prot · GR0966 · 2004-02-10 00:00:00 — Jag tycker här att det är angeläget att understryka vikten av att vuxenvärlden bemöter barn och unga med samma respekt som vi förväntar oss att de själva ska bemöta omvärlden med. Föräldrarna har huvudansvaret för barnets vård och fostran, och det är viktigt att vi från samhällets sida bidrar till att skapa goda förutsättningar för att det ansvaret kan tas. Att fostra barn är inte alltid helt okomplicerat. Det kan därför finnas behov av olika typer av stöd i föräldraskapet. Det kan gälla samtalsgrupper, individuell rådgivning, telefonrådgivning med mera. Här är det viktigt att inte glömma tonårsföräldrarna. Ett sådant organiserat föräldrastöd måste ges lokalt, och statens roll i arbetet är att ansvara för kunskapssammanställningar, modeller för implementering samt att förmedla de välfungerande modeller och metoder som kommer fram i det lokala arbetet. Regeringen har därför gett i uppdrag att samla in, analysera och sprida kunskap om hur olika typer av föräldrastöd och föräldrautbildning kan utformas för att göra verklig nytta. Även skolan står för en viktig del av barnens sociala fostran. Det är viktigt att barnen tillsammans med andra får delta i diskussioner om regler, värderingar och attityder i dagens samhälle. Här pågår ett arbete med demokrati och de grundläggande värdena i skolorna. Jag tycker också att det är viktigt att se och uppmärksamma de negativa effekterna av den ökade kommersialiseringen och sexualiseringen av barns och ungas vardag. Därför har jag tagit initiativ till ett projekt om unga flickors självbild i dagens samhälle. Jag vill dels få till stånd en dialog med medier, reklambranschen och annonsörer om deras roll och ansvar när det gäller påverkan av barn och unga, dels få i gång en diskussion och ett engagemang bland unga flickor och pojkar om marknadskrafterna och hur dessa styr bilden av dem själva och av varandra. Här är också föräldrarna en viktig målgrupp. Det kan också vara viktigt att i detta sammanhang se hur situationen ser ut för barn som växer upp i familjer som lever under begränsade ekonomiska resurser. Regeringen har därför tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp som ska beskriva och analysera detta med utgångspunkt i barnens situation. I gruppens uppgift ingår också att mäta ekonomisk utsatthet och att analysera orsakerna. Regeringens barnpolitik, för vilken ligger som grund, är också viktig för de grundläggande frågor som tar upp. Målet för barnpolitiken är att barn och unga ska respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Vi har lagt fram en skrivelse till där vi presenterar en vidareutvecklad nationell strategi för det fortsatta strategiska arbetet med att förverkliga i . Jag är övertygad om att grunden till ett tryggt samhälle med låg brottslighet där barn, unga och gamla känner respekt och tillit till sig själva och varandra är den generella välfärdspolitiken. En väl utvecklad barnomsorg och föräldraförsäkring, en välfungerande ekonomisk familjepolitik och ett utbildningssystem som präglas av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa är inslag i välfärden som ska värnas. Denna breda politik, tillsammans med de mer riktade insatser som också pågår, är jag övertygad ger oss goda förutsättningar för framtiden. 71 (): Jag tackar för svaret. Det är intressanta frågeställningar. Om man tittar på dem som hamnar i brottsregister och i fängelse kan vi alla se att någonstans i början var de små nyfödda duniga, fjuniga saker som luktade precis lika gott som alla andra bebisar. Men någonstans gick det mer eller mindre galet. Du skriver i svaret och svarar mig här att vi är överens om vikten av en gemensam värdegrund. Det tycker jag är bra. Men jag kan ändå se att det finns en skillnad mellan oss när det gäller var vi anser att huvudansvaret för den här värdegrunden ligger. Vi hävdar från vårt parti att det är familjen som står med huvudansvaret för fostran av barnen. Du lägger det på den generella välfärdspolitiken. Det är där grunderna ska läggas för framtidens samhälle. Vi har sett det i praktisk politik. Maxtaxan är ett ypperligt exempel på vad jag menar. Ni driver igenom ett förslag som jag kan se innebär att föräldrarna får mindre tid med sina barn. Vi ser också att det blir ett ökat antal barn i grupperna i förskolan. Vi har debatterat det här . Jag har sagt det . Du håller inte med mig om de sakerna, men så anser jag att det är. Det innebär att det blir mindre tid till fostran. Föräldrarna har mindre tid med barnen och har inte möjligheten, orken och kraften att fullt ut axla sitt föräldraskap. Det blir heller inte den tid i grupperna