prot · GR0966 · 2004-02-10 00:00:00 — Stödområde 2 B har dock en något bättre utveckling än stödområde 13 i sin helhet samt även en bättre utveckling än område 2 A vad gäller antal företag med mjölkkor, totalt antal mjölkkor och lönsamhet i mjölkproduktionen. Trots att antalet företag har minskat har mjölkproduktionen i område 2 B minskat obetydligt . En jämförelse mellan stödområde 2 B i respektive visar att Jämtlandsdelen har både högre skördenivå och en mindre negativ strukturutveckling inom mjölkproduktionen. I arbetet inför det svenska genomförandet av CAP-reformen analyserar regeringen konsekvenserna för norra och för olika stödområden. Utfallet av reformen för norra och för är en viktig del i analysen av villkoren och framtida möjligheter för jordbruket i dessa delar av landet. Även om inget tyder på att område 2 B missgynnas av reformen finns det skäl att se över om stödområdesindelningen i kan bli mer ändamålsenlig, enligt önskemål. Regeringen arbetar nu med att analysera hur en ändring ska kunna genomföras. Målsättningen är att få till stånd en mer ändamålsenlig stödområdesindelning . De av EU godkända reglerna för vårt nationella stöd sätter naturligtvis gränser för vad som är möjligt att göra. 44 (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret. Tyvärr måste jag säga att jag blir besviken över att vi inte äntligen får ett klart besked om att beslut ska genomföras, det vill säga att stödområde 2 B ska överföras till stödområde 2 A. Varför har regeringen ännu inte följt beslut? frågar jag mig. Men framför allt frågar sig alla de mjölkbönder i 2 B-området, som trodde att det var beslut som gällde, när detta ska ske. har gått sedan beslutet i denna kammare. Jordbruket är, som ministern helt riktigt konstaterar, mycket viktigt och har stor betydelse för sysselsättningen i . Jordbrukets roll för sysselsättningen är faktiskt lika stor i som i och . Endast på har de areella näringarna en större betydelse. Det är livsmedel av hög kvalitet som produceras i . Men lantbruksföretagens lönsamhet är hårt pressad. Antalet gårdar med mjölkproduktion minskar . Det måste till konkreta åtgärder för att ge de kvarvarande mjölkproducenterna rättvisa förutsättningar så att de kan satsa offensivt för framtiden. säger i svaret att områdesindelningen baseras på statistik om skördeavkastningar . Det är bara det att denna statistik har visat sig felaktig. De båda bönderna och eldsjälarna i och i har utifrån officiell statistik övertygande visat att gränsdragningen är uppenbart felaktig. Det är deras arbete som är grunden för det beslut som fattade 2002. Gränsdragningen ger ibland direkt absurda konsekvenser eftersom den följer församlingsgränser och inte reella skillnader i produktionsförutsättningar. Grannar med likvärdiga odlingsförutsättningar behandlas helt olika i det här systemet. Den som granskar en karta över växtodlingszonerna i norra kan direkt konstatera att någonting är fel när det gäller stödområdesgränserna i . Medan kustlandet i och delvis även i tillhör stödområdena 2 A och 1 som man finns i växtodlingszon 5 befinner sig de tio jämtländska församlingarna, som ingår i stödområde 2 B, i växtodlingszon 6 eller till och med 7, detta på grund av höjden över havet. För en enskild jordbrukare är skillnaden i prisstöd mellan områdena 2 A och 2 B av stor betydelse. Medan den jordbrukare vars gård hamnat i 2 A får per kilo mjölk i merersättning får kollegan i 2 B endast per kilo. Denna skillnad på kan innebära mellan 50 000 och för en bonde. Det är pengar som är oerhört viktiga på marginalen i den pressade ekonomi man lever i, för att man ska kunna ha en avbytare någon dag eller för att man ska klara av att göra nödvändiga investeringar för framtiden. För mejeriet i är det avgörande att det finns råvara att tillgå. Fortsätter antalet mjölkgårdar att minska är risken stor att också volymen på den invägda mjölken snart faller. Mjölkproduktionen i 2 B-området är en nödvändig förutsättning för att ska kunna hämta