prot · GR0986 · 2004-03-23 00:00:00 — Mitt förslag är att hela processen stoppas upp och en konsekvensanalys görs av det som redan har skett. Sedan gör vi halt och tänker efter vilken framtida organisation vi vill ha. Processen, som den har gått till, har också samfällt fått underkänt av oss som finns här i kammaren och som representerar väldigt många partier. Det är en stor majoritet. Jag skulle vilja skicka med justitieministern inte bara tingsrätts rapport som belyser att har varit ute på hal is utan också ett råd att stanna upp processen, tänka efter och konsekvensanalysera. 76 (): Alltfler små tingsrätter får svårt att klara sig. Man kan fundera mycket över detta och vad som kan vara lösningen på det. Är det bra att man centraliserar och många ska åka till en plats? Eller är det kanske bättre att några av personalen och några domare åker i stället för att 100 personer ska åka? Man kan ju också ta upp miljöaspekten i den här frågan. Det är bra att ministern tycker att närhet är viktigt. När jag tittar på hur det ser ut i och vad som har hänt där kan jag se att vi har en alltmer ökande brottslighet. har vi aldrig klarat upp så många olika brott som vi gör . Det leder ju till att vi behöver åklagare och domstolar ännu mer och än vad som har varit fallet tidigare. Utifrån detta och att hela ska leva hoppas jag att ministern har tagit till sig vad de samlade debattörerna här har framfört ur det regionala perspektivet. Det pågår ett samarbete mellan och . Jag hoppas att det blir just samarbetet som man försöker att utveckla i stället för nedläggning. 77 (): Jag är lite imponerad över justitieministerns svar i det senaste inlägget. Jag ser också mellan raderna att det finns lite öppningar i den politiska sfären. Däremot är jag bekymrad över hur bedriver det här. Jag har här i min hand den mycket färgglada och fina broschyr som säkert många av er här har sett. Den är utarbetad av en grupp av domare och domstolspersonal, och i den står det att man vill ha högst 40 underrätter. I detta kopplar man även in länsrätterna. I generaldirektörens numera berömda skrivelse av handlar det om 37 tingsrätter. När man ser det materialet misstänker man ju att det är ett beställningsverk som utförs av personal för att generaldirektören ska få igenom sin uppfattning. Men glädjande nog är det ju så att justitieministern i varje fall vad gäller har gjort avsevärda förändringar i förhållande till det förslag som lade fram. Det senaste som har hänt är faktiskt att självt har gjort en liten men nog så väsentlig ändring i vad gäller . Jag hoppas att jag kan tolka justitieministerns senaste inlägg så att det kommer betydligt fler och större förändringar från departementet när frågorna väl kommer upp i de ärenden som blir aktuella. Jag har däremot tyvärr inte några förhoppningar om att vi ska få ett tillfälligt stopp för den här processen för att få en allomfattande utredning för hela . Jag är bekymrad över detta, men jag får väl acceptera att det finns en majoritet som vill dela upp det på det vis som sker. 78 (): och jag är kanske de enda i dagens debatt som inte har nämnt namnen på några tingsrätter. Det var inte vår avsikt utan vi är ute efter principer. Många ondgör sig över generaldirektören och vill skjuta på honom, men det är helt fel, fru talman. Han gör bara sitt jobb. Han har fått en budget som han ska hålla. Ska vi lasta över ansvaret på någon så är det faktiskt på vår justitieminister . Jag vill nämna några fakta. har tvistemålen i tingsrätt ökat och brottmålen , och antalet inkomna mål i länsrätter har gått upp . pekade det ekonomiska resultatet för på minus 112 miljoner. Det förbättras lite , och om prognosen slår in blir det minus 75 miljoner. Man kan då tro att man är på rätt väg, men gör också den bedömningen att om det får fortgå så här och om justitieministern och finansministern fortsätter att vara lika njugga blir det minus 2007. Ansvaret vilar tungt på justitieministern och på den majoritet som i alla fall