i förskolan som behövs för fostran. För att förebygga att de här små fjuniga doftande bebisarna inte ska hamna i kriminalitet eller missbruk anser jag att man måste börja . Det handlar om att förändra normer och värderingar. I steg två handlar det om att förebygga och i steg tre om att tidigt ingripa. Jag tycker att de saker som du tar upp i ditt svar väldigt mycket handlar om att förebygga. Det är inte så mycket i svaret som går in på det första steget, hur vi ska stärka familjerna så att föräldrarna ska klara av att axla föräldraskapet. Även om vi inte är överens om alltihop kan jag se att du har tagit upp det uppdrag som har gått till att samla in, analysera och sprida kunskap om hur olika typer av föräldrastöd och föräldrautbildning kan utformas för att göra verklig nytta. Jag tror att det är en jätteviktig sak att samla in kunskap och få ett brett kunskapsregister för att visa på vilka saker som verkligen hjälper och stöttar föräldrarna, speciellt som förälder. Det handlar också om steg två, hur vi ska få ut det här så att det kommer till användning och alla föräldrar till del. Det är intressant att höra vidare om. 72 Statsrådet (): Jag har väldigt svårt att se motsättningarna i det som säger. Det är klart att det är familjerna som har huvudansvaret för fostran av sina barn. Men vi har ett mål att alla barn ska ha en trygg uppväxt och, som vi skriver, jämlika levnadsvillkor. Det är centralt och viktigt för att ge alla barn någorlunda likvärdiga livschanser. Det är det som det handlar om. Då är det viktigt hur den ekonomiska familjepolitiken utformas. Det är viktigt att vi har en generell välfärdspolitik som omfattar alla och inte bara några, att vi har en politik som utjämnar mellan dem som inte har barn och dem som har barn och som också stärker familjernas ekonomiska förutsättningar på olika sätt. Det är viktigt att vi har en föräldraförsäkring som gör det möjligt att kombinera arbete med familj och att vi också har en rad andra insatser inom den generella välfärdspolitiken som syftar till att stärka förutsättningarna för alla barnfamiljer. Det är den grund som vi utgår ifrån och som naturligtvis är central och viktig. Maxtaxan är en fantastisk reform. Den har betytt oerhört mycket för väldigt många barnfamiljer, till det positiva. Det handlar inte bara om pengar, även om väldigt många barnfamiljer har fått ganska mycket mer pengar till följd av maxtaxan. Det handlar framför allt om att komma ifrån den stress som fanns på många håll i landet utifrån det sätt som taxorna var satta inom barnomsorgen. Genom utformningen tvingade man, enligt min uppfattning, föräldrarna att begränsa sin tid och göra det på ett sätt som kanske inte är önskvärt. Det ledde till negativa konsekvenser. Barn rycktes upp hastigt mitt i eftermiddagsmålet för att det var över tiden, och då tickade taxan vidare. Det var inte bra. Det har lättat. Det har inte inneburit att föräldrarna har mindre tid med sina barn. Det har däremot inneburit en mindre stress. Det har blivit en tillvaro där alla barn har möjlighet att vara i barnomsorg och där alla barn har möjlighet till den utvecklingsmöjlighet som det ligger i att få både omsorg, lek och lärande. Det är, tycker jag, i många stycken en fantastisk reform. Den uppföljning som har gjort visar inte heller att grupperna har blivit större. Däremot vet vi att de extrapengar som har betalats ut, så kallade kvalitetspengar, just för att motverka den typen av effekt som skulle ha kunnat bli fallet har lett till att 1 400 ytterligare personal har anställts. När det gäller uppdrag var jag och lyssnade till en första rapport från deras arbete. Jag ser mycket fram emot den rapport som de kommer att lämna . Den innehåller en rad intressanta saker som syftar till att stärka föräldrarna i deras föräldraroll. 73 (): Jag ser också fram emot sammanställningen. Jag har varit ute och besökt ett par olika arbeten där man har jobbat kring föräldrarna i det första inledande skedet med att stärka och stötta. Man har sett många olika positiva effekter. Man har delat på ansvaret i hemmet. Papporna har då tagit ett större ansvar än vad som sker generellt. Det finns inga vetenskapliga studier, men vid de besök som jag har gjort finns känslan att det också har stärkt familjesammanhållningen. Det har varit lättare att klara av de påfrestningar det innebär att bli familj. Det ska bli otroligt spännande att se fortsättningen på detta. Det gäller också att se till att implementera det på ett bra sätt så att det kommer så många som möjligt till del. Generell välfärd är jätteviktigt, att samhället finns och stöttar upp där vi som privatpersoner eller föräldrar