mjölken även i de övriga, mer glesbebyggda delarna av länet. samlades ett hundratal bönder i Bringåsen utanför för att protestera mot att ingenting händer från regeringens sida. Till mötet var även vi riksdagsledamöter från inbjudna. I ett brev till jordbruksministern kräver de församlade bönderna att eniga beslut från omgående genomförs, helst retroaktivt från det gångna . hoppas jag att vi får ett klart besked av jordbruksminister till de berörda Jämtlandsbönderna om att stödområde 2 B omgående överförs till 2 A. Det är hög tid att sluta analysera och se till att riksdagsbeslutet genomförs. 45 (): Först vill jag tacka jordbruksministern för svaret på min interpellation. Det finns en kultur här i som bygger på att vi blir tilldelade ett visst antal minuter och så får vi säga så mycket som möjligt på . räcker inte tiden till. Efter det diskuteras det vi sade och analyseras. Och för att vara riktigt säkra tillsätter vi lite pengar till en utredning. Bakgrunden till min interpellation är att och väl beskrev situationen för jämtländskt jordbruk i den motion som fick bifall av . Det är, som sade, , och ingenting har hänt. Jordbruket förser livsmedelsindustrin med råvaror och håller landskapet öppet. Dessutom är det en viktig näringsgren i . Andelen sysselsatta ligger på samma nivå som i de stora jordbrukslänen och . Jordbruksstödet ska kompensera de kostnadsnackdelar som vår plats på jorden innebär. Det kyliga klimatet i och höjden över havet påverkar odlingsresultatet. Stödområde 2 B omfattar några församlingar i Storsjöbygden och tre församlingar i Ragundadalen. Sedan tillkomsten har denna indelning diskuterats och ifrågasatts. ligger på en nivå av över havet. En nivåskillnad över havet innebär samma klimatförändring som att resa norrut vid havsnivån. Därför är det orimligt att ha denna indelning med sämre stöd för en del av länets jordbrukare. I interpellationssvaret säger ministern att regeringen analyserar villkoren och framtida möjligheter för jordbruket i norra . Denna analys innebär också att stödområdesindelningen för ska ses över med målsättningen att en ändring ska ske . Det är bra. Även om jag förstår att sådana analyser kräver noggrant arbete är det viktigt att ett ändringsförslag kommer snart. Jag har ett par frågor med anledning av svaret på min interpellation. Fråga 1: Vilka hinder sätter EU-reglerna för möjligheterna att ändra stödområdesindelningen i landet? Fråga 2: När i tiden kan man vänta ett ändringsförslag från regeringen så att jag kanske kan ge ett säkert svar när jag träffar lantbrukarna när jag kommer hem nästa gång? Kommer det att dröja en månad, eller ? 46 (): Jag tror att det är första gången under mina fem eller här i som alla sex riksdagsledamöterna från Jämtlandsbänken närvarar vid en interpellationsdebatt. Det har att göra med hur viktig vi tycker att den här frågan är. Det illustreras också av det möte som det refererades till tidigare. Man kallade till ett möte i snöiga och det kom 80 deltagare från hela länet, riksdagsledamöter, kommunalråd och lantbrukare från både stödområde 2 A och 2 B. Det är en illustration av att detta är viktigt för länet som helhet, för jordbruket som helhet och att det har betydelse för livsmedelsproduktionen. Det har betydelse för att vi ska ha ett underlag till mejeriet och så vidare. Vi vill understryka att det är ett enigt miljö- och jordbruksutskott som har gett regeringen ett uppdrag. Och det var en enig riksdag som bekräftade detta beslut. Det är inte första gången det ställs en interpellation, och det är inte bara en gång som departementet har uppvaktats i den här frågan. Det kommer lite olika svar från regeringen, lite olika, som jag faktiskt vill kalla det, undanflykter. I det här interpellationssvaret, som jag tycker tyvärr kanske är ännu svagare än de tidigare svaren, refereras det till att har sagt att det finns skäl att se över stödområdesindelningen i . Läser man betänkandetexten ser man, om man som vi är vana att läsa de här politiska