prot · GS0947 · 2004-12-09 00:00:00 — Man ska inte vara nöjd med att de små företagen inte kan växa och utvecklas på ett sådant sätt att fler får sysselsättning och välfärd. Det var detta vi pratade om. Vi tog intressant nog upp nästan precis samma punkter som näringsministern sedan tog upp. Vi tog till exempel upp att man skulle stimulera de små företagen. Jag uppehöll mig ganska mycket vid det. Jag menade att det regeringen har gjort inte gav någon anledning att vara imponerad. Man har gjort precis tvärtemot: Man har gjort allt man kunnat för att göra livet surt för de små företagen, till exempel med sjuklöneansvaret. Låt mig också säga något om trygghet. Trygghet var en stor sak i näringsministerns anförande. Vi ska ha trygghet i samhället. Min fråga är då: Varför ska tryggheten inte gälla de små företagarna? De som tar risker, de som satsar eget kapital, de som ska ha ansvar för de anställda varför ska tryggheten inte gälla dem? 198 Näringsminister () replik: För mig är det centrala i näringspolitiken och helheten i politiken när det gäller ekonomisk utveckling att vi kan vara flexibla, dynamiska och förändringsvilliga. Det är det centrala. Det ska ske på en väldigt stark kunskapsgrund. Därför blir utbildnings- och forskningspolitik också oerhört viktigt. Det måste realiseras genom stark småföretagsamhet, för det är där flexibiliteten finns . Då gäller det också att tryggheten ska kunna gälla alla, att man upplever att det finns ett samhälle som ställer upp om det av olika anledningar går snett. Om det inte finns ett samhälle som ställer upp vet vi konsekvenserna. En del kommer att uppleva en större frihetsgrad och att samhället blir bättre. Men stora grupper kommer att uppleva att det bara är bördor som faller på dem och inga möjligheter. Då skapar vi en politisk situation i där väldigt många kommer att uppleva det som rationellt att sätta sig emot förändring, att sätta sig emot öppenhet på marknaderna för import och export, att sätta sig emot en ekonomi som fungerar fritt. Och det skapar väldigt mycket mindre av den dynamik som vi vill ha. Det är det som är så listigt med den moderata politiken. Ni har förlorat alla debatter som handlar om arbetsrätt, den om kollektivavtal är ni på väg att förlora, de klassiska frågorna. Men då vänder ni och så säger ni: Låt oss i stället göra reformer i socialförsäkringarna. Och inte vilka reformer som helst, det är mycket kraftiga sänkningar av ersättningsnivåerna. Det kommer att leda till en mycket kraftig press nedåt på lönerna och därmed också en mycket osäkrare situation för en stor grupp människor. På vilket sätt gynnar det dynamik, förändringsvilja och modernisering? Det är en gammaldags politik. Den tar bort det som har varit grunden för att vi får så stark tillväxt i och att vi är så förändringsvilliga. 199 () replik: Inte har jag fått mycket till svar på min fråga, inte. Vi ska vara förändringsbenägna fine! Vi ska vara flexibla fine! Men vad ska jag säga till den småföretagare som inte omfattas av de trygghetslagar som hans anställda gör, som inte omfattas av de transfereringsmöjligheter när det gäller arbetslöshet, sjukdom och så vidare som gäller alla andra? Vad ska jag säga till honom eller henne? Vad ska jag säga till honom när han dessutom har gått i konkurs och har tvingats att teckna en personlig borgen för de lån han har tagit i sitt företag därför att förmånsrätten har ändrats? Vad ska jag säga till de människorna? Ni ska vara flexibla! Ni ska offra era hem, era familjer, er egen trygghet därför att näringsministern har sagt att ni ska vara flexibla. Nej, ska vi prata om trygghet ska trygghet gälla även småföretagarna, annars kommer vi inte att få den aktivitet vi behöver. Några ord om utbildning. Här pratas det mycket om utbildning fine! Jag kommer från . Jag tycker mycket om utbildning. Jag tycker att det är viktigt. Men vad gör näringsministern åt detta? Den utbildningspolitik vi har i liknar mest av allt en planekonomisk verksamhet. Regeringen bestämmer