fallerar. Det finns det ingen som vill ersätta eller ta bort. Det man däremot kan se som en skillnad är att vi lägger för stort stöd och för mycket kraft på dem som faktiskt har möjlighet att klara av sin situation, vilket innebär att det går åt resurser som vi annars hade kunnat satsa på de familjer som behöver det. Samhället ska finnas där familjen är svag, och på de ställena behövs det ännu mer och ännu tydligare stöd. I stället skulle vi kunna dra oss undan en del av det andra generella ansvaret. Jag är helt övertygad om att föräldrar skulle klara av det väl så bra. Här handlar det också lite grann om vad man ger för signaler. Du tycker att maxtaxan var en fantastiskt bra reform. Jag som var mitt inne i barnomsorgen när den genomfördes tyckte inte att den var bra. Helt plötsligt var alla barn där betydligt . Stressen hade jag fortfarande kvar eftersom jag kände en stress av att jag ville ta hand om mina barn. Det hade inte så mycket med tidsmarginaler att göra. Den allra viktigaste skillnaden efter maxtaxan är dock den signal som samhället skickar till barnfamiljer: Det är inte du som ska ta hand om dina barn. Vi tar hand om det här. Vi gör det mycket bättre med pedagogik, lek-och-lär och så vidare. Den signalen ser jag som lite oroande. På kort sikt finns det säkert väldigt många barnfamiljer som tycker att detta har varit bra självklart, om det stärker den egna plånboken och om jag inte behöver stressa till precis den och . Men om det i stället innebär att jag inte tar mitt föräldraansvar menar jag att man på lång sikt inte kommer att säga att det här var någonting som var bra för barnen. Barnen själva kommer inte att tycka det heller. var jag och lyssnade på som är vd för i . Han pratade just om stressen bland barnen. De har exakt samma symtom som vi har. I den delen spelar det ingen roll om en förälder stressar de eller inte, utan det handlar om hela tempot i samhället. Där finns det mycket som behöver göras. 74 Statsrådet (): Att ha en välutvecklad barnomsorg som alla har råd med är inte att ta ifrån föräldrarna deras föräldraansvar. Det är häpnadsväckande att den typen av kommentarer kommer. Det har väl ingenting med att ta någons föräldraansvar att göra. Det handlar om att alla barn ska ha lika goda möjligheter till omsorg, lekande och lärande och att man inte ska utestängas för att man inte har råd. Det är inte att ta ifrån någon något föräldraansvar. Det här gäller inte bara barnomsorgen. När vi pratar om generell välvärd är ju det i grunden ett synsätt som innebär att vi har skapat en välfärd som omfattar alla. Varför har vi gjort det? Jo, därför att det är det mest suveräna instrumentet vi vet för att skapa omfördelning i samhället mellan olika grupper över livet. Det är en fantastisk möjlighet vi har till riskomfördelning mellan olika grupper som ger trygghet och möjlighet till utveckling för alla. Det är också så fantastiskt ordnat att den ger mest åt dem som behöver det bäst. Motsatsen till detta är den selektiva välvärden där man behovsprövar frågar ut, pekar ut och letar upp dem som verkligen behöver det här stödet. All forskning, europeisk och internationell, visar att detta är ett val av välfärdsmodell som verkligen inte är till det positiva för dem som behöver ett särskilt stöd och som säger sig värna om. Den dagen vi börjar omvandla vårt samhälle i en riktning från generell välfärd till selektiv välfärd går vi från rättighet till gåva med välgörenhet som yttersta konsekvens. Det är ett helt annat samhälle. Det är därför vi ska ha barnbidrag till alla barn. Den dagen vi börjar behovspröva barnbidragen har vi valt en helt annan samhällsmodell. Då ska vi peka ut och leta upp dem som verkligen skulle vara i behov av vårt stöd, och det leder till ett helt annat samhälle än det vi har . Jag vänder mig mycket emot den typen av modell. Den finns i sin prydno i , där den har lett till oerhört stora klyftor mellan olika grupper, mellan klasser och mellan barn barn som egentligen behöver ha ett mycket starkt stöd. kommer att presentera ett föräldrastöd, ett nytänkande baserat på ett vetenskapligt underlag som också visar hur viktigt det är att mycket tidigt gå in och stötta föräldrar i deras föräldraskap. Genom mycket enkla åtgärder kan man mycket drastiskt minska risken för till exempel psykisk ohälsa. Det finns ett par studier, bland annat en i och en i , som visar på vikten av detta. Jag kan tänka mig att man kan göra detta på olika sätt och i en rad olika former. Det enklaste är naturligtvis att utnyttja den institution där vi möter alla föräldrar, nämligen barnavårdscentralerna. 