texterna, att miljö- och jordbruksutskottet och har varit mycket tydliga i sin motivering till det här beslutet. Man ifrågasätter om det föreligger sådana skillnader mellan stödområde 2 A och 2 B att det motiverar den här stödområdesindelningen. Om den avsedda kompensationseffekten står det: Områdesindelningen synes inte heller ge avsedd kompensationseffekt för variationen i skördar. Detta är mycket tydliga skrivningar. De kan inte missförstås. har givit regeringen ett uppdrag. Skördestatistik och annat motiverar inte den uppdelning som finns . Jag menar att regeringen ska ha mycket starka skäl för att förhala och gå emot ett riksdagsbeslut. Jag menar även, precis som , att det besked som lantbruket i har rätt att kräva är att få reda på att detta ska verkställas. Jag tycker vidare att det är rimligt, som det står i skrivelsen som har gått till ministern och departementet, att det ska ske retroaktivt . Jag vill också understryka den frågeställning som hade: Varför har inte detta beslut verkställts? Jag menar att vi inte har fått några hållbara argument, någon hållbar motivering, för att regeringen inte har verkställt beslut. 47 (): Jag anmälde mig till den här debatten inte för att jag är jämtlänning utan för att jag ställde motsvarande fråga till jordbruksministern . Jag fick samma undflyende svar då som hon ger . Jag står här för att jag tycker att jordbruket ska ha rättvisa förutsättningar. Och jag står här för att jag är angelägen om att regeringen visar respekt för de folkvaldas beslut i den här kammaren. Jag måste säga att jag tycker att det är anmärkningsvärt ja, nästan otillständigt att man i det här svaret försöker fly från det faktum att ett enigt utskott, där jag själv sitter, och kammaren här har krävt en förändring. Det har , och redogjort för på ett bra sätt, och jag vill tacka er för att ni ställde frågan igen. Jordbruksministern försöker måla upp att allt är frid och fröjd genom att tala om framgångsrikt landsbygdsföretagande och småskalig livsmedelsproduktion. Då är det bara att konstatera att om det ska kunna fortsätta krävs det att jordbruksföretagen har en chans att överleva och kunna leverera råvaror till den här småskaliga livsmedelsproduktionen. För att ge förutsättningar för detta behövs det en ändring av stödområdesindelningen. För att få det att låta som om just inga förändringar behövs har jordbruksministern vidare varit ute och räknat företag i . Hon radar upp statistik och säger att det går skapligt bra i 2 B. Men det går ju inte bra i 2 B tack vare den här stödområdesindelningen. Det är trots den som man genom ett idogt arbete har försökt göra det bästa av situationen. Till slut landar jordbruksministern, precis som förra gången jag ställde frågan, ändå på något slags slutsats om att det här ska vi väl se över. Vi ska väl kika på det. Vi håller på och bereder och har oss. Hon säger att det finns skäl att se över detta igen. Ja, det finns skäl att se över. har enhälligt givit regeringen till känna att stödområde 2 B ska flyttas till 2 A. Jag tycker att det är beklämmande att jordbruksministern nonchalerar i den här frågan och instämmer med tidigare frågeställare: När kommer förändringen? 48 (): Man kan väl sammanfatta jordbruksministerns svar som: i papperskorgen. Svaren på de frågor som har ställts tidigare och svaret på de interpellationer som har ställts ger ingen vägledning. Det finns ingen inriktning på att man avser att genomföra det beslut som fattades . När man läser texten är det tydliga motiv. Det har gått beslutet fattades. Jag förlänger inte debatten, men jag skulle vilja uppmana regeringen och försvarsministern att få ändan ur vagnen och genomföra beslutet . 