för tillfället och alltför länge styrt det här landet. Till den räknar jag naturligtvis också och hennes partikompisar. Ni har icke gett och domstolsorganisationen de pengar som hade behövts för att vi ska kunna ha ett domstolsväsende som är nära människorna och som kan svara upp mot ett rättssäkert samhälle, utan det har varit fråga om besparingar. Har ni möjligtvis gjort en analys av de här kostnadsövervältringarna på andra aktörer, poliser och advokater, och av vad det kostat totalt? Minns nedläggningen av häktet i ! Vi moderater förnekar inte behovet av reformering av domstolsväsendet i syfte att skapa rättssäkerhet och kvalitetshöjning. Däremot tror vi inte att man ska spara på domstolsväsendet. Att ha ett fungerande domstolsväsende måste få kosta. Rättstrygghet kan inte skattas i pengar. Slutligen, fru talman: justitieministern att ge domstolsväsendet resurser så att man kan fullgöra sina uppgifter på ett bra sätt och inte att gneta på det här sättet, där man bara fortsätter att dra ned? 79 (): sade: Steg för steg ska vi socialisera , men vi ska inte basunera ut det på gator och torg. Man kan fråga sig om det nu är strategin för och regeringen att steg för steg centralisera och lägga ned tingsrätterna i men utan att basunera ut det på gator och torg. Det är lite svårt att på annat sätt tolka det förhållandet att man gör utredningar inom domstolsväsendet på det här sättet styckevis och delt i stället för sammanhängande och helt. Varför är det så svårt att ta ett helhetsgrepp, göra upp en heltäckande plan och presentera den? När man gör på det här sättet får man sådana resultat som till exempel i Eksjöfallet. lade själv fram ett förslag om att utökas med HultsfredVimmerby. menade att det var ett väldigt bra förslag men sade i nästa andetag att man inte kunde göra så eftersom man tidigare haft en utredning om organisationen i län. Då var det inte lämpligt att ta upp det här igen. Att ha en sådan här regional behandling av frågorna blir inte bra. Det blir styckevis och delt i stället för sammanhängande och helt. I råder nu stor oro. Poliserna syns knappt. Det behövs 520 poliser för att uppfylla de krav och mål som finns. Vi har knappt 450 poliser. Polisstationerna håller på att läggas ned, medborgargrupper bevakar själva sina orter och väktare har högkonjunktur. Att då lägga ned ytterligare delar av rättsväsendet kommer inte att stärka medborgarnas tilltro till statens möjligheter att ge trygghet och skydd. Vill att medborgarna i ska känna sig trygga ? 80 (): kom ett pressmeddelande från . Det stod där: Nästan klart med 215 ersättningsjobb i stället för nedlagda regementen i . Men verkligheten är en helt annan. har fått 115 jobb. Om tingsrätten läggs ned och inskrivningsmyndigheten försvinner finns endast 65 av de utlovade 215 ersättningsjobben kvar. Det handlar alltså inte bara om en centralisering av tingsrätten utan också om ödesdigra konsekvenser för den lokala arbetsmarknadssituationen i , någonting som också bör vägas in vid den slutgiltiga bedömningen. Som centerpartist tycker jag alltid att det är viktigt att ta fram medborgarperspektivet, betydelsen av närhet och tillgänglighet till rättsvården inklusive domstolarna. Jag tror att mina borgerliga vänner har samma insikter, och jag gläder mig åt att också tre socialdemokrater verkar ha den åsikten. Det lär finnas en god tradition inom socialdemokratin att man ska lyssna på rörelsen. Därför tycker jag att den här debatten ger hopp om att man ska ta sitt förnuft till fånga och att vi ska få bevara de berörda tingsrätterna, som verkligen gör en god insats, inte bara i utan också i . 