prot · GS0955 · 2004-12-18 00:00:00 — I ett av de länder som anklagats för valfusk, och där också landets egna myndigheter konstaterat att så är fallet, är EU sällsynt aktiv. Jag tänker på . Det är svårt att överskatta vad insats betytt, i samarbete med de två presidenterna från EU:s medlemsstater och . Det är i sanning en ny situation jämfört med hur det såg ut innan föll. Så det är naturligtvis hoppfullt. får vi inte glömma bort att det intill gränser, inte alls långt borta, finns ett land med sista riktigt avskräckande, riktigt frånstötande regim den diktatoriska regimen i eller . Det är ett land med 10 miljoner invånare någon timmes flygresa från . känns det som om vi glömmer bort det landet, och det får vi inte göra. Vi måste gemensamt anstränga oss för att ge de demokratiska krafterna i stöd. Det finns många sådana uppgifter, men en sak vet vi och det är att när länderna öppnas mot internationellt samarbete och utsikter ställs för samarbete, inte minst med Europeiska unionen, får de demokratiska krafterna i regel ett avgörande stöd och vi går mot en utveckling där folkviljan kommer till uttryck när vallokalerna stängts och rösterna räknats. Detta är vi överens om att vi ska fortsätta att arbeta för. 62 (): I likhet med har jag en fråga som rör det palestinska valet. Statsministern har till viss del redan informerat kammaren om det. Jag ska försöka utveckla frågeställningen. ska det palestinska folket välja nytt parlament och ny president efter . Tyvärr har det influtit rapporter om att palestinska presidentkandidater hindras i sina ansträngningar att nå sina väljare. Några har till och med arresterats och misshandlats av israeliska soldater. Den typen av behandling kan inte uppfattas som annat än ett sätt att sabotera den palestinska demokratin. Därför vill jag fråga: Vilka åtgärder försöker ni vidta i EU, och vilka åtgärder kan vi från svensk sida vidta? Hur har diskussionerna i gått beträffande valet i ? 63 Statsminister (): Som sade har jag svarat på frågan tidigare. Det är oacceptabelt om människor hindras att delta i val, och det är naturligtvis lika oacceptabelt om de som kandiderar i valet utsätts för övergrepp. Vi har sedan president dog haft en utveckling som varit sådan att den kunnat betraktas som relativt lugn. Det lugnet bröts i går och , vilket är allvarligt. Jag hoppas att det var en engångsföreteelse och att vi nu går mot en utveckling som innebär att vi fram till presidentvalet kan ha en rimlig kampanj där olika kandidater får chans att fritt uttrycka sin uppfattning. Om detta råder ingen delad mening i EU, tvärtom. Den stora finansiären av det valet kommer säkert att vara Europeiska unionen. Så brukar det vara, och jag skulle tro att det blir så även . 64 (): Först vill jag säga att jag välkomnar de steg som tagits för att ge fler länder möjlighet att bli EU-medlemmar. Jag vill också understryka att jag hoppas att det inte är sista steget mot en utvidgning utan att vi öppnar upp för ytterligare länder. kan vara ett sådant land. Min fråga handlar dock om något annat. Jag har tidigare med statsministern tagit upp något som jag upplever som bekymmersamt, nämligen att EU skiljer på mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter. Det har varit så inför tidigare EU-utvidgningar, och min oro har stärkts. Visserligen reagerade många när den tilltänkte italienske kommissionären inte blev kommissionär, men jag tror för egen del att det mer handlade om en kamp mellan parlamentet och kommissionen än om en reell syn på hans uppfattningar. Om dessa uppfattningar varit djupt bottnade i parlamentet hade man inte utsett till kommissionär i samma kommission. Han hyser ungefär likadana uppfattningar som Buttiglione abortmotståndare, motståndare till hela Kairoagendan. blev ordförande i för kvinnors rättigheter och jämställdhet i . Hon kommer från , är kristdemokrat och känd motståndare till frågor om kvinnors rättigheter. Hon säger bland annat att aids är hämnd; jag ska inte räkna upp alla tokigheter hon sprider omkring sig. Vi vet att barnmorskor arresteras och fängslas i . En ung kvinna ställdes inför rätta för att ha genomfört en abort på sig själv. förlorade visserligen kampen om förordet i konstitutionen, men vann i stället en stor seger i artikel 51. Sammantaget ser jag pessimistiskt på hur kvinnors rättigheter framöver ska hanteras i EU-sammanhang. Därför vill jag gärna veta om jag har fel. Vi har sett en tydlig förbättring i arbetet under detta toppmöte, och vi kanske kan vända den negativa trend som vi sett sedan det nya valet till parlamentet och valet av nya kommissionärer. 