49 Jordbruksminister (): Jag känner mig som jordbruksminister och konsumentminister inget annat. Jag vill inledningsvis säga att jag har stor respekt för beslut. Det vill jag understryka. Det är inte fråga om undanflykter, som några av er läser in i svaret. Det är det absolut inte. Det handlar om en ambition att få ett hållbart system. Då kan man inte bortse från att det är en ganska grannlaga uppgift att få en bra stödområdesindelning som är hållbar. Det är skälet till att den nuvarande indelningen har gällt , sedan blev medlem i EU. Det system som vi då fick, alltså när blev medlem i EU, bygger ju på ett system . Man kan inte bortse från att när man gör ändringar kan det också få konsekvenser. Det måste man ha en bra bild av. När det sedan gäller det som har givit regeringen till känna försökte jag redovisa den svårighet som finns i utredningsarbetet. Det finns argument både för och emot. Jag har noga läst både motioner och vad har uttalat. Jag utgår givetvis från detta i det arbete som bedrivs på departementet. menade att vi utgår från en felaktig statistik. Jag vill inte säga att den offentliga statistiken är felaktig. Jag tycker att det är ett ganska märkligt uttalande. Vi har en statistik som säger precis det som jag redovisade i svaret när det gäller antalet mjölkkor, skördenivåerna och den ekonomiska utvecklingen. Det måste man ta till sig. Sedan finns det också annan statistik, som lantbrukarna i åberopar, som ger en annan bild. Den statistiken behöver analyseras för att man ska se om det är ett tillräckligt antal uppgifter, ett tillräckligt antal observationer, för att resultaten ska kunna anses vara statistiskt säkerställda. Det går inte bara att göra egna beräkningar och sedan kalla det för statistik. Det krävs lite mer för att det ska vara representativt. Sedan har vi det andra argumentet, höjden över havet, som också behöver analyseras. Jag hoppas att ni har respekt för att det här är ett omfattande arbete. gick in på att vi behöver ha goda villkor för jordbruket, goda konkurrensförutsättningar. Det skriver jag under på. Han menar också att vi ser en utveckling som gör att vi får färre mjölkbönder och att det äventyrar råvaran till mejerierna. har vi dock haft en utveckling med bättre avkastning per ko. Så mjölkinvägningen har egentligen inte varit negativ på det sättet om man exempelvis tittar på landet i dess helhet. Det vi just nu håller på med, reformeringen av EU:s jordbrukspolitik och den nationella implementeringen, utgår just ifrån att vi ska hitta modeller så att vi får en tillräcklig kritisk massa. Men det hänger inte ihop med stödområdesindelningen på det sättet. Här finns det ett antal olika ingångar. Jag fick en fråga vad vi kan göra för förändringar i förhållande till reglerna inom EU. Vi har i vårt anslutningsfördrag regler som säger att vi inte får öka stödet i förhållande till hur stort stöd vi hade när vi blev medlemmar i . Då räknar man också in miljöstöd och kompensationsbidrag. Det är alltså ramen för vad vi får göra. Jag vill sluta med att säga att det inte handlar om bristande initiativkraft från regeringens sida, utan vi gör analyser. Det är inga enkla analyser att göra om detta ska bli ett hållbart system. Jag vill också erinra om att regeringen har gjort precis det som efterfrågar, nämligen att i arbetet med den framtida jordbrukspolitiken pröva möjligheterna att få till stånd en mer ändamålsenlig stödområdesindelning i . Det är så det är formulerat i utskottsbetänkandet. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 9 § (forts.) Svar på interpellationerna 2003/04:230 och 231 om stödområdesindelningen i 50 (): Det är trevligt att vi företrädare för kan agera så enigt i den här frågan. Det är inte som , , och jag agerar gemensamt som vi gör . Dessutom har vi eldunderstöd från . Jag hoppas att detta ger intryck ända in i . svar gör mig aningen bekymrad. För det första är det faktiskt så att biföll motion 2000/01MJ255 av och . Kravet i motionen var entydigt, nämligen att beslutar att stödområde 2 B i överförs till stödområde 2 A. För det andra är det ingen hemsnickrad statistik som har använts, utan den statistik som har använts i det här arbetet är officiell statistik som och har sammanställt och som klart visar att gränsdragningen för stödområdena bygger på felaktiga