prot · GR0960 · 2004-01-29 00:00:00 — Det är väldigt vällovliga avsikter som finansministern deklarerar att hålla nere EU-budgetens omfång, att minska nettoutbetalningarna från till EU. Ett smalare men effektivare EU är ju bra. Det är viktigt för jorden och skogen. Det vet jordbruksministern som var i och såg över 800 näringsidkare räcka upp handen när de fick frågan: Tror ni att det kommer att gå bra eller dåligt? Sju trodde att det skulle gå, över 800 trodde att det skulle gå dåligt. En av anledningarna till detta är att vi historiskt sett inte har använt miljöstödet för jordbruket, på samma sätt som vi inte har medfinansierat forskning i full utsträckning. Då har vi missat en del. Jag tolkar finansministerns svar, herr talman, som att finansministern är beredd att i de fall EU bestämmer sig för denna form ska svensk medfinansiering finnas fullt ut för miljöstöden för denna bransch. Är det korrekt? 55 Finansminister (): Vi är från den sida naturligtvis oerhört angelägna om att den medlemsavgift som vi betalar till EU kan återgå i den omfattning som det är rättmätigt för vår del. Vi tillhör de så kallade nettobidragsbetalarna i EU. Vi får alltid betala mer än vad vi får tillbaka. Det är rimligt eftersom vi tillhör den rikare delen av EU-kretsen. Det kommer att bli ännu mer tydligt när vi får in de tio nya medlemsstaterna. Icke desto mindre ska vi se till att utnyttja de möjligheter vi har när det gäller jordbrukspolitiken, miljöstödet, regionalpolitiken, arbetslöshetsbekämpningen och mycket annat att få tillbaka en del pengar. Hur den tekniska utformningen av det här blir är en diskussion som pågår i EU-sammanhang och som framför allt i det längre finansiella perspektivet kommer att vara oerhört viktigt. Jag delar uppfattning att vi ska bevaka de svenska jordbrukarnas intressen och svenska statens, det vill säga i sista hand skattebetalarnas, intressen för att få tillbaka så mycket som möjligt. Då ska se vi till att föra in också miljöaspekter, något som är oerhört viktigt i sammanhanget. 56 (): Jag vill också vända mig till finansminister . Jag tänkte ta upp frågan om schablonbeskattningen. Finansministern var ute under julhelgen och pratade sig varm om schablonbeskattning. Jag tyckte att det var bra. Det är en fråga som framför allt mitt parti har drivit . Vi tycker att det är bra, för det innebär en viss enkelhet både för den enskilde företagaren och för . Det innebär också att man kan komma till rätta med det skatteundandragande som vi har . Jag tänkte nu fråga finansministern om nästa steg. Hur har finansministern tänkt att vi ska gå vidare i den här frågan? Ska det bli någon typ av försöksverksamhet? Ska man gå in i vissa branscher? Ska det vara frivilligt eller ska man ha generella system? 57 Finansminister (): På vissa områden när det gäller framför allt företagsbeskattning vet vi att det inte är särskilt effektivt. Det finns för många företag som inte betalar någon skatt alls eller betalar bara ganska lite i skatt. Ett sådant område har varit just restaurangnäringen. Jag har med glädje sett att både arbetsgivarna i restaurangnäringen och de fackliga organisationerna gemensamt har intresserat för detta. De har velat pröva en modell med så kallad schablonbeskattning. Den modellen tillämpas i bland annat , och den har med framgång prövats också på annat håll. Det har också gjorts flera utredningar om detta. Dåvarande numera har gjort en relativt stor studie. Vi har i ett arbete i gång för att se om vi kan tillämpa en del av principerna för schablonbeskattning på exempelvis restaurangbranschen. Det finns också andra branscher som kan vara aktuella framöver. Arbetet pågår nu intensivt. Om det ska resultera i en försöksverksamhet eller en permanent verksamhet är det för tidigt att ha en bestämd uppfattning om. Det är ett ganska svårt lagtekniskt arbete som måste utföras. Det har lanserats idéer om man skulle kunna använda den modell som finns i några andra länder där man kan välja mellan schablonbeskattning och vanligt traditionell företagsbeskattning. Vi kommer att jobba med detta, och gärna i samverkan med branschens företrädare både på arbetsgivarsidan och på den fackliga sidan. 