65 Statsminister (): Jag kanske inte skulle uttrycka mig exakt som om att vunnit slaget om artikel 51 och så vidare. Däremot skulle jag kanske kunna säga så här: Vi är i ett läge där många regeringar i inte är progressiva i de frågor där och jag har samma uppfattning. Så ser det ut. Detta speglar sig naturligtvis i den politik som förs i respektive land, men det kan också komma att påverka opinionen inom Europeiska unionen. Det är en ständigt pågående kraftmätning mellan olika synsätt som ju resulterar i att man i demokratiska val väljer sina företrädare. Om man då i vissa länder får sådana uppfattningar som står vid sidan av våra ska vi med kraft och konsekvens hävda våra. Jag är i den lyckliga omständigheten att jag uppfattar att det finns ett brett och fast stöd för både de frågor som tar upp och självklart för att i alla sammanhang hävda kvinnors rättigheter. Det är den svenska positionen, och den fortsätter vi att ha. 66 (): Jag vill ställa mig i raden och tacka , och även uttrycka min beundran, för att han orkar med en lång frågestund efter den gångna veckans arbete. vill jag önska statsministern en riktigt god jul. Många av de frågor vi tagit upp handlar om våra barn och barnbarn och deras framtid. Självklart är utvidgningen av oerhört värdefull för våra barn och barnbarn. Jag vill uppehålla mig vid narkotikafrågan. Narkotikan är ett av de allra största gisslen för våra barn och barnbarn. Hur högt på agendan ligger narkotikafrågan när gör prioriteringar i det europeiska samarbetet? Min andra fråga gäller det som två frågeställare redan tagit upp, nämligen: Är framgången enbart det som skett, alltså att nationerna själva ska få bestämma över sin narkotikapolitik, eller finns det något ytterligare som statsministern kan peka på? 67 Statsminister (): Jag ska villigt erkänna att jag inte är expert på detaljerna i narkotikapolitiken. Dem kan säkert bättre än jag. Det viktiga för mig är att vi öppnar upp för det rättsliga samarbetet, att vi börjar bekämpa internationell och europeisk brottslighet med gemensamma tag i . Brottslingarna ligger före oss, knarkhandlarna är före oss, och de som sysslar med prostitution är också före oss. Vi måste hitta ett sätt att samarbeta vad gäller rättsliga insatser som gör att vi kan möta detta på ett kraftfullt sätt. Det är oerhört centralt. Där menar jag att det har skett framsteg. Frågan gällde hur högt man sätter detta på dagordningen. Vi tycker självklart att det är viktigt. Det är i linje med vår tradition. Men det är andra länder som också gör det. Det vore cyniskt att påstå att någon skulle vara likgiltig inför att unga människor går under i exempelvis narkotikamissbruk. Så är det självklart inte. Däremot kanske man har uppfattningen från andra håll i att man löser det bäst på ett annat sätt än det som vi har valt. Där finns också en mångfald som vi ibland kanske har svårt att förlika oss med och ta till oss. Jag tar gärna till mig det engagemang som har. Det upplever jag att jag delar. 