Jag sätter stort värde på det miljöpolitiska engagemang som finns i samtliga riksdagspartier och som har kommit till uttryck . Jag är glad över att det över partigränserna råder en bred samsyn om agerande på miljöområdet i EU. Det har varit, och är, en stor styrka. ska vi gå vidare. tänker fortsätta att vara en aktivt pådrivande kraft för att utveckla EU:s miljöarbete. Det är nödvändigt för att vi ska nå våra egna 15 miljömål, som redan har påpekat. Det räcker inte med bara nationella beslut och åtgärder. Men det är inte bara ur det nationella perspektivet som det här är viktigt. Genom att aktivt driva miljöfrågor i EU uppnår vi inte bara en bättre miljö i utan i hela unionen. Det är synnerligen viktigt, inte minst i ljuset av den utvidgning vi står inför. Genom EU har också möjlighet att med stor kraft påverka den internationella miljöpolitiken. EU är en starkare aktör än vad medlemsländerna är var och en för sig. När vi går från att vara 15 till att bli 25 medlemsländer har EU en möjlighet att spela en ännu starkare roll i den internationella miljöpolitiken. har, som vi har hört , agerat kraftfullt inom EU för att lyfta upp miljö och hållbar utveckling på agendan. Inom ramen för det arbetet kommer vi, som det framgår av skrivelsen, att prioritera fyra miljöpolitiska områden. Det är klimat och luftföroreningar, kemikalier, bekämpningsmedel, resurs- och avfallsfrågor, det är naturresurser och biologisk mångfald och det är marin miljö. Det är prioriteringar som rymmer kontinuitet, vi fortsätter att arbeta med de områden där vi har lyckats bra och där vi vill göra ytterligare insatser, men vi satsar också nytt och framför allt på den miljön som en ny prioriterad fråga. Jag vill avsluta med att säga några ord om två av de prioriterade områdena, klimatpolitiken och den miljön. Först ska jag säga något om klimatfrågan. Det är ett prioriterat område för och för EU, och vi är eniga om att det är vår tids största och allvarligaste miljöfråga. Det här är också en komplex och kontroversiell fråga, och EU har en nyckelroll, inte minst i det globala klimatarbetet. Genom att medverka i EU kan spela en viktig roll. Kyotoprotokollet har högsta prioritet för EU och medlemsländerna . Vi måste vidta åtgärder så att vi säkerställer att unionen och dess medlemsländer kan nå sina egna åtaganden. Vi måste bidra till att utveckla regelsystemen som överenskommits internationellt i syfte att visa att de fungerar och är effektiva. Just nu är läget problematiskt. Vi inväntar ratifikation. behöver vi naturligtvis också medverkan för att få en internationellt fungerande klimatregim. Det handlar också om oss själva, om och EU:s förmåga att vidmakthålla och utveckla våra åtaganden. Här finns tyvärr oroande tecken, inte minst i . Alltfler röster hörs kring EU:s ministerbord och i den svenska debatten om utsläppsrätter. Många börjar sväva på målet och säga att det inte spelar så stor roll vad eller gör eftersom våra utsläpp ändå är så små. Är det verkligen meningsfullt med så stora uppoffringar för så lite? Jag menar att det är oerhört viktigt att vi undviker det vi kan kalla a race to the bottom, att vi dras nedåt, då alla i en hårdnande konkurrenssituation försöker smita från sitt ansvar för den framtida miljön och det framtida klimatet. Vi befinner oss i en situation med en svag europeisk ekonomi. Oro för arbetslöshet och försämrade välfärdssystem kan undergräva legitimiteten för en progressiv klimatpolitik där industriländerna tar sitt historiska ansvar. Det är ett skarpt läge. Därför driver och många medlemsstater arbetet hårt för att visa att klimatarbetet är en drivkraft för tillväxt och utveckling och inte en bromskloss. träffades EU:s miljöministrar för att enas om inspel till vårtoppmötet. Det är roligt att kunna säga att krav på att EU ska sätta upp ett mål för energieffektivitet på i förhållande till BNP godtogs av miljörådet och kommer att lämnas över till statscheferna inför vårtoppmötet. Det är en liten pusselbit i vårt arbete för att göra den europeiska ekonomin till en hållbar ekonomi. Den miljön är en fråga som engagerar många av er här i . Vi har en havsmiljö i kris påverkad av övergödning, miljögifter, överutnyttjande och oljeutsläpp. De miljöfrågorna måste lösas i samarbete. kommer särskilt att lägga