var utbildningen ska ske, vem som ska utbildas, hur mycket det ska kosta och vilken utbildning som ska förekomma. Man satsar på teknik. Det är inte teknik ungdomarna vill ha. Ungdomar vill ha någonting annat. Det kanske inte är teknik vi behöver heller , om man ska tro de utvärderingar som gjorts. Vi behöver affärskompetens, människor som kan utveckla alla dessa patent vi har i och lansera dem på den internationella marknaden. Men detta kommer vi aldrig att få så länge utbildningspolitiken är ett planmonopol där man styr och ställer på det här sättet och därtill drar ned satsningarna per student. De får svårare och svårare att hävda sig. Tala om hur det ska gå till! 200 Näringsminister () replik: Nog har arbetat på , men hon känner inte riktigt till hur utbildningspolitiken fungerar. Jag skulle kunna fördjupa mig väldigt länge i att berätta om vilken frihet ett universitet har att helt och hållet välja utbildningsinriktning. Det styrs inte uppifrån. Det är bara att ta reda på. Men utbildningspolitik är också att uppmuntra den här förändringen. Det är det vi ser ute i regionerna, hur högskolan har blivit ett kraftcentrum också för företagsamhet och ekonomisk tillväxt. Ungdomar som kommer till högskolan får goda kunskaper. Företag söker sig till högskolemiljöerna för att få tag på arbetskraft och få idéer till nya innovationer. Teknikcentrum växer upp kring högskolorna. Med såddfinansiering och riskkapitalbolag stärker vi nu möjligheten att få ut mer av ekonomisk tillväxt från högskolorna. Det har motsatt sig. Jag vill ju se ett fortsatt ökat entreprenörskap i , ett fortsatt ökat företagande. Företagande kräver att vi har ett stöd från befolkningen att människor som är framgångsrika med sina företag också får god avkastning från detta. Det tycker jag är en självklarhet för en god företagarpolitik. Men vi behöver också förändra attityder, se till att människor upplever det som att företagande kan vara ett lika naturligt yrkesval som att bli anställd. Då behöver vi också bidra till att utbildningsinstitutionerna tillsammans med näringslivet är med och uppmuntrar unga människor att bli företagare. Men på vilket sätt är er politik till nytta för småföretag? Varför är det bättre för småföretagare att vi sänker ersättningsnivåerna så att människor blir rädda för förändring? Varför är det bättre för småföretagare att vi drastiskt försämrar arbetslöshetsförsäkringen? Jag vill bidra till bättre villkor för företagandet. Men det får inte ske genom att tro att det är sämre villkor för alla andra som ska vara verktyget för att nå ett bra företagsklimat. Det tror jag är alldeles fel. 201 () replik: Näringsministern tyckte att vi var dysterkvistar. Jag tog upp tre saker som jag tycker är oroväckande och som jag tycker att näringsministern också borde ägna en tanke åt. Det första var att det är för få svenskar som vill vara företagare. Vi ligger sämre till än våra grannländer. Det är någonting vi också har fått kritik för från EU. Hur ser näringsministern på det här? Hur ska vi få fler företagare? Det andra allvarliga hotet som jag tog upp var att 180 000 företag står inför ägarskifte . FR Företagarna visar att 45 000 av dem riskerar att läggas ned. Är inte det ett problem? Det tredje jag tog upp var hotet om utflyttning av företag och även kapital. Ser inte näringsministern ett problem i att 500 miljarder finns på icke redovisade konton? Andra experter menar att det är mycket mer, pengar som skulle kunna vara hemma i , vara ett viktigt komplement och ge riskkapital. Hur ska vi få hem de här pengarna om vi inte gör som har bestämt sig för att göra och tar bort förmögenhetsskatten? de 3 ½ procenten i tillväxt, är det inte ett bekymmer att det än så länge inte blir några nya arbeten? Under det här året har det än så länge blivit 20 000 färre arbeten, enligt AMS. Hur ska vi få fler arbeten? 