81 (): säger att det finns en lång tradition inom socialdemokratin att lyssna på rörelsen, och det är ju precis detta vi har gjort. Vi har lyssnat på rörelsen, men inte bara på den utan också på en samlad grupp av kommuner i den här delen av landet. Vi har lyssnat på samtliga kommuner, och de säger att de inte ställer upp för det här ändringsförslaget. Vi har både stora ögon och stora munnar. Jag förstår att justitieministern inte kan säga: lägger vi av och stoppar det här. Självklart kan man inte göra så. Men jag hoppas att justitieministern tar intryck av den diskussion som förs över hela bredden av politiska partier och över samtliga kommuner i varje fall i . Vi vill så gärna att man verkligen analyserar det samarbete som finns mellan och . Vi kan gärna driva det som någon sorts försöksprojekt eller på något annat sätt, bara man på något tydligt vis visar att samverkan är en framtidsmelodi. Det finns vidare frågeställningar i detta sammanhang som jag tycker är lite märkliga mot bakgrund av den gjorda utredningen. Det verkar som om utredaren när man diskuterar avstånden inom länen vad gäller tingsrätterna finner avstånden från till eller från till vara oerhört mycket kortare än avstånden mellan och och mellan och . Det verkar genomgående vara så att avstånden från de små orterna till de stora är kortare än de motsatta avstånden. Det här är något som vi borde fundera lite grann på. 82 (): Jag kan i mångt och mycket instämma i det som sade, och det finns ingen anledning att upprepa det. Däremot kan man säga att när utredning kom var det inte någon överraskning vad man föreslog om man uttrycker sig så. Det var ju det förväntade resultatet. Det ger intrycket av ett beställningsjobb, att man har någon form av dold agenda, när det gäller tingsrätterna i landet. Här har från en rad håll framförts en omfattande kritik mot det sätt på vilket den här utredningen har gjorts, och det finns andra tillfällen då man också har kritiserat andra utredningar av när det gäller tingsrätternas framtid. Min korta fråga till justitieministern då är: Vilket intryck tar justitieministern av att det ändå vid ett antal tillfällen har funnits en massiv kritik mot utredningar och att man med jämna mellanrum påpekar att det verkar finnas ett slags dold agenda bakom detta? 83 Justitieminister (): Jag vill ta upp några saker som jag inte hann svara på i mitt förra anförande. Nej, det är inte så att länsrätt och tingsrätt på något sätt har slagits ihop. På vissa ställen har man en administrativ samverkan, men man har inte gjort några sammanslagningar, och det finns inte heller några sådana förslag. Jag tycker visst att det kan finnas anledning att fundera över om arbetet också ska ske över länsgränserna. Ni säger att ni har träffat lokala domare, och jag betvivlar förstås inte att det ni säger är riktigt. Jag vill bara informera er om att när jag träffar lagmännen och domarna jag gjorde det bland annat så ger de ett väldigt starkt uttryck för att det här arbetet går alldeles för långsamt. Det måste gå mycket fortare. Man tycker alltså att regeringen och samarbetspartierna, och i viss mån kanske också andra, inte gör det här tillräckligt fort. Sedan händer det att enskilda domare ringer upp efter mötet och säger: Just vår domstol ska däremot inte läggas ned. De säger inte det när man träffar de andra domarna. Och det är klart: När de vänder sig till mig i förtroende kan jag heller inte gå ut och säga vilka det är och så vidare, men det är ganska besvärande att inför ett stort kollektiv av domare få höra att det här måste fortsätta och att det är så väldigt viktigt med domstolssammanläggningarna och sedan få de här små signalerna vid sidan om. Särskilt när det är fråga om domare tycker jag att det är extra betänkligt. Nej, jag tror inte att det blir några ekonomiska vinster, och inte heller några stora ekonomiska förluster. Det är i alla fall de bedömningar som har gjorts av dem som har utrett det här. Det finns andra skäl till att man har gjort sammanläggningar. Ytterst handlar det om att försöka få en så bra verksamhet som möjligt. Men eftersom nu ekonomin ändå fördes in av , vilket man sällan kan låta bli, får jag anledning att svara. Det är mycket märkligt att man från fortsätter tala om att det dras ned och att det finns färre poliser. Jag måste då återigen konstatera att det är som särskiljer