58 (): Tack för svaret. Jag kan tänka mig att alla kanske inte är så odelat positivt inställda. Man gör ändå vissa avsteg från likformighet i beskattningen. En schablon kan ibland innebära mindre exakthet för den enskilde. Det kan också medföra vissa pedagogiska problem. Jag försöker att förklara det hela med att man ändå kommer till rätta med de orättvisa konkurrensförhållanden som finns inom dessa branscher. Jag vill bara höra hur finansministern ser på den frågan. 59 Finansminister (): Det är alldeles rätt som säger, att det finns både fördelar och nackdelar med en schablonbeskattning. En schablonbeskattning är inte precis och kan därför upplevas som orättvis. Därför gäller det att hitta en utformning som minimerar nackdelarna. Det som är det största bekymret inom flera branscher bland annat inom restaurangbranschen är att det är så många som inte betalar någon skatt alls. Det är ganska osjyst mot dem som gör rätt för sig skattemässigt, betalar arbetsgivaravgifter och i övrigt sköter sina åligganden. Därför är jag glad över att man från branschen själv engagerar sig hårt för att få till stånd mer konkurrensneutrala villkor mellan företagen. Det är viktigt att hitta en utformning som minimerar de rättviseproblem som finns. Det är möjligt att det måste bli en kombination av en mall för schablonbeskattning och ett bibehållande av en del av den nuvarande företagsbeskattningen. Flickor som skadar sig själva 60 (): Min fråga riktar sig till barn- och familjeministern. Vi fick mycket alarmerande uppgifter om flickor som skadar sig själva. Vi har i en jämställdhetspolitik där man har producerat enormt många jämställdhetsplaner, kurser, målsättningar, handlingsplaner, och vi respekterar konventionen om barnens rättigheter. Men vi konfronteras med sådana här fakta. Jag vill gärna få ett svar från barn- och familjeministern: Hur är detta möjligt? 61 Statsrådet (): Det är precis som säger. Även om de allra flesta barn och unga mår bra och lever ett bra liv finns det de som inte gör det. Unga flickor skadar sig själva i större utsträckning än vad de gjorde . Det här har jag tagit på allra största allvar. Det var utifrån ett uppdrag från mig och regeringen som denna rapport kom . har ett uppdrag, och man lämnade en delrapport . Det var en första redovisning om hur situationen ser ut. Vi vet för lite om det. Man kommer att fortsätta sitt kartläggningsarbete för att se hur vi på bästa sätt kan se dessa flickor och hur vi kan arbeta förebyggande på bättre sätt än . Vi vet alldeles för lite. SPU har också fått i uppdrag att ge en sammanställning av det kunskapsläge som man har internationellt. 62 (): Tack för svaret. I den rapport som redan har kommenterats talas det också om sambandet mellan dessa flickors svåra situation och mobbningen i skolmiljö. Detta med mobbning har en lång historia. Jag var med i skoldebatten . Då fick man inte tala om mobbning. Det skulle inte få förekomma i den svenska demokratiska skolan. talar om man om det, men man gör för lite. Jag vill fråga: Vad tänker statsrådet göra på detta område? 63 Statsrådet (): Jag ser mycket allvarligt på det förhållandet att unga flickor skadar sig själva. Det är alldeles riktigt som säger. När det gäller ungefär hälften av de flickor som finns redovisade i denna undersökning vet vi att de har en bakgrund där de har blivit mycket allvarligt kränkta, och i en del fall handlar det just om mobbning. Det är också därför som regeringen genom har drivit ett aktivt arbete för att få till stånd insatser mot mobbning ute på skolorna. Det arbetet ska naturligtvis fortsätta, men det ska också intensifieras genom det initiativ som regeringen nu har tagit i och med uppdraget till . Men det handlar också om att man alla vi som är vuxna lokalt där barn och ungdomar vistas ständigt är uppmärksam på hur de har det och att man tar ett gemensamt