68 (): Låt mig först säga att det är alldeles utmärkt att statsministern nu kallar situationen i för folkmord. Det är bra att statsministern talar om öppenhet när det gäller relationerna till . Kan man för att få en ändring till stånd tänka sig att det nu är dags för EU att öppna kontor och i ? Det är om vi ska kunna få en ändring även i det landet. Den här dagen präglas av glädje. Detta trots att det har varit otydliga och osäkra ageranden från regeringen när det gäller embargofrågan och . Glädjen gäller medlemskapsperspektiv och möjligheter att nu börja förhandlingarna. Där är vi nästan totalt eniga i den här kammaren. Det tycker jag är mycket trevligt och bra. Det finns kanske anledning för några av oss att i afton öppna en privatimporterad flaska turkiskt vin för att fira detta. Det tycker jag vore trevligt. Jag vill också passa på tillfället att tala om att vi är några här i kammaren som har tagit initiativ till att nu starta ett svensk-turkiskt ytterligare arbeta i den riktning som var inne på här så att vi kan knyta kontakter. Jag har också fått signaler från det turkiska att det gärna skulle vilja ha en konferens i . Det hade en i som tydligen inte var så lyckad av olika skäl. Det är saker som vi gemensamt borde kunna arbeta kring. Jag skulle vilja fråga statsministern när det gäller : Är man beredd från unionens och sida att driva medlemsskapsperspektivet lite tydligare nu när vi kanske får ett val under julhelgen som blir demokratiskt och rättvist? När visar att det har möjlighet att komma att tillhöra den europeiska familjen är det viktigt att i varje fall tydligt uttalar att borde ha ett medlemskapsperspektiv. Slutligen vill jag ställa ytterligare en fråga till statsministern. är det år då hygien- och smittskyddsbestämmelser ska börja tillämpas skarpt inom hela Europeiska unionen. Har denna fråga varit uppe på ? 69 Statsminister (): Först till den sista frågan. Det har såvitt jag känner till inte tagits upp på toppmötet, och inte heller på tidigare toppmöten. Det innebär inte att det är en oviktig fråga. Men allt söker sig inte in på Europeiska rådets dagordning. Det är flera andra som tidigare tagit upp frågan om medlemskap till . Låt oss vänta med den diskussionen. Jag har visserligen sagt själv mest för att sätta en relation till dem som kräver ett medlemskap för i EU, eftersom det också har förts fram, till och med av europeiska premiärministrar att det är mycket mer realistiskt att tala om ett ukrainskt medlemskap i . Men jag tycker inte ens att det är realistiskt. Vi ska inte börja för tidigt med det resonemanget. Det vore värdefullt om vi i EU kunde ha en diskussion om var unionens gränser slutar. Hur stor ska unionen bli? försökte sig på den diskussionen . Han sade: Någonstans går en gräns. De som finns utanför den gränsen ska dela allt med oss utom våra institutioner. Eller enklare uttryckt: Hur stort ska bli, och vilka beslut ska det fatta? Det kanske är klokt att diskutera den saken innan vi bjuder in ytterligare ett gigantiskt land som är. Det motsvarar både till yta och befolkning exempelvis . Det är inga små länder vi talar om. Jag har inte velat gå in i diskussionen om etiketten på vad som sker i . Det har varit besvärande att vi haft en strid om ifall det ska kallas för folkmord eller inte. Jag vet att det finns internationella kommissioner och folkrättsliga diskussioner. Men för de människor som utsätts för övergreppen, de hundratusentals som stryker med, är det naturligtvis väldigt svårt att förstå en sådan diskussion. Jag tycker att den på något sätt inte känns värdig. Frågan var om vi ska ha en ambassad i . Också den saken kanske kan få anstå ett tag. Däremot kan jag konstatera att inte minst största parti har ett intensivt samarbete med motsvarande politiska grupperingar i . Det är en ganska intensiv reseverksamhet i den riktningen. Jag hoppas naturligtvis att det turkiska samarbetet ska utvecklas i den svensk-turkiska parlamentarikergruppen och bli framgångsrikt. Man kan syssla med många viktiga saker, kanske ännu viktigare än privatimporterat vin. 70 (): Jag kan börja med att upplysa statsministern om att är detsamma som 46 medlemsstater plus , som inte får vara med i på grund av att man beter sig så illa där. Jag tänkte ta upp ett annat lands möjligheter att komma med i EU. Det är ett land som ligger mig varmt om hjärtat, nämligen . Jag vill höra om man inom i samband med utvidgningen