prot · GS0922 · 2004-10-28 00:00:00 — : Det viktiga för mig är att vi har ett internationellt samarbete över hela världen. Vi är medlemmar i unionen. Vi har släppt en del av vårt beslutsfattande dit. Vi har åtagit oss och vill i hög grad vara med och påverka vad som sker där och måste kraftsamla. Det gör vi i samarbete med andra länder. Men det behöver inte nödvändigtvis vara med andra nordiska länder, även om det givetvis inte gör ont om det skulle vara så. 143 SKÅNBERG (kd) replik: yrkar på att lägga ned inte att effektivisera det eller att modernisera det. Han yrkade på att lägga ned det. Om en patient skulle vara sjuk ska det till en veterinär för att föreslå en sådan lösning. Sedan säger han att ett bärande motiv till att lägga ned är att han har svårt att förstå danskan. Det är sant att det kan vara svårt att förstå danskan. Men hur är det med lettiskan, polskan eller portugisiskan? Ska vi gå över till att tala engelska med varandra över , eller ska vi möjligen, ordföranden i kulturutskottet, försöka öka förståelsen för skandinaviskan, inte minst hos det yngre släktet? Det är faktiskt så att med letterna och esterna, ja faktiskt med alla balterna, är det med ryskan man får kommunicera. De kan inte kommunicera med varandra. Deras språk liknar inte varandra såsom de skandinaviska, utan det är ryska tolkar som man använder. Är det lättare att kommunicera med balterna än det är med danskarna? Hur kan det vara ett argument för att lägga ned ? 144 () replik: Det här med liknelser är inte alltid så enkelt. Vi har haft en väckelsepredikant och en pastor här som gör liknelser. Jag kan säga att min uppväxt inom är minst lika lång som herrarnas eftersom jag är äldre, även om jag inte är född i . Jag har dessutom varit söndagsskollärare, scoutledare och så vidare. Det verkar som om det är organisationen som är viktig när Skånberg tar upp detta. Det är inte organisationen som är det väsentliga, utan det är väl samarbetet? Och det behöver inte alltid denna stora paraplyorganisationen. Jag har inte sagt att danskan var det bärande motivet. Jag är ledsen att jag inte förstår det. Jag förstår engelska bättre än jag förstår danska. Och jag tycker att det är balternas egen sak att klara ut vilket språk de ska använda när de samarbetar. Detsamma gäller om vi har polacker och tyskar med. Jag tror trots allt att engelskan i sådana sammanhang kommer att vara mer väsentlig än att balter, polacker och tyskar ska lära sig det skandinaviska språket, vad det nu är. 145 SKÅNBERG (kd) replik: andra argument var att han vill prioritera EU-samarbetet framför det nordiska samarbetet. Men mitt i meningen kom han på att det kanske inte är så alldeles enkelt att göra det om man vill ha med och . Han talade om någon typ av hängavtal. Men och är som de är, och de har som nationella och suveräna stater inte gått med i EU, och det ser tyvärr inte ut som om det kommer att ske . De har liksom vi en folkvilja att räkna med. Vad menar med att han klarar sig utan den samordning som finns i inför EU-möten och som vi gärna ser breddas med de baltiska staterna? Vi kan skapa ett gemensamt intresse i EU i där vi gör gemensam sak, , danskar, svenskar och kanske också går ärenden åt norrmän och islänningar ibland och tar stöd av balterna för de gemensamma värden som vi har i med den nordiska dimension som vi har talat om. Men det vill klara sig utan. Utskotten klarar inte av att åka omkring och samordna. Där behövs det ett övergripande organ för att kunna utöva en samordning inför EU-besluten. 