grunder. Det är alltså officiell statistik som man har sammanställt. Exempelvis lantbruksdirektören vid i , , har konstaterat att det är den mest sanna bilden som kan ges. Jag vill uppmana jordbruksministern att kontrollera statistiken om det finns en tveksamhet. Jag har talat med dem som sammanställt den, och de står gärna till förfogande för en ordentlig genomgång detta för att det inte ska finnas någon tveksamhet. Jordbruksministern talar om alla följdkonsekvenser som måste analyseras och så vidare. Vilka följdkonsekvenser handlar det om? har beslutat att tio församlingar i stödområde 2 B i ska överföras till stödområde 2 A. Detta beräknas kosta inte mycket pengar i statskassan men pengar som skulle betyda oerhört mycket för de aktuella jordbruksföretagen. Vidare säger jordbruksministern att EU sätter gränser för vårt nationella stöd. Men om man läser vidare i det svenska anslutningsfördraget till EU, närmare bestämt artikel 142.3, står det att har viss flexibilitet när det gäller de nationella stöden norr om 62:a breddgraden flexibilitet både när det gäller att justera den stödnivå som det handlar om och när det gäller stödområdesgränserna. Jag tycker att man ska utnyttja den flexibiliteten och se till att det här riksdagsbeslutet genomförs. Det finns ingenting att tveka om, jordbruksministern, utan det är dags att genomföra det riksdagsbeslut som är fattat omgående! 51 (): Med all respekt för jordbruksministerns statistiska material och analyser måste jag ändå säga att vi aldrig kan bortse från att har fattat beslut om att stödområde 2 B överförs till stödområde 2 A. De flesta drabbade tycker sig ha väntat . Jag tycker att det här inte ska behöva ta så , just med tanke på hur länge man har väntat. När beslut nu är fattat i är det väl därför bara för jordbruksministern att verkställa och finansiera beslut. 52 (): Efter att ha lyssnat till debatten måste jag tyvärr säga att det inte finns någon anledning att tona ned den kritik som kom i första rundan av den här interpellationsdebatten. Till exempel sade att man på mycket noga har läst motionen och betänkandet. Men uppenbarligen har man inte upptäckt att den statistik som åberopas är offentlig statistik. Nästa fråga blir därför hur pass mycket man faktiskt har tagit till sig av vad både utskott och riksdag har uttalat. Inte heller är det, menar jag, något argument att detta skulle medföra förändringar på andra håll att det kanske behöver göras justeringar när det gäller och så vidare. Skillnaden är ju att det när det gäller stödområdesindelningen för finns både ett underlag och ett riksdagsbeslut. Att det också finns ett riksdagsbeslut är det som skiljer i de här frågorna. Vidare har vi här hört att EU inte sätter några gränser för att regeringen diskuterar sig fram till en konkret lösning som sedan kan bekräfta. Slutsatsen är således fortfarande att det enda raka är att regeringen har att verkställa det här riksdagsbeslutet. Enda sättet för och regeringen att undgå kritik befogad kritik är att detta beslut verkställs. 53 (): Det var inte helt lätt att följa med i jordbruksministerns kamp mot gongongen före pausen i kammaren. Så mycket uppfattade jag dock som att hon skulle verka för att det finns en tillräcklig kritisk massa för produktion av mjölk och andra jordbruksprodukter. Det var i och för sig intressant. En sak är dock fullständigt klar, nämligen att det finns en kritisk massa här bestående av 349 personer som enhälligt har beslutat om detta. Det är precis så som sagts här, nämligen att det framför allt gäller att verkställa beslut. Det är patetiskt att höra kritiken mot dem som har tagit fram underlag för det beslut som 349 ledamöter har fattat, att tala om brist på vetenskaplighet och så vidare. Ja men jordbruksministern, plocka då fram det med hjälp av hela departementet, , eller andra som brukar vara flinka med att ta fram och snabbt som ögat leverera olika utredningar och underlag! Jag har suttit med i kontaktgruppen för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken, och det är en fantastisk kompetens och arbetskapacitet som finns hos både departement och myndigheter. Snabbare än tanken kan de få fram underlag och djupgående analyser. Fram med dessa och verkställ beslutet, kära jordbruksministern! 