i EU också har diskuterat möjligheter att komma med. Där har man haft ett antal val. Man är väldigt angelägen om att komma med. Vad tror statsministern om möjligheter att snart få komma in i EU? 71 Statsminister (): Jag vill inte spekulera om det. Jag vet att vi är på ett sluttande plan. Var ska vi dra gränsen någonstans? Det sägs nu att det är 46 länder. Jag är inte säker på att det slutar där heller. Vem ska ta för givet att det är definition som gäller? Det kan finnas någon ny grannstat någonstans som tycker att det är rimligt med ett medlemskap. Vad betyder det för oss som finns i unionen ? Vad betyder det för unionens institutioner? Hur ska de se ut? Vad betyder det för unionens vilja att integreras och att fördjupa sitt samarbete? Det är historiska processer vi är inne i. Varje land för sig kan ha mycket goda skäl, och jag kan definitivt känna stark sympati med ett sådant utsatt land som . Men att lova ett medlemskap utan att först ha diskuterat igenom den större frågan tycker jag känns lite äventyrligt just . 72 (): Är det rimligare att länderna i får associationsavtal till EU än ett land som ändå formellt ingår i , och det måste man säga om ? 73 Statsminister (): Enbart där har man en ny diskussion. Vad ingår formellt i ? är formellt det som har slagit fast. Men intressen kan vara någonting annat än att bara ha detta som kriterium. Det kan också vara att främja fred, samarbete, integration och miljöskydd för en så viktig resurs som . Var går den gränsen? Låt oss reflektera över detta innan vi tvärsäkert säger att de ska vara med, och de ska inte vara med. 74 (): Jag vill först tacka statsministern för den information vi har fått på en lördagsmorgon efter en veckas hårt arbete där nere. Jag vill också uttrycka min glädje över att arbete har fått ett datum för ansökan. Tack vare kandidaturen till EU-medlemskap har gjort mycket för att anpassa sig. Men mycket kvarstår fortfarande. Det finns fortfarande brister i yttrandefriheten och minoriteternas rättigheter. Det var inte så länge sedan en assyrisk/syriansk präst i som uttalade sig blev åtalad bara för att han nämnde folkmordet på assyrier/syrianer och armenierna. Detta får inte förekomma i ett land som vill bli medlem i EU. Jag är glad att man nu får ett datum. Det blir en lång process. Då får man genom att föra en dialog se till att blir ett mer demokratiskt land och att mänskliga rättigheter respekteras. har alltid hävdat vad som står i Lausannefördraget. Där sägs att minoriteter är judar, armenier och greker. Statsministern nämnde i sitt anförande också kurderna som minoritet. Jag vill påpeka att det också finns andra grupper än kurderna. Det är assyrier/syrianer och andra grupper som man inte ska glömma i sammanhanget. Min fråga till statsministern är: Hur kommer att agera när bara hänvisar till Lausannefördraget vad gäller minoriteters rättigheter? Då innebär det att assyrier/syrianer och kurder inte är med i Lausannefördraget, utan bara andra grupper. Hur ska man agera för att dessa minoriteter erkänns i också och får sina mänskliga och demokratiska rättigheter? 75 Statsminister (): De frågor som tar upp är för oss viktiga frågor. Att jag nämnde kurderna förut kan vara ganska naturligt med tanke på den uppmärksamhet som de har fått inte minst i kammaren och i svensk politisk debatt. Också assyrier och syrianer är grupper som vi självfallet känner starkt för och som vi också har en representation för i det svenska politiska livet på ett sätt som jag tycker känns betryggande för att de intressena inte bara ska bevakas utan också hävdas. Exakt hur hela den process som vi har framför oss går till kan vi kanske bedöma , men under resans gång tycker jag att vi ska stötta varandra. Jag lyssnar mer än gärna på en sådan erfaren representant för dessa värderingar och dessa erfarenheter som . 