75 (): I så fall skulle det inte vara några som helst bekymmer i . Då skulle vi ha minskande klyftor här. Men så är ju inte fallet. Gapet har ökat. Jag tillhör dessutom den grupp av barnfamiljer som fick ökade kostnader med maxtaxans genomförande; sedan kan du prata om det andra hur mycket du vill. Poängen är dock fortfarande att när du sätter in dina resurser och dina stötar och vill agera är vi bara på punkt 2 av de tre punkter jag tog upp från början. Den första var att vi måste förändra normer och värderingar i samhället. Punkt 2 är att vi måste förebygga att det går snett. Punkt 3 är att vi också ska kunna ingripa . Jag menar att om vi stärker familjerna och ger dem ett utökat utrymme att kunna, orka och ha tid att agera som föräldrar så kan vi komma åt punkt 1. De åtgärder som du satsar på handlar om att förebygga. Då har vi redan kommit en bra bit på väg. De här normerna och värderingarna handlar om de allra tidigaste åren. Det är föräldrarna som har den största inverkan där, och det är där vi behöver stötta dem och ge dem utrymme och möjligheter för att de här små nyfödda, fjuniga sakerna ska växa upp till normala människor som tar del i samhället. 76 Statsrådet (): Det handlar väl om val av modell. Det är klart att vi ska stärka föräldrarna i deras föräldraroll. Det kan vi göra på många olika sätt. Jag har angivit att det som är centralt och viktigt för alla barnfamiljer är att man har en trygghet i tillvaron. Att vi har en väl fungerande generell välfärdspolitik är grunden. Utöver det ska vi naturligtvis med en rad olika insatser i en rad olika delar av samhället, precis som jag beskrivit i mitt interpellationssvar, arbeta för att ge föräldrarna det stöd de behöver inte bara när barnen är små utan också när de blir lite äldre. Den fråga som jag då tycker är ganska intressant, , är: Vad vill göra för att stärka barnfamiljerna och föräldrarna? Vad är det för insatser som kan tänka sig att genomföra? Det kan vi kanske återkomma till vid något annat tillfälle, därför att det vore väldigt intressant att få ta del av detta. Jag har redogjort för den socialdemokratiska familjepolitiken och värdet av en generell välfärdspolitik. Jag har också redogjort för de olika insatser som krävs av oss alla på en rad olika områden i samhället totalt, i förskolan och i skolan. Det gäller bland annat olika föräldrastödjande insatser. Vi kan göra mycket för att stärka föräldrarna. Men att påstå att en väl utbyggd barnomsorg på något sätt skulle frånta föräldrarna deras ansvar för att fostra sina barn, det är en beskrivning som i alla fall jag inte ställer upp på. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden fredagen den 16 och inkommit. 13 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2003/04:K14 och K15 till Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2003/04:50 Åtgärder för att klarlägga asylsökandes identitet, m.m. 2003/04:Sf28 av m.fl. (v) 2003/04:Sf29 av m.fl. (mp) 2003/04:Sf30 av m.fl. (fp) 2003/04:Sf31 av m.fl. (c) 2003/04:Sf32 av Per m.fl. (m) 2003/04:Sf33 av m.fl. (kd) med anledning av prop. 2003/04:57 Vattendistrikt och vattenmiljöförvaltning 2003/04:MJ46 av m.fl. (kd) 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:284 av ()till statsrådet och kvaliteten i barnomsorgen 2003/04:285 av ()till finansminister 2003/04:286 av ()till justitieminister i arbetslivet 2003/04:287 av ()till justitieminister åtgärder för att hindra sekters utbredning i /04:288 av ()till statsrådet av tågstopp 2003/04:289 av ()till utbildningsminister och lärartäthet 2003/04:290 av ()till utbildningsminister för integration på högskola och universitet 2003/04:291 av ()till kulturminister på svenskt språk Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:716 av ()till statsrådet iranier 2003/04:717 av ()till försvarsminister av uttjänt explosivt material 2003/04:718 av ()till statsrådet bisexuella flyktingar från /04:719 av ()till statsrådet för att utbilda sig, återgå till arbete eller arbeta mer 2003/04:720 av ()till statsrådet mot sekter 2003/04:721 av ()till statsrådet vid upphandling 2003/04:722 av ()till miljöminister veto 2003/04:723 av ()till utrikesminister för HBT-personer i /04:724 av ()till kulturminister för dansare 2003/04:725 av ()till kulturminister för myndigheten Fråga 2003/04:716 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga frågor redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:662 av ()till finansminister på ideell insamlingsverksamhet 2003/04:693 av ()till statsrådet av statlig mark 2003/04:694 av ()till statsrådet om allmännyttiga bostadsföretag 2003/04:695 av ()till statsrådet till ombyggnation av bostäder Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.