kraft på arbetet med EU:s strategi. Det är en strategi som kommissionen nu arbetar med och som blir en bottenplatta för det framtida miljöarbetet i . är ledande i EU för en progressiv miljöpolitik, och det ska vi fortsätta att vara. Det är viktigt för miljön och människors hälsa. Det är än viktigare i en situation där vi ser fler exempel på att motståndet mot skarpa EU-miljöregler växer från industrin och flera högerregeringar i . Den förestående utvidgningen kan också medföra att miljöarbetet kan gå trögare. Med en ambitiös svensk miljöpolitik i botten har vi stora möjligheter att ytterligare stärka miljöarbetet i . De möjligheterna ska vi ta till vara. 167 () replik: Jag vill tacka miljöministern för ett intressant och engagerat anförande. Miljöministern betonade särskilt klimat och den miljön. Det var bra. Jag skulle vilja ta upp kemikaliefrågan. Det var en liten plump i protokollet i miljöministerns annars mycket bra tal om vad högerregeringarna gör och inte gör. Det blir lite upplägg för att fråga hur de bilaterala överläggningarna med partikamraterna från och går när det gäller kemikaliepolitiken. Det är socialdemokratiska regeringar som mer eller mindre har satt stopp för arbetet med den oerhört viktiga kemikaliepolitiken. Det skulle vara intressant att lite inifrån höra hur det går med den. 168 Miljöminister () replik: Både och var ute och pekade på konkurrensproblemen med kemikaliepolitiken . Däremot krävde de aldrig att det skulle förläggas till konkurrenskraftsrådet. Inte heller och var särskilt nöjda med beslutet. Jag kan berätta att miljöministrarna i många stycken delar uppfattning. Från tysk sida kommer man att skicka miljöminister till konkurrenskraftsrådet för att ytterligare markera detta. Men visst var det olyckligt att inspelet kom . Det beklagar jag. Däremot var det slutgiltiga beslutet ett ensidigt italienskt beslut. Det var också vad jag ville betona. Ansvaret för att bestämma i vilket råd en viss fråga ska tas upp ligger på det presidentskap som för tillfället har beslutanderätten. Det presidentskapet kan man försöka att påverka. Självklart var inspelet inte lyckligt i den allmänna balansen i kemikaliedebatten. 169 () replik: Min fråga gällde inte de proceduriella frågorna om vilket utskott det var. Det är känt att den tyska regeringen ihop med fackföreningsrörelsen och tillsammans med industrin har gemensamt agerat starkt för att förhindra en radikal förbättring av kemikaliepolitiken i linje med vad har föreslagit. Hur många som labourledaren har bakom sig med industri och fackföreningar vet jag inte. Men jag kan tänka mig att det är en liknande situation där. Det är framför allt själva kritiken av innehållet som är det intressanta, såvitt jag kan förstå. Jag förutsätter att den socialdemokratiska regeringen i med det fantastiska nätverk vi har och den roll som vi spelar i , i varje fall vad gäller att ta foton, också utnyttjar den positionen för att ordentligt trycka på era partivänner från och när det gäller inställningen till innehållet i REACH. 170 Miljöminister () replik: Jag fick frågan om vad jag kunde berätta om hur förhandlingarna faktiskt går till. Det som skedde var rena politiska utspel på hög nivå. Det intressanta är vilken reell politik som och driver i förhandlingarna. Självklart har vi nära kontakt. Det jag gärna vill informera om är att de positioner som och intar är av en annan karaktär och betydligt mer progressiva än vad som statsministrarna gav uttryck för . Vi har mycket kontakter med både och i de här frågorna. Däremot har de inte lika radikala ståndpunkter som till exempel när det gäller substitutionsprincipen och en del andra frågor. 171 () replik: Regeringen säger i skrivelsen att man har en fortsatt hög prioritet för för hållbar utveckling. Det tycker jag är bra. Men det skulle vara intressant om miljöministern kunde konkretisera hur den fortsatta höga prioriteten kommer att ta sig till uttryck. Det finns fram till dags datum mycket att önska i regeringens prioritering av för hållbar utveckling. Exempelvis presenterade ett förslag till ett särskilt protokoll för hållbar utveckling som skulle läggas till det nya . hänvisar i sitt förslag särskilt till de slutsatser om hållbar utveckling som antogs i då var ordförandeland i EU och höll i ordförandeskapet i EU. Ändå uppfattar jag det som att det i strategi inför slutspurten i förhandlingarna inte fanns något stöd för förslag om ett särskilt protokoll för hållbar utveckling. har krävt att just ett sådant protokoll ska läggas till fördraget. Jag vill bara fråga miljöministern: det verkligen så att lämnade i sticket? 