76 (): Det har varit mycket tal om här, och jag tänkte också uppehålla mig lite grann vid det. Det är en utpräglad diktatur, som statsministern säkert är mycket medveten om. Där finns fatala brister när det gäller de mänskliga rättigheterna. Någon förbättring har vi knappast sett . Det är oerhört många människor och stater, inte minst , som sätter sitt hopp till omvärlden inte minst och EU i detta. Om jag har förstått statsministern rätt arbetar man nu på en code of conduct för att kanske ersätta ett embargo som de facto inte fungerar. Jag vet att statsministern i många andra sammanhang är för breda uppslutningar när det gäller viktiga frågor möjligen svenska försvaret undantaget. Min fråga till statsministern är: Vad finns det för möjligheter att få med exempelvis på en gemensam kod i detta? Om vi ska få en förändring är jag alldeles övertygad om att det måste mer till än bara EU. har ju inga tankar på att upphäva sitt embargo, som bekant. 77 Statsminister (): Vad gäller det svenska försvaret är jag definitivt anhängare av breda uppgörelser. Få beslut har fattats med så små skillnader i sak som det försvarsbeslut som vi just har bakom oss. Det är bara att titta på handlingar och jämföra med försvarsberedning och budgetnivåer så kommer alla att förstå detta. När det politiska bråket och diskussionen blir större än vanligt är det kanske just därför att det skiljer så lite i sak. Sedan gäller det embargot. Ska amerikanarna vara med på en code of conduct? Om vi inför en code of conduct i EU ska den inte bara omfatta export till eller hur vi ser på i sammanhanget. Jag skulle inte ha något emot att vi skulle lyckas med bedriften att få amerikanerna att ställa upp på en reglering av sin vapenexport world wide. Det skulle naturligtvis vara ett väsentligt framsteg i avspänningen i världen, men jag är inte särskild hoppfull om att det kommer att gå. 78 (): Så här på slutet måste man säga att det är intressant att notera att efter EU-inträde är intresset i riksdag för Europafrågor stort. Frågornas bredd har varit enorm. Jag gläder mig åt att utvidgningen numera ser ut att kunna omfatta även , som är på väg att bli åtminstone lite medlem. Min fråga gäller minoritetsskyddet i . Som har sagt finns det många stora minoriteter där. Jag noterar att valsystemet i är sådant att man har en tioprocentsspärr, vilket effektivt utestänger många stora minoriteter från deltagande i parlamentet. Jag skulle vilja fråga statsministern: man i diskussionerna om medlemsansökan diskuterat just valsystemet och möjligheten att förbättra minoritetsskyddet den vägen? 79 Statsminister (): Inte vad jag vet i EU-sammanhang. Däremot har jag en gång direkt bilateralt med premiärministern fört samtal om detta valsystem, som av många skulle kunna uppfattas som ganska rationellt och som kanske enligt vissa också skulle vilja tas efter i andra länders parlament med förödande effekter, naturligtvis. Det förekommer att man har spärrar inom de allra flesta parlament, så också i vårt. Men en tioprocentsspärr är någonting unikt, och det är någonting som jag tror blir svårt för att behålla. Såvitt jag vet har det inte varit någonting som har diskuterats av någon i . Möjligen har kommissionen reflekterat över det, men jag har inte sett dess slutsatser så noga att jag törs säga att det står det. Självfallet ska varje författning ses i ljuset av den mycket turbulenta nutidshistoria som har. Så är det för , och så är det för andra länder. Detta är någonting som är svårt att kombinera och som lätt kan uppfattas som ett bristande skydd för minoriteter. 80 (): Jag vill uttala min uppskattning över den uthållighet som statsministern har i talarstolen. Jag vet att statsministern älskar talarstolen, men det här måste väl nästan vara rekord. Det har gått nu! Min fråga gäller flerårsbudgeten. Där finns ett stöd till omvärlden som har förenklats i sin disposition bland annat när det gäller medlen och den geografiska inriktningen av stödet. Det går till ett förmedlemskapsstöd till exempelvis och ett stöd till grannskapsländerna som är många i och i hela östra . Det finns också ett stöd till utveckling och ekonomiskt samarbete. Det olyckliga i stödets