sig från er andra såväl borgerliga som socialdemokratiska och försöker skapa en bild av att det dras ned på rättsväsendet. Det handlar alltså inte om ekonomi, men jag kan ändå meddela att bara ökar anslagen till rättsväsendet med 1,1 miljarder, och detta i tider då nästan alla andra myndigheter får spara. Vi har sedan vändningen kom inom polisen fått 1 100 fler inom polisorganisationen: 535 ordinarie poliser och 565 civilpoliser. Det är märkligt att man bedriver denna felaktiga propaganda från , och det är dags att börja föra en saklig debatt. Jag tycker att debatten här är utmärkt, men det är störande att höra alla dessa felaktigheter det går inte att komma ifrån särskilt som detta är en så viktig fråga där just sakligheten måste finnas som en grund för debatten. Jag tycker att ni andra, när ni nu har gått samman, ska ta bestämt avstånd från de direkta felaktigheter som faktiskt förs fram av och påståenden om att det skulle bli färre poliser i och att det är neddragningar inom rättsväsendet. Däremot kan det förstås alltid bli effektivare, och det arbetet pågår också bland myndigheterna. Men såväl polisen som domstolar har fått ökade anslag. Den satsningen kommer att fortsätta det känner ni till på det sätt som har beskrivits, det vill säga att pengar från försvaret ska föras över till rättsväsendet. 84 (): Det är väldigt roligt att konstatera att det är så många som har känt att de vill ta del av och känner sig engagerade i den här debatten. Ändå vet jag kolleger som är förhindrade att närvara och som har sagt att de gärna hade varit här om de inte hade varit på uppdrag i , i valkretsen eller ute i landet. Det tyder på att det finns ett väldigt brett intresse, och det har också kommit till uttryck under den här debatten. Jag skulle också vilja ge möjlighet till en öppning framöver. Jag vet att som justitieminister har ärvt den här frågan. Den var inte ny när du tillträdde. Den fanns redan när jag kom in i , och jag har levt med den . Min uppfattning om att bevara tingsrätterna har stärkts . Jag har vägt och vridit argumenten. Det ligger inte för mig att reflexmässigt slåss för någonting därför att det finns i närheten av den plats där jag själv befinner mig geografiskt i vardagen, men när jag ser att det här är på väg åt fel håll är jag beredd att vara tydlig. Jag är beredd att stå upp och slåss för en sådan fråga, och därför är jag här i den här interpellationsdebatten. Jag tycker att tingsrätterna är oerhört viktiga. Det går inte att applicera den situationen och hur man uppfattar den regionala indelningen i vårt län på hur det har sett ut i andra delar av landet eller hur det ser ut i . Varje län har sina förutsättningar och måste bedömas och betraktas utifrån det. De regioner som är representerade här, alltså och , har inte för vana att stå på trappa med krav, men vi vill ha rimliga förutsättningar genom strukturer som rättsväsendet för att kunna utvecklas. Juridiken är en näring och bör respekteras som en sådan. Småföretagarna behöver också juridisk kompetens för att kunna bidra till tillväxten, något som jag vet framkom genom den näringslivsrepresentant som deltog i uppvaktningen hos . Det finns en bred politisk uppslutning lokalt bakom att näringslivet skulle påverkas negativt vid en nedläggning av tingsrätterna. Regionalpolitiskt har det konsekvenser. Men det viktigaste är naturligtvis rättssäkerheten. har inte under debatten kunnat peka på att han har uppgifter som skulle tyda på samma sak som , nämligen att det finns brister i rättssäkerheten. Det är ett tryggt förfarande på våra tingsrätter , och det borde borga för att tingsrätterna också skulle kunna få fortsätta sin kunniga och uppskattade verksamhet. 85 Justitieminister (): Även om det är kväll får jag tacka för den här debatten. Det har varit spännande att ha en debatt med så många personer . Jag hoppas vi kan fortsätta föra den här diskussionen. Som sagt: Vi får återkomma när vi kan ge ett tydligare besked, men är vi inne i den processen att det här är ute på remiss, och vi kan alltså inte föregå det arbetet. Låt oss i stället återkomma i debatten om det här och domstolsväsendet i övrigt. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2003/04:341 om närpolisstationernas betydelse för rättssäkerheten 86 Justitieminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka den omfattande nedläggningen av närpolisstationer i praktiskt taget alla delar av . Jag har förståelse för den debatt som följer i spåren av de nedläggningar eller sammanslagningar som gjorts av polisstationer runtom i landet. En polisstation på orten är viktig för många människor, inte bara för känslan av trygghet utan också för att en del mindre orter som berörts av polisens omorganisation även har drabbats av andra nedskärningar av privat och offentlig service. Jag vill i det här sammanhanget understryka att det är och ytterst de lokala polismyndigheterna som beslutar i frågor som rör polisens organisation. Jag vill ändå ta tillfället i akt att nyansera debatten om närpolisstationerna. En av de frågor som tar upp rör polisens inställelsetid vid exempelvis ett pågående våldsbrott. Det är oftast särskilda ingripandepatruller från de större polisstationerna som har till uppgift att ta hand om akuta ärenden, inte polispersonalen vid närpolisstationerna. Dessa arbetar i huvudsak med utredningar, brottsofferkontakter, trygghetsfrågor i lokalsamhället med mera, men sällan med ingripandeverksamhet. målar också upp ett scenario där brottsligheten breder ut sig som en följd av färre polisstationer. Det finns såvitt jag vet inget som styrker ett sådant påstående. Den lokala polisstationen kan ha ett symbolvärde för polisiär närvaro, men dess påverkan på den anmälda brottsligheten är långt ifrån lika stor. Min uppfattning är att polisen måste arbeta med ett lokalt fokus där personalen har god kännedom om orten och dess invånare, som effektivitet och rättssäkerhet måste upprätthållas. Men detta kan ske på flera sätt, inte bara genom att ha fullt utrustad närpolisstation utan också genom exempelvis mindre poliskontor i anslutning till kommunhus och liknande. Det kan också finnas poliser vid de större stationerna som är särskilt avdelade att arbeta med de orter inom länet som saknar permanent bemanning av polis. Jag tycker att det är viktigt i den här debatten att vara öppen för olika lösningar och inte falla för frestelsen att måla upp en bild av att polisverksamheten dramatiskt kommer att försämras som en följd av ett minskat antal polisstationer. Polisen måste liksom andra myndigheter anpassa sin verksamhet efter de förutsättningar och behov som finns, såväl ekonomiskt som verksamhetsmässigt. Att fortlöpande se över verksamhetens kostnader, till exempel för lokaler, är en del av detta. 87 (): Det måste vara roligt att vara justitieminister i detta land när man ser ett sådant engagemang för rättsfrågorna som vi har sett i tingsrättsfrågan tidigare och som jag tror att den här interpellationen också är ett uttryck för. Det är jag som har skrivit den, därför den gissningen. Jag tror att man måste börja med att fundera kring vad människor upplever som trygghet. Det är naturligtvis väldigt många olika saker. Om man tittar på sådana konkreta saker som utryckningsfrågor ser vi att brandförsvaret hanteras av kommunerna, den lägsta nivån. Där har man bestämda utryckningstider. Man kan inte låta husen brinna ned, brukar vara en vanlig utryckningstid. Vi har sjukvård på landstingssidan där man också har väldigt snäva utryckningstider. Man ska täcka hela landet. Landstingen hanterar detta. Så har vi då den översta nivån där staten ingriper, nämligen på polissidan. Skillnaden som jag uppfattar den, och som jag tror att allmänheten också uppfattar den, är att det där tyvärr inte finns någon sådan snabbhet och beslutsamhet som de andra nivåerna har, kommunen med brandförsvaret och sjukvården med ambulansvården. Det finns någon form av uppgivenhet. Jag tror att detta är en av de mest