ansvar för att skapa så goda uppväxtvillkor som det bara är möjligt för våra barn och unga. Det svenska lantbrukets ekonomi 64 (): Som vi tidigare här har hört har det lagts fram rapporter som visar att det svenska lantbrukets ekonomi är körd i botten. Kalkylerna för att producera mat i går inte ihop. finns det tankar i arbetet med tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken om att man ska omfördela pengar från aktiva livsmedelsproducenter de som går back. Jag vill fråga jordbruksministern om hon tycker att det är rimligt, önskvärt och lämpligt att, utöver det som lagts fast i EU-överenskommelser, föra över pengar från effektiv livsmedelsproduktion till andra områden. 65 Jordbruksminister (): EU:s jordbruksministrar fattade ett mycket viktigt principbeslut om en modernisering och reformering av jordbrukspolitiken. Den bygger på att vi ska få ett jordbruk som producerar det som konsumenterna efterfrågar. Vi ska kunna ta till vara viktiga miljö- och landsbygdsintressen, och vi ska också ha en jordbrukspolitik där man värnar om mat till alla och om en friare handel med jordbruksprodukter. ska detta beslut genomföras nationellt i , och då finns det ett antal valmöjligheter. Det är dessa valmöjligheter som vi just nu analyserar för att kunna lägga fram det förslag som är bra för . Det ska vara ett förslag som tar till vara jordbrukets intressen och också de intressen som vi har av att behålla ett öppet landskap, den biologiska mångfalden och en levande landsbygd. Det är den balansen som vi måste åstadkomma. Då blir det vinnare och förlorare, men vi ska få fram ett förslag som är det bästa för . 66 (): Jag noterar att jordbruksministern inte svarade på frågan. Jag vill därför upprepa den: Är det rimligt och lämpligt att i ett läge när svenska matproducenter går så mycket back, som den senaste larmrapporten visade, föra över pengar från dem som producerar den svenska maten på ett effektivt sätt till andra områden är det lämpligt och rimligt i den situation som är för handen? 67 Jordbruksminister (): Jag tycker att gör det väldigt enkelt för sig genom att säga att vi för över pengar från dem som producerar mat till några andra. Vi har en bild av vilket jordbruk vi vill ha. Vi vill ha ett jordbruk som möjliggör inte bara en intensiv jordbruksproduktion utan också det som vi kallar för en extensiv jordbruksproduktion. Vi vet också att det finns ett stort intresse av att få ett jordbruk som är ekologiskt och bygger på ett hållbarhetstänkande. Det är alltså inte så enkelt att man kan säga att man ger till den ena och tar från den andra. Vi måste hitta en balanserad lösning, och givetvis ska vi ha en lösning som är bra för näringen. När vi ska genomföra den här förändringen kommer det tyvärr att finnas både vinnare och förlorare. Men vi ska se till att vi gör det här så bra som möjligt för och tar till vara de intressen som vi har att ta till vara. 68 (): Väg 73, vägen till , är en av mest olycksdrabbade vägar. har många socialdemokratiska ministrar lovat runt men hållit tunt när det gäller utbyggnad av väg 73. hör till dem, men han har tillfälle att sälla sig till den sällsynta skaran som gör mer än att prata. fick vi veta att pengar för att bygga ut hela vägsträckan kommer att finnas för byggstart . Vi fick också veta att regeringen skulle fatta beslut om detta inom en . Det har gått , så min fråga till är: När kommer något beslut om pengar till väg 73, och kommer pengarna att vara öronmärkta för väg 73? 69 Finansminister (): I förra valrörelsen lovade Socialdemokraterna att bygga väg 73 ett löfte som kommer att infrias den här mandatperioden, precis enligt vad vi sade . Väg 73 är ju en så kallad länsväg, så det är verkligen öronmärkta pengar det handlar om. Vad regeringen just nu gör är att förbereda ett beslut som en uppföljning av det som beslutade , nämligen den så kallade infrastrukturplanen, som handlar om hur mycket vägar och järnvägar som ska byggas de tolv närmaste åren. För detta finns ett ansenligt belopp på som ska fördelas, vilket är en stor och mycket grannlaga uppgift. Det arbetet håller regeringen på med , och det kommer att redovisas på vanligt sätt. Det är viktigt att konstatera att det föregicks av en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om extra satsningar i västra och i . Många av projekten kommer att kunna påbörjas under den här mandatperioden. 