202 Näringsminister () replik: För mig är ökad sysselsättning prioritet nr 1, självklart. Det är den viktigaste effekten av en bra ekonomisk utveckling, att människor får ett eget arbete och en egen försörjning. Det handlar om makt, det handlar om framtidstro och det handlar om människors livskvalitet. Jag tror att en viktig del i detta är att små och medelstora företag expanderar, sysselsätter och anställer fler. Enligt senaste Småföretagsbarometern, som organisationen gör, ser vi på mycket länge att den optimismen börjar komma. Det är fler företagare som kan tänka sig att anställa, fler som ser optimistiskt . Det är också en viktig signal, därför att då märker vi att industriuppgången, som har manifesterats i ökad produktion och ökad produktivitet, men inte i fler anställda, nu börjar spilla över i tjänstesektorn, den som levererar tjänster och varor till industrin. Då är det de små och medelstora företagen som får luft under vingarna och kommer i gång. Det sprider sig till den övriga servicesektorn, och vi får en ökning i antalet anställningar. Sist i kedjan kommer kommuner och landsting när de ser att skatteunderlaget ökar med ökad sysselsättning. För mig är det den absolut mest centrala frågan. Fler företag genom att fler unga startar företag men vi behöver också, precis som säger, hjälpa till att förbereda för ägarskiftet genom att avskaffa arvs- och gåvoskatten, som vi gör . En mer central åtgärd i det här läget, menar jag, än att avskaffa förmögenhetsskatten. Men vi ska också se till att bygga de här nätverken med näringslivets organisationer för att stötta planeringen inför ett generationsskifte. när skattefrågan är löst krävs det också förberedelser för att det ska gå smidigt till. har en åtgärd som sticker ut i den budgetmotion som väckts. Man tycker inte att vi ska satsa på exportfrämjande för små och medelstora företag. Förklara för mig hur det kan hjälpa företagare att klara sig i globaliseringen, med nya möjligheter som öppnar sig på nya marknader? 203 () replik: Jag tycker inte jag fick några svar alls på de frågor jag ställde. Där var ett hot om att så få vill vara företagare. Faktum är att det är 28 000 färre företagare än det var när ni tillträdde. Det är ett allvarligt problem som vi måste fundera på. Hur kan vi få fler människor att satsa på företagande? Vad är det för problem i form av krångel, skatter och så vidare som hindrar? Sedan var det frågan om 3 ½ % tillväxt. Som jag sade förut är det bara inom den offentliga sektorn som vi ser de nya arbetstillfällena skapas än så länge, trots att vi har den höga tillväxten. I det privata näringslivet består det i produktionseffektivisering, det vill säga att företag lägger ut sin produktion och tjänster utomlands och sedan tar hem vinsten. Hur ska vi få fler arbeten? Hur ska vi få tillväxten att resultera i nya arbeten och nyanställningar? Behövs det inte rejäla tag i regelverken och byråkratin? Behöver inte skatterna ändras? Jag nämnde särskilt förmögenhetsskatten. Det skulle vara intressant att höra en kommentar om hur du ser på agerande. Är det inte en sak som även vi bör tänka på? Varför ska det vara ett skattefrälse, några få, de allra rikaste i , som slipper förmögenhetsskatten, men inte vanliga svenskar? Kan vi inte få höra något om hushållstjänster? Här har flera, bland annat , talat om att det bör införas skattelättnader för hushållstjänster. Jag vill gärna höra en kommentar om det också. 204 Näringsminister () replik: Det är alltid intressant att få känna på nya debattekniker. 20 frågor blir inget svar . Det är imponerande. Jag fick inget svar om exporten. Det är den enda åtgärd som sticker ut i budgetmotion, nämligen att man inte vill att vi ska satsa på exportfrämjande för små och medelstora företag. Är det en klok åtgärd? Är det där ni ser att man ska dra ned för att få resurser till annat? Jag tycker att det verkar vara en åtgärd som snarare skadar tillväxtmöjligheterna för små och medelstora företag. Sedan var det frågan om förmögenhetsskatten. får den nästan rent symboliska värden. Det är klart att den är viktig. Det är klart att vi måste fortsätta att reformera förmögenhetsskatten. ser