bekymmersamma saker som vi upplever , nämligen att allmänheten upplever att man inte kan få den hjälp av polisen som man förväntar sig och tycker att man har rätt till när det är väldigt aktuellt. På den här punkten säger statsrådet många kloka saker i sitt svar. Jag håller med om effektivitet och allt möjligt annat. Men någonstans vill jag ändå ställa frågan till statsrådet, eftersom jag vet att det kommer en uppräkning av en del andra saker från och andra meddebattörer: Är det rätt väg som vi är inne på? Är det rätt väg att så många närpolisstationer försvinner? Det tror jag är en väldigt viktig fråga att ställa. Man kan inte bara säga att det är sak. När man försöker besvara frågan om vi är inne på rätt väg måste man ändå säga sig att staten genom och regeringen har väldiga möjligheter att påverka hur strukturen inom polisen ska se ut. Det menar jag, och därför är min viktigaste fråga: Är vi egentligen inne på rätt väg? Jag har tagit upp ett antal polisstationer. I de frågorna har jag full förståelse för att det är och de andra myndigheterna som ska besluta. Jag har mer tagit dem som exempel, som , som jag besökte . Jag får ändå referera något till det besöket eftersom statsrådet berör en del företeelser där också. När man på en sådan nedläggningshotad polisstation frågar om de har några positiva effekter menar de att brottsligheten ändå går ned genom att den polisiära närvaron finns. Det finns en lokalkännedom som är svår att avvara. Det får effekter när den inte finns. För att uttrycka sig exakt sade de att buset har en tendens att försvinna genom att de känner så många lokala personer och vet vilka det är som ställer till det för andra medborgare där. Jag menar att det är en aspekt som man måste väga in när man tittar på alltihop. Jag får återkomma till några andra synpunkter som jag också har i ett senare inlägg. 88 (): har fört fram många av de synpunkter som vi i har och som jag delar. Men jag vill ändå haka på. Jag ställde en skriftlig fråga till justitieministern om polisverksamheten i glesbygden. Den berörde specifikt fyra stationer i norra , , , och . De här fyra ligger ganska långt från centralorten , som kanske har den enda polisstationen. Min och uppfattning är att det är viktigt för människor att känna trygghet. En polisstation inom rimligt avstånd har betydelse för just den trygghet i lokalsamhället som justitieministern själv nämner i sitt interpellationssvar. Justitieministern nämner också i svaret bland annat att polisen liksom andra myndigheter måste anpassa sin verksamhet efter de förutsättningar som finns, ekonomiskt och på andra sätt. Det har jag full förståelse för. Jag vill ändå peka på att vi i faktiskt föreslog mer pengar än regeringen i höstens budgetomgång, men det föll dessvärre. De här fyra polisstationerna i som jag nämnde berör ungefär 30 000 människor. De här människorna känner väldigt stor oro. Jag läste i tidningen att man i har satt i gång en lokal kampanj mot indragningen av polisstationen. Man har faktiskt satt upp ett stort kassaskåp alldeles utanför den stängda polisstationen. Där uppmanar man människor att satsa var som bidrag. Insamlingen är såvitt jag vet unik. Den har satts i gång trots att man naturligtvis har fått besked från polisen att de inte kan ta emot pengarna. Jag vet också att människor inte låter sig avskräckas. De har skrivit till justitieministern, såvitt jag vet, och frågat om man inte kan öppna ett särskilt statligt konto just för att föra över de här pengarna. Sanningen att säga tror naturligtvis inte jag att den typen av lösningar är riktiga. Men det är ett tecken på att människor är oerhört oroliga. Just uppe i min del av landet, , och även i , är det en mycket stor ängslighet för vad som sker. Åklagarmyndigheter läggs ned, och tingsrätten i hotas eventuellt. Vi vet inte riktigt ännu hur det blir med det. Men just att det ständigt är tal om att olika statliga inrättningar försvinner och kommer väldigt långt bort är inte ett bra tecken.