54 (): Jag får väl kalla jordbruksministern för vad hon är, nämligen jordbruksminister. Med tanke på den försvarsattityd som ministern intog i sitt svar var det kanske befogat med min felsägning när jag vände mig till jordbruksministern. Två saker fäste jag mig särskilt vid i ministerns andra framträdande här. Först gäller det då det ökade stödet. Det är inte fråga om ökat stöd i det här fallet, utan utskottets beslut är enbart ett utslag av en felaktig stödområdesindelning. Grunden för detta har redovisats tidigare: att det finns en biologisk grund. Detta är bakgrunden till att utskottet enhälligt kom fram till detta och även . Vidare säger ministern, vilket jag tog fasta på, att hon tycker att det är viktigt att åstadkomma ändamålsenliga stödområden. Genomför då beslutet. Vad beslutet handlar om är just att genomföra ändamålsenliga stödområden. Sedan har vi detta med analys. Räkna inte ihjäl dig utan genomför beslutet! Det har gått , och vi väntar fortfarande på ett genomförande. Redovisningen i svaret och ditt framträdande här ger en bild av att ingenting har hänt, utan plötsligt laborerar man med ett svar för att kunna hitta lämpliga resonemang om varför man inte har genomfört det här. Kom till skott, ministern! 55 Jordbruksminister (): Jag har stor respekt för det riksdagsbeslut som är fattat. Det har jag sagt tidigare här , och det vill jag också understryka. En del av det som sägs här blir dock lite motsägelsefullt. Man talar om statistiken och säger att den är riktig. säger att det finns så mycket kompetens i departementet. Det tackar jag för att han säger, för det tycker också jag. Men det är ju den kompetensen som också har sagt att vi måste titta lite mer på det här för att få ett hållbart beslut. Jag tycker inte att vi ska fastna där. Jag blev lite avbruten i och med att vi fick stanna i debatten i halvlek. Vad jag försökte säga i den allra sista meningen, som drunknade i tillrättavisandet från talmannens sida, var att vi nu har kommit så långt att vi står vid den punkt som också betonade i sitt tillkännagivande, att vi i arbetet med den framtida jordbrukspolitiken ska fasa in det här. Jag är inte nöjd med den tidsutdräkt som vi har haft i beredningsarbetet. Det kan ingen jordbruksminister vara. Jag beklagar att vi har haft den här tidsutdräkten. Vad jag kan vara nöjd med är att vi nu är i ett läge att jag ser framför mig att vi ska kunna verkställa det här beslutet. Jag har kanske uppfattats felaktigt i inledningen av debatten. Min avsikt är givetvis att så snart det går verkställa det. Det är en del formella delar i lagstiftningsarbetet kvar innan att vi ska kunna verkställa detta. Men klart är att beslutet ska verkställas. 56 (): Vi tackar för ett entydigt besked om att beslutet ska verkställas. Det har varit lite luddigt på den punkten, men är det raka besked. Då hoppas jag att det innebär att så snart det går inte är åratal framåt i tiden utan . Det här kan inte behöva ta . Vad är det man analyserar och funderar över på departementet när det snart har gått ? Ska man visa respekt för riksdagsbeslut ska de genomföras, som jordbruksministern säger. Jag vill till slut fråga jordbruksministern: det som du har sagt att de berörda bönderna i , som håller på att tappa tålamodet, får besked , under den här våren i varje fall? 57 (): Tack för det, jordbruksministern. När jag åker hem och träffar bönderna kommer jag att säga att det kommer ett beslut . Jag hoppas att jag då inte ljuger. 58 Jordbruksminister (): Jag har gett ett klart besked. Det är klart att vi ska verkställa beslut. Det är inte så enkelt att det inte finns en del pengaeffekter i det här också. Vi fick höra från att det inte krävs mer pengar. Det krävs lite mer pengar.