vi till att ta ytterligare steg när det gäller till exempel fribeloppet. I ett litet företag som talar om den lilla entreprenören förmögenhetsbeskattas inte det arbetande kapitalet. I takt med att företaget utvecklas, värdet i företaget ökar, förmögenhetsbeskattas det inte. Som det fungerar om man dessutom går in på kapitalmarknaderna, förmögenhetsbeskattas inte heller då det arbetande kapitalet för den framgångsrike företagaren. Det är inget hinder för expansion i direkta värdet i företaget. Sedan kan det finnas skäl att fundera över förmögenhetsskattens framtid på grund av att den är lätt att undkomma för vissa grupper. Men om man säger att det är den som avgör småföretagarnas villkor har man inte sett hur förmögenhetsskatten fungerar. Hur har det gått med företagsamheten? Den institution som är bäst på att beskriva företagandet i , ITPS, visar att det ligger på 35 000 nya företag . Det har legat där sedan vi gick från den låga nivån, vippningen under den borgerliga regeringsperioden , och upp till 35 000. kan vi skönja en uppgång. Det är en ökad optimism bland småföretagare. Det är insatser från regeringen på bred front för att stärka företagsamheten. Jag räknar med att vi kommer att se fler företag också . 205 () replik: Det låter som om den nye näringsministern är fullständigt ovetande om att det är Socialdemokraterna som har haft ansvar för näringspolitiken . Det faller naturligtvis tillbaka på socialdemokratisk politik om företagarna är oroliga och inte vågar anställa. Uppenbarligen lyssnade inte ministern heller på vad jag sade. Jag beskrev de stora förutsättningarna, möjligheterna, som har med driftiga och kunniga människor. Det handlar om att frigöra den kraften och skapa förutsättningar så att de också förverkligas och övergår till nya företag, att man vågar satsa sina idéer för att gå vidare. Jag tycker inte att ministern har svarat på frågorna hur man kan skapa nya arbeten. Ministern kan inte vifta bort gårdagens beslut om sjuklöneansvaret, som direkt slår mot de enskilda människornas möjligheter att få jobb. Ni lägger fram förslag som ökar de sociala klyftorna mellan människor som har arbete och människor som inte har arbete. Vad ska jag svara de människor som efterfrågar arbete som den högsta punkten på dagordningen som har någon form av handikapp, har en sjukdom? 206 Näringsminister () replik: frågar om vi är beredda att ta ansvar för de vi har suttit i regeringsställning. Resultatet ekonomiskt, både när det gäller näringslivets utveckling och BNP-utveckling, har varit bättre än de 20 tidigare åren för svensk del. Det har varit bättre än när vi jämför oss med de flesta övriga europeiska länder. Det är klart att vi kan ta ansvar för det. Men jag är inte på något sätt nöjd. Jag vill se ökat företagande, fler innovationer, stärkt samarbete också med traditionella basindustrier i och med framtidsindustrierna. Det kan vi göra på en rad olika sätt. Vi kan göra detta med hjälp av de skatteförändringar vi genomför . Vi kan fortsätta att reformera 3:12-regler. Vi kan samverka kring forskning och utveckling. Vi kan samverka kring infrastrukturinvesteringar. Vi kan skapa system som uppmuntrar förändring. Men vi tar definitivt ansvaret bakåt i tiden. Sjuklönefrågan är viktig både för företagare och för alla löntagare. Det är ett rimligt förslag vi har kommit fram till. Jag är övertygad om att det kunde också ha varit en borgerlig regering som hade lagt fram förslaget. Det handlar om att bygga in sunda drivkrafter i vårt system som gör att man tar ansvar för att människor som råkar illa ut får en chans att komma tillbaka till arbetslivet. Det finns trygghetsregler i botten som skyddar den lille företagaren. Det är grundbelopp som man slipper betala. Det är en procentuell andel av anställningskostnaden som man inte behöver överstiga. Jag kommer naturligtvis att noga följa utvecklingen. Det kommer alla som är näringspolitiskt intresserade att göra. Men det kommer också att ge effekter i form av att vi tar bättre vara på varandra och ser till att man kan komma tillbaka till arbetsplatsen på deltid. Därmed slipper man avgiften på . Mera rehabilitering och mer av deltidsanställningar för dem som är långtidssjukskrivna leder tillbaka till arbete. 