70 (): Jag får konstatera att jag inte får något besked. Jag kan också konstatera att om det hade byggts en kilometer av väg 73 varje gång en socialdemokratisk minister hade lovat någonting, hade vägen varit färdig . Jag får samma svar som vi har fått : Det ska komma, det ska komma. Det fick vi också förra mandatperioden. Jag går tillbaks till det som hände och uttalandet från om att det kommer att finnas pengar för byggstart av väg 73 då kan man bara konstatera att de måste vara öronmärkta och att regeringen kommer att fatta beslut inom en . Det har alltså gått . Ändå får jag inget besked om att beslutet är fattat, att väg 73 finns med och med öronmärkta pengar. 71 Finansminister (): Frågeställaren upprepar frågan, så jag får väl upprepa svaret eftersom det inte tycks gå fram. Svaret är ganska enkelt, nämligen att byggandet av väg 73 kommer att påbörjas under den här mandatperioden. Det kommer att finnas pengar för det i den länsvägplan som kommer att fastställas. Regeringen har naturligtvis riksdagsbeslutet om infrastrukturinvesteringar som grund. Regeringen kommer också att redovisa för hur alla vägar, inte bara väg 73, och alla järnvägar ska planeras och finansieras. de kan vara helt lugn på den här punkten. Det kommer att bli ett igångsättande av väg 73 under den här mandatperioden. 72 (): Min fråga är också till finansminister . Inom någon månad kommer vårt grannland att genomföra en lika stor sänkning av skatten på alkohol som vårt andra grannland gjorde . Min fråga till statsrådet och regeringen är: Vilka åtgärder tänker ni vidta med anledning av de här sänkningarna? 73 Finansminister (): Vi har varit i den situationen att våra grannländer har justerat antingen sina skatter på alkoholområdet eller sina regler för införsel. Från har , och gemensamma införselregler, det vill säga de tre EU-länderna här i . Vi vet att gjorde skattejusteringar på alkohol och att planerar för sådana. Det svar som regeringen har gett är att vi naturligtvis vill se hur utvecklingen blir på det här området innan vi definitivt bestämmer oss för att göra någonting. gjorde vissa skattesänkningar. Det ställdes då krav på omedelbara reaktioner från svensk sida. Vi tyckte att vi hade skäl att vänta. Vi väntade, och vi såg att det dramatiska som många trodde skulle hända inte hände. Vi vill på samma sätt fundera och överväga hur vi kan bidra till att minska alkoholskadorna och alkoholkonsumtionen. Vi kan återkomma exempelvis i samband med vårbudgeten med en ny bedömning. 74 (): Det går inte att komma ifrån att regeringen uppenbarligen blev hyggligt överrumplad av konsekvenserna av den danska skattesänkningen, för om vi ska vara ärliga blev det ganska dramatiska konsekvenser, framför allt i , där ju minskningarna av Systembolagets intäkter och försäljning redan varit avsevärda. Men jag ska komplicera frågeställningen ytterligare för finansministern. planeras det också att det ska byggas ut en färjelinje mellan och . ingår ju inte i det samarbete som finansministern talar om. Vad kommer regeringen att göra när det helt plötsligt finns en direktförbindelse mellan och ett land som har en skattesats som ligger avsevärt under den svenska, med ? 75 Finansminister (): Regeringens ambition, och jag vet att den stöds av de allra flesta partier utom av just frågeställarens parti, är att försöka minska alkoholskadorna och hålla tillbaks alkoholkonsumtionen. Vi är naturligtvis oroade över att det har skett en kraftig ökning av alkoholkonsumtionen . Skatteinstrumentet har varit ett viktigt medel för att försöka begränsa alkoholskadorna och alkoholkonsumtionen, men vi är medvetna om att det inte längre har riktigt samma verkan efter det att alkoholkskatterna har sänkts i vår omvärld. Om man ska tro på beskrivning har det inträffat en katastrof , men jag tycker att det är våldsamt överdrivet. Man har sagt att vi inte kommer att kunna hävda oss över huvud taget när det gäller exempelvis öl- och vinförsäljning. Men faktum är att öl- och vinförsäljningen via Systembolaget, som ju är den distributionskanal som vi värnar om, inte har gått ned . Vi har fortfarande en relativt modest utveckling på området. Vi avvaktar vad som händer i vår omvärld och de skattesänkningar som är aviserade i men som ännu inte är genomförda. 76 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . kommer att behandla en proposition om svenskt deltagande i mission i . ger ju bistånd till . räknar man med att gick 36 miljoner i bistånd till . Vad man kommer att genomföra nere i är en avväpning av soldater. Man beräknar att det är 40 000 soldater som ska avväpnas, och större delen av dem är barnsoldater. Min fråga till statsrådet är: Kommer att öka sitt bistånd till i samband med den här missionen? Blir det i så fall ett riktat bistånd så att barnsoldater återförs till samhället? 77 Statsrådet (): Tack, , för frågan om . Regeringen beslutade att skicka svensk trupp till just för att stödja fredsprocessen, självklart inte med biståndsmedel men med möjlighet att använda biståndspengar. När det gäller de biståndsmedel som går från är en jätteviktig del att just hjälpa till med utbildning och att stödja barnsoldaters integrering i samhället igen. Mycket av kriget i har ju just bedrivits av pojkar som av olika skäl, och vid väldigt låg ålder, har kommit in i kriget. De behöver utbildning av alla slag. Vi kommer att prioritera det i biståndet även i fortsättningen. 78 (): Det var ett glädjande svar från statsrådet, för vi vet att situationen i när det gäller barnsoldater är lite annorlunda än i många andra länder. Vi vet också att det är många flickor som är involverade som barnsoldater. Statsrådet har sagt sig vara positiv till riktat bistånd till kvinnor och barn. Då är en följdfråga: Kommer statsrådet att rikta bistånd speciellt till just flickor som har utnyttjats som barnsoldater? 79 Statsrådet (): Under det här året har vi prioriterat fyra områden i biståndsbudgeten. Ett av dessa har varit konfliktförebyggande och fredsskapande. Inom det området satsar vi på att titta på just kvinnors och flickors roll för fredsskapande och konfliktförebyggande åtgärder. Hur det kommer att bli exakt i måste man bestämma på plats i prioriteringarna mellan givarländerna, mellan dem som de olika biståndspengarna kommer ifrån. Självklart kan flickor ibland ha en svårare integreringsprocess för att komma in i samhället igen, men om det kommer att vara just svenska biståndspengar kan jag faktiskt inte svara på. Marknadsföring riktad mot barn och ungdom 80 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till barn- och familjeminister . Jag noterade i medierna i går att statsrådet har tagit ett initiativ som handlar om att bilda opinion mot det allt starkare kommersiella tryck som unga flickor utsätts för när det gäller klädstil och livsstil över huvud taget, om jag tolkade TV-inslaget rätt. Jag tror att flera med mig har reagerat mot den alltmer aggressiva marknadsföring som generellt riktas mot barn och ungdomar genom produktplacering i spel och medier och genom att man på Internet, på chatsidor eller direkt via mejl till barn och ungdomar, genomför kommersiella kampanjer. Det här brukar branschen säga att man ska självsanera och självreglera. Det finns också branschgemensamma organ som försöker rensa upp i det här, men erfarenheten är att det är ett ökat kommersiellt tryck som barn generellt sett utsätts för. Vi som föräldrar gör vad vi kan för att våga stå emot detta, men det är inte lätt. Min fråga till statsrådet är: Kommer det initiativ som jag uppmärksammade i medierna i går att innefatta kommersiellt tryck riktat mot barn generellt eller gäller det bara tryck mot unga flickor? Och är statsrådet beredd att föreslå ytterligare regleringar för den marknadsföring som riktas mot barn och ungdomar? Jag tror att det skulle behövas för att skydda barn och ungdomar mot en mycket aggressiv marknadsföring. 81 Statsrådet (): Ja, det är ju så att unga flickor och pojkar lever i en mycket tuff verklighet. Det sker en kommersialisering och sexualisering av den vardag som de lever i. Det är en oerhört massiv påverkan som vi ser på många olika sätt. Det handlar om allt från vad man ser på TV till bio och tidningar. Det handlar också om vad som erbjuds när man går och handlar och om vad som finns på Internet. Vi har också den här produktplaceringen, som nämner. Det är en massiv påverkan som sker. Detta projekt är en del i att försöka skapa en motkraft. Det handlar om att skapa en dialog med de branscher som är inblandade i detta för att kunna åstadkomma en större insikt om det ansvar och den roll man har som marknadsförare och reklamföretagare. Det är den ena delen. Den andra delen är naturligtvis att få till stånd en dialog med unga flickor och pojkar för att skapa en ökad kunskap och insikt om vilka krafter de är utsatta för. Jag vill också säga att de här frågorna kommer att belysas i en handlingsplan för konsumentpolitiken lite längre fram. 82 (): Tack för svaret. Jag uppskattar att också konsumentministern kommer att ta fram de här frågorna framöver i en handlingsplan. Motkrafter är bra. Men den kraft vi har här i är att faktiskt kunna reglera och stifta lag. Så min följdfråga får ändå bli: Förutser barn- och familjeministern att det kommer att finnas utrymme att också göra en reglering, en lagreglering, mot den alltmer aggressiva marknadsföringen? Finns sådana förutsättningar eller är det fortfarande bara diskussioner om självsanering med branschen det handlar om? 83 Statsrådet (): Det projekt som presenterades i går syftar inte i första hand till att ytterligare reglera saker och ting. Det handlar framför allt om att skapa en dialog med mediebranschen, reklambranschen och klädbranschen. Det handlar om att i samverkan med företrädare för dessa branscher skapa en större insikt om vikten av att uppträda ansvarsfullt. Jag tror att det finns en vilja och ett intresse från dessa företrädare att ta sitt ansvar. Men jag kan heller inte utesluta att det kan finnas anledning att inom vissa områden återkomma med förslag till reglering. Jag tror att frågan kanske bland annat kommer att belysas av konsumentministern i den kommande handlingsplanen, men det handlar väldigt mycket om attityder och värderingar och om hur vi uppträder både som föräldrar och som vuxna människor och förebilder. Det är inte acceptabelt, tycker jag, att unga flickor framställs på det sätt som görs i det offentliga rummet. 84 (): Jag har en fråga till finansministern. Arbetslösheten är betydligt högre än regeringens och samarbetspartiernas uppsatta mål. Konjunkturuppgången är svag, och är starkt beroende av den internationella marknaden. Inom bostadssektorn har vi dock möjlighet att nationellt påverka utvecklingen i mycket hög grad. Enligt en färsk rapport från byggindustrin kommer varken nyproduktionen eller ombyggnationen av bostäder att öka . Ombyggnationen kommer till och med att minska. Byggarbetslösheten är hög. I några län är den till och . Jag undrar vilka initiativ regeringen tänker ta för att få bättre fart på bostadssektorn och därmed minska byggarbetslösheten. 85 Finansminister (): Det finns anledning att känna oro inför utvecklingen på arbetsmarknaden. Jag delar uppfattning att det har blivit en något svagare utveckling när det gäller arbetslösheten än vi hade föreställt oss . Det hänger naturligtvis ihop med den internationella konjunktursituationen, som har varit skral. finns det klara vändpunkter i den internationella utvecklingen, i och , som också kan komma att påverka vår hemmamarknad. Om man håller sig till byggsektorn, som frågar om, så borde den definitivt vara mycket väl betjänt av de låga marknadsräntor som vi har .