172 Miljöminister () replik: Nej, så är det inte. har ställt sig bakom tanken på ett hållbarhetsprotokoll och har också framfört detta i flera sammanhang. Jag framförde det under regeringskonferensen. framförde det också från svensk sida. Däremot fanns det inte från andra länder något stöd som gjorde det möjligt att komma igenom. har förhandlingarna som bekant avbrutits. har kommit tillbaka med ett något reviderat förslag som också ser positivt på. Vi har inte på något sätt lämnat frågan. Vi står bakom ett protokoll. Det är viktigt att det kan drivas av flera länder för att vi ska nå framgång. Så är fakta i målet. 173 () replik: Jag tackar för klargörandet. Jag tycker ändå att det är lite konstigt. Jag har fått uppgifter om att det i ett papper som formulerades om strategin inför slutförhandlingarna inte uttryckligen fanns med att i strategin skulle stödja förslag. Min fråga har miljöministern nästan svarat på. Är miljöministern beredd att när förhandlingarna återupptas aktivt driva att det nya ska innehålla ett särskilt protokoll för hållbar utveckling? 174 Miljöminister () replik: Som jag har sagt har redan drivit detta. Jag vet inte exakt vilket papper som refererar till. Om det inte var med i slutförhandlingarna har det att göra med att det i det läget är en prioritering kring vilka frågor som över huvud taget är möjliga att genomdriva. Det fanns inte ett så brett stöd som man skulle ha önskat från andra länder. drev frågan ganska ensamt. Däremot fanns det ett starkt intresse, till exempel i miljörådet. När jag tog upp det där var det en positiv stämning även från det italienska ordförandeskapet. Det finns goda förutsättningar att återkomma i den mån vi vill finna en förhandlingsöppning och en nystart för fördragsförhandlingarna. Detta öppnar upp för att man kan komma in med nya förslag på bordet och förhandla om dem. Då är berett till detta. 175 () replik: Jag delar miljöministerns uppfattning om att det råder en bred samsyn över partigränserna i de flesta av de här frågorna. Det är bra. Vi i oppositionen kanske är lite otåligare emellanåt och vill gå lite fortare fram. Men det finns en administration att sköta också; det har jag full förståelse för. Jag vill gå direkt på den fråga där vi är oense. Det gäller varför man inte vill medverka till att det beslutas om miljöskatter inom EU med kvalificerad majoritet. Vi liberaler är övertygade om att ekonomiska styrmedel är effektiva, och vi tycker att man inte får vara så kategorisk vad gäller detta bara för att ordet skatt finns med. Det är ju ett styrmedel för miljön, och det behöver kunna utnyttjas så effektivt som möjligt. Så blir det inte om varje medlemsstat i EU har vetorätt. 176 Miljöminister () replik: har redan ganska utförligt förklarat regeringens syn på frågan. Självfallet ser vi styrkan i de ekonomiska styrinstrumenten. Det är också därför vi använder dem i stor utsträckning. Vi ser också att man kan resonera som så att miljöskatter har en annan karaktär. Vi har fört noggranna resonemang om detta, men vi har också gjort bedömningen att om vi öppnar upp för miljöskatter så öppnar vi den box som heter skatter inom EU. Då finns det en annan mycket viktig principiell fråga som har tagit upp. Den handlar om det svenska folkets rätt att sig självt beskatta och om hur vi ser på demokratin och betydelsen av den egna beskattningsrätten. I en sammanvägning har vi gjort bedömningen att det inte är värt priset att öppna upp för miljöskatterna. 177 () replik: Det är trevligt att miljöministern är här och deltar i debatten. Då tror jag att vi bjuder till lite mer allihop. Vi har en samsyn, även om vi från lyfter fram några ytterligare prioriteringar på vår önskelista. Jag vill prata lite om transportpolitik och höra lite om miljöministerns syn på den. Om vi tittar på vårt samhälle hade vi ett transportarbete på . reser vi i genomsnitt . Naturligtvis påvekar vårt resande, i första hand med bil och flyg, miljön.