146 () replik: Vem man samarbetar med inom EU beror på vilka ärenden det handlar om. Det är inte alltid som vi har gemensamma uppfattningar ens inom de nordiska länder som är med i EU , och . Det kan finnas möjligheter att samarbeta med både större och mindre andra länder inom EU och inte minst också de baltiska staterna. Det samarbetet behöver man inte åka till för att bli överens om, utan man kan åka till för att bli överens. Det är avsevärt mycket närmare. Jag tror att det är med delegater inom EU som man behöver ha det stora samarbetet. I utskottet har vi fått möjlighet att påverka ministrar innan det är ministermöte. Men vilken sådan möjlighet har vi fått när det gäller ? Det är där som jag ser att vi behöver flytta över en del av vår egen kraft, av vårt arbete och av vårt tänkesätt mer till EU tillsammans med andra skandinaviska, nordiska, baltiska och nordeuropeiska länder men också med andra länder med vilka man kan skapa majoriteter och där det finns uppfattningar som passar in i vår politik. 147 () replik: Den som lyssnar noga på diskussionen här upptäcker att de två motionärerna har rätt olika infallsvinklar eller motiveringar till sin gemensamma motion. Den första talaren hävdar att det nordiska samarbetet blir bättre. Han brinner för det nordiska samarbetet. Och det blir bättre om man lägger ned . Medan säger att vi nu ska koncentrera oss på EU-samarbetet och att vi måste prioritera det. Det nordiska samarbetet är inte så viktigt. Vi ska samarbete om , och vi ska samarbeta åt lite olika håll, och för övrigt är danska ganska svårt att förstå. Jag har mer respekt för argumentering. Den verkar mer ärlig. Jag försökte i replikskiftet att påpeka att om man verkligen brinner för det nordiska samarbetet ska man inte lägga ned det organ som har varit och är motorn i det nordiska samarbetet. Det är dessutom lite konstigt att en parlamentariker vill lägga ned ett organ som ska utöva det parlamentariska trycket mot regeringarnas samarbete. För det vill ni ju inte lägga ned. verkar det som om vill lägga ned, eller i varje fall dra ned på, regeringarnas samarbete eftersom han ironiserar över att det finns så många institutioner under ministerrådet. Det är lite originellt att kulturutskottets ordförande säger det då flera av dem är just gemensamma nordiska kulturinstitutioner. Jag trodde nog att den kulturella gemenskapen var extra stark mellan de nordiska länderna. Där är jag lite besviken på kulturutskottets ordförande. Oavsett vad man tycker om EU-samarbetet har det nordiska samarbetet en stark folklig förankring, inte minst på grund av den kulturella gemenskapen. 148 () replik: Vad har jag som kulturutskottets ordförande sett av det gemensamma nordiska kulturbetet? Jo, vi hade besök av Nordiska kulturfondens vd, som gav en redovisning av vad fonden gör. I övrigt har vi inte haft ett smack att säga till om, inte ens när man träffade ett nordiskt filmavtal . Vi har en herrans diskussion om ett svenskt filmavtal. Vi har en offentlig hearing om ett svenskt filmavtal. Men vi har inte en aning om att det träffats ett nordiskt filmavtal. Tydligen är vi inte kompetenta att ha synpunkter på hur det ska se ut. Vi ska i vår träffa det norska kulturutskottet. Det har vi ordnat utan inblandning av . En utskottsskrivning som är lite intressant, apropå den folkliga förankringen, är den där det i betänkandet står att utskottet konstaterar att opinionsundersökningar tydligt visar på den starka folkliga förankring som har. När jag frågar folk utanför parlamentet vet de knappt vad är. De undrar om jag menar . De har 27 000 medlemmar, och det kan hända att de syftar på den. Men jag tror inte att har en sådan folklig förankring att det har kunnat visas i opinionsundersökningar. Däremot finns en folklig förankring när det gäller nordiskt samarbete. Vi har tidigare denna hallelujakväll varit inne på det tills och jag kom i gång. Där finns en folklig förankring, och det har varken , som betonar detta ännu hårdare, eller jag sagt emot. Jag vill ju också ha en mycket stark förankring i det europeiska samarbetet. Det är där vi är medlemmar. Det är dit vi släppt en del av vår lagstiftning. Vi harmoniserar lagar. Det gör vi inte inom . Därför vill jag poängtera vikten av det europeiska samarbetet inom EU. 149 () replik: Eftersom jag till skillnad från många andra talare inte vuxit upp i deltar jag inte i någon hallelujakör för . Jag har understrukit