207 () replik: Jag ställde inte frågan på det sättet. Jag möter människor som är arbetslösa. Vi har en hög arbetslöshet i , trots tillväxt. Det beror på att våra företag inte vågar anställa. Precis det som ministern sade. Många av dessa arbetslösa har sjukdomar, har handikapp. De undrar vilka möjligheter de har att pröva nya arbetsplatser. De är utestängda. Här har vi en socialdemokratisk regering som lägger fram förslag som ökar klyftorna mellan dem som har arbete och dem som inte har arbete. Det var det min fråga gällde. Vad svarar jag de människor jag möter på min hemmaplan? 208 Näringsminister () replik: Svara inte så så att du skrämmer människor och företagare. Vi har ett system på plats, efter beslutet i går, som kommer att ge goda drivkrafter till arbetsgivare, företagare såväl som offentlig sektor att ta väl vara på sin personal. Det är sunt och klokt. Det är jag säker på att en borgerlig regering hade kunnat stå här och argumenterat för. Men så fungerar oppositionsmekanismerna naturligtvis: framställer man detta som om det vore en dramatiskt annorlunda situation. Det viktigaste framöver är att se till att vi får en ekonomisk utveckling så att vi får en ökad sysselsättning i små och medelstora företag, i våra storföretag och i offentlig sektor. Efterfrågan på arbetskraft gör att det är mycket lättare för alla grupper att komma in på arbetsmarknaden. Det är dit vi är på väg. Det är tack vare att vi för en ekonomisk politik som ger oss ekonomisk tillväxt som gör att vi börjar få signalerna, först i storstäderna och efterhand i övriga delar av landet. Det är att föra en politik för att se till att alla får möjlighet att komma in. Men vill ju samarbeta med partier som dramatiskt ska försämra villkoren för en långtidssjukskriven, för en förtidspensionerad, för en arbetslös, som ska få dramatiskt sämre privatekonomiska villkor. vill förändra hela vår arbetsmarknads funktionssätt, och detta ställer upp på. Sedan står man här och darrar på stämman, och man ska samarbeta med de partierna. Jag tycker inte att det verkar vara en särskilt klok inriktning på en näringspolitik. 209 () replik: När jag skulle gå till den här debatten passade jag på att slinka in i vårt läsrum här nere och hittade min lokala tidning . Där läste jag snabbt ett par saker. Det ena var att det nu går bra för företagen i länet. De har fått order som aldrig förr, och det är stor optimism. Men det finns ett bekymmer: De har svårt att få lån på banken och har svårt att få tag i kapital. Orsak: förmånsrättsreformen. Lite längre ned i tidningen stod det om ett företag i som vill bygga en fastighet i . Alla hyresgäster är klara, och det är inga problem på så sätt. Men de får inte låna pengar från banken. Orsak: förmånsrättsreformen. Jag undrar: Vad vill ministern göra för att få en rätsida på den här situationen, så att optimismen kan ge utväxling i form av den utveckling vi vill ha, och inte så att det blir flaskhalsar och stopp? 210 Näringsminister () replik: Det viktigaste också för bankerna är om man har framtidstro eller inte. Jag är övertygad om att när vi ser den ekonomiska utvecklingen stärkas kommer vi att se banker som agerar annorlunda. De vill också göra goda affärer. Det är risk för att de agerar trubbigt inför årsskiftet, därför att de använder den nya förmånsrättslagstiftningen som något slags tumregel. Det där måste vi följa väldigt noggrant. Jag har noterat att organisationen stöder de nya förmånsrättsreglerna. Det gör mig lugn i fråga om att här finns rim och reson också från företagarhåll. Det är klart att vi ska följa detta och lyfta fram exempel där vi tycker att bankerna agerar orimligt. För deras del måste det självfallet vara klokt att delta för att stötta ett nytt näringsliv. Det är viktiga kunder för dem. Det är roligt att höra om norra optimism. Det där kommer efter hand att sprida sig. Jag är den som alltid går och är bekymrad om vi inte ser en sysselsättningsökning, men jag tror att vi kommer att se den framöver. Det kommer inte minst i små och medelstora företag. 211 () replik: För att kompensera för den här reformen har man från företagarhåll räknat ut att det skulle behövas 50 miljarder i riskkapital för företagen. Det där finns i , som var exempel när man diskuterade att man skulle gå in på den här reformen. I finns inte den stora satsningen i form av Finnvera som finns i . Jag undrar om ministern har funderat på möjligheterna att inrätta något liknande i . Dessutom vill jag svara när det gäller företagen. Företagarna är den företagsorganisation som är positiv till det här. är det inte. De anser att det här kan ställa till stor skada. är det absolut inte. Det är alltså Företagarna, och de är också splittrade i frågan. Det är inte alls enhetligt, utan tvärtom. Jag vill passa på att ställa en fråga till, och det gäller socialt företagande. Det är ett av svaren på en del av de problem som vi fick höra om från andra, nämligen stora sjukskrivningar, handikappade som inte kommer ut i arbete och så vidare. Socialt företagande kan ge dem en annan chans på ett nytt, spännande och annorlunda sätt. De får vara verkligt deltagande i kooperativ verksamhet. Men det finns flaskhalsar för det här, och det gäller att undanröja hindren och att till exempel informera om upphandlingsregler. Vi borde kanske starta ett för det här. Hur ser ministern på de här frågorna? 212 Näringsminister () replik: Jag kommer att med stort intresse föra diskussionen om olika konkreta idéer från för att ta nya steg för att förbättra företagsklimatet. Jag kommer inte att reagera spontant på alla dessa från talarstolen, utan vi får fortsätta att resonera på djupet. När det gäller förmånsrätten är det en tydlig signal för mig. Företagarna har även under den här debatten stått ganska stadigt och sagt att man inte ska överdriva konsekvenserna, för det här är i grunden en klok förändring. Jag har tagit intryck av detta. Jag kommer att följa utvecklingen noggrant. Jag tror också att kloka banker ser till att vara med i en uppgång och ser till att det finns krediter för nystartade företag. Annars kommer man att missa möjligheterna att göra goda affärer. Låt oss tillsammans följa utvecklingen och se till att det blir en bra effekt av det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs näringsutskottets betänkande 2004/05:NU3 Utgiftsområde 21 Energi (prop. 2004/05:1 delvis). 213 (): Jag vill börja med att hälsa välkommen. Det är trevligt att ha fått en ny energiminister igen. Jag är ändå frestad att säga att energiministrar kommer och energiministrar går, men den dåliga energipolitiken består. Det återstår att se om kan bli den som bryter den traditionen. Det hoppas jag verkligen. I använder vi ca per invånare och år. Vi är den fjärde största elanvändaren per invånare i världen efter , och . Främst beror det på vårt kalla klimat, men även på att vi har en mycket framgångsrik industri, som kräver mycket el som insatsvara. Att den energiintensiva industrin har varit så framgångsrik beror i stor utsträckning på att har ett väl fungerande energisystem. Genom landets goda tillgång till vattenkraft och den framsynta kärnkraftspolitiken har vi haft en konkurrenskraftig elproduktionsindustri. Jag säger att har ett fungerande energisystem, men framtiden är osäker. Den politik som regeringen nu driver undergräver de goda förutsättningarna. Den medvetna politiken för att lägga ned fungerande och miljövänlig elproduktion i våra kärnkraftverk har gjort att nu nettoimporterar elektrisk kraft. IEA, , har gjort beräkningar som visar att under extrema torrår, eller om flera torrår följer på varandra, kan importbehovet hamna på , vilket motsvarar över en tiondel av vår elkonsumtion. IEA bedömer också att ungefär en gång riskerar att drabbas av effektbrist på ca .