förenkling är att man så långt jag förstår inte kan skilja på de utvecklade länderna och de länder som vi säger är under utveckling. Det innebär alltså att man inte skiljer på och ett afrikanskt u-land. Jag tror inte att detta är någon särskilt bra lösning med hänsyn till när den europeiska unionen ska följa upp exempelvis millenniemålen. Då är det angeläget att kunna se vilket stöd som verkligen går till . Det gäller också när man ska leva upp till konstitutionen framöver, med dess fattigdomsinriktning bland annat. Min fråga till statsministern blir därför: Kan vi vänta oss en tydligare redovisning av medlen när det gäller stödet till omvärlden? Då kan vi skilja ut vilket stöd som verkligen går till de fattiga länderna till . 81 Statsminister (): Det är min uppfattning att det vore önskvärt. Sedan återstår det att se om det går att få gehör för det fullt ut. ger en del av sitt bistånd direkt eller indirekt via den europeiska unionen. Det är klart att vi är intresserade av att se till att det också har en fördelning som står i överensstämmelse med vad vi tycker är rimligt. Dock kan jag till uppbyggelse berätta att det numera finns en växande insikt inom om nödvändigheten av att leva upp till FN:s mål om av BNP och BNI för att klara ett rimligt åtagande från unionen i relation till länder som behöver stöd för sin utveckling. Det återupprepas numera ständigt, inte minst från och även sida. Jag tror att vi nu ser en rörelse i där inte ensamt visserligen fortfarande tillsammans med och kommer att vara det land som klarar sitt åtagande. Hur de pengar sedan används och redovisas som vi transporterar via unionen är självfallet en angelägenhet. Jag har samma uppfattning som , men jag har inget precist svar . 82 (): I de av den här informationen tänker jag återvända till frågan om vapenembargot mot . är inte bara en diktatur som förtrycker sina egna medborgare. Det är också en regim som driver en mycket aggressiv politik mot sitt grannland som är den kinesiska historiens första demokrati. Läget har förmodligen aldrig varit så spänt som det är just nu vid . Jag undrar vilken signal EU skulle sända genom att häva vapenembargot i en sådan här situation. Är det att vi står på diktaturens sida i stället för på demokratins? Är det verkligen i linje med svensk utrikespolitik, eller ens socialdemokratisk utrikespolitik, att sälja vapen till förtryckare och förbrytare, till länder som hotar säkerheten i den egna regionen? Är det, herr statsminister, att värna frihet, fred och demokrati? 83 Statsminister (): Om vi kommer att sälja vapen till avgörs i vår egen nationella prövning. Det avgörs mot bakgrund av sådana omständigheter som pekar på. Vi vill att varje land i ska ha den typen av lagstiftning. Dessutom vill vi att varje land öppet, tydligt och med fakta ska redovisa för varandra hur man hanterar den lagstiftningen. Det är en bättre ordning än att blunda för den situation som råder, att vissa länder säljer vapen till utan att vi har en redovisning av det och utan att vi har en gemensam uppförandekod. Det sker genom att vi har ett embargo som inte är täckande i alla delar. Det är detta embargo som bör bytas mot någonting nytt. Kan de ske enat i får vi också större förutsättningar att föra en dialog med det som vi naturligtvis respekterar inom den ram som ett-Kina-politiken representerar. 84 (): Så här i slutet tänkte jag ta upp en fråga som kanske är minst lika viktig som frågan om men som inte har diskuterats alls i denna kammare. Det kanske säger att vi i den här kammaren är väldigt överens i frågan om . Det gäller frågan om inträde för . Min första fråga är: Bedömer statsministern att detta är så okomplicerat som det har redovisats i det här sammanhanget? Jag tänker på de krigsförbrytelser som har skett i . Även har ju knackat på dörren, och då är min andra fråga: Bedömer statsministern att det här är en process som kommer att gå vidare så att även kommer att behandlas som ett ansökarland , på nästa toppmöte, toppmötet därpå eller ?