att det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring, och jag noterar att i varje fall den motionär som är i elden vill minska det nordiska samarbetet och i stället prioritera det europeiska. Jag gillar inte den motsättningen. Jag tror nämligen att det europeiska samarbetet blir bättre om vi har ett bra nordiskt samarbete inte minst för att vi har en kulturell, och även politisk, gemenskap. Som små stater har vi ett intresse av att stärka vårt inflytande i , och även där kan det nordiska samarbetet vara ett verktyg. Jag beklagar att kulturutskottets ordförande tycker att han blivit förbigången när det tecknats filmavtal och annat, men jag får väl säga som det brukar sägas i företag när folk klagar över att de inte fått någon information: Det är inte bara att sitta och ta emot information. Även kulturutskottet i riksdag och dess ordförande kan väl söka information. Sök information om ni är intresserade av nordisk kultur och nordiskt kultursamarbete. Ta kontakt med . har ni tagit kontakt med det norska kulturutskottet. Det är mycket lovvärt. Det vill ingen förhindra. Man ska inte bara sitta och klaga över att man inte hört så mycket. Det finns ett omfattande nordiskt kultursamarbete, och om inte kulturutskottet i riksdag och dess ordförande känner till det tror jag att det säger mer om kulturutskottet och dess prioriteringar än om det nordiska kultursamarbetet. Ursäkta att jag säger det, , men information kan man både få och söka. 150 () replik: Ja, det kan man. Jag är för det första glad att indirekt tog avstånd från utskottets skrivning om att opinionsundersökningar visar att har folklig förankring, eftersom han betonar det samarbetet. För det andra sägs det i betänkandet, och har sagts gång på gång i dagens diskussion, att det ska förankras mer i parlamentet. Man inser att den svenska ganska mycket ställts utanför. nämnde tidigare att det i svenska delegation finns 40 delegater, 20 ordinarie och 20 ersättare. I utskotten finns 272 ordinarie ledamöter om vi räknar bort . Om vi räknar in den finns där 289 ordinarie ledamöter. Representationen och förankringen i parlamentet blir väl större om ärendena och besluten tas där i stället för i ? Därför tycker jag att det finns en skyldighet att komma till utskotten. talar jag inte för min egen person, utan för att utskottet enligt min mening borde vara mer involverat i kulturfrågorna. 151 (): Jag ska tala utifrån en motion som jag skrev under den allmänna motionstiden. Den handlar om en verksamhet som heter Grensetjenst. För att anknyta till den tidigare diskussionen är det en liten men mycket effektiv organisation som bygger på samarbete mellan och . Verksamheten är belägen i , närmare bestämt i , och syftet är att underlätta arbetspendling över gränsen. Det är framför allt svenskar som reser över till . är en stor arbetsmarknad, kanske i synnerhet för oss som kommer från . Många reser över dit. Det finns dock en mängd så kallade gränshinder som kanske inte alltid kan övervinnas genom regelverk utan med god information och upplysning. De som jobbar vid Grensetjenst är människor som kommer från både och . De har finansiellt och annat stöd från försäkringskassa, skattemyndighet, arbetsförmedling och så vidare på både den norska och den svenska sidan. Det är mycket viktigt att de unika kunskaper som byggts upp vid Grensetjenst får leva vidare. Grensetjenst är ett EU-projekt och kommer att leva . I min motion betonar jag starkt vikten av att verksamheten kan permanentas så att man även i fortsättningen ska kunna serva de människor som av olika anledningar rör sig över gränsen. Jag vet att socialminister ska komma till och titta på verksamheten, och det hade varit trevligt om hon varit i kammaren när vi har den här debatten. Jag ska dock återkomma i frågan för att kunna föra en diskussion om den med ansvarigt statsråd. Jag ställer mig bakom utskottets förslag i betänkandet. 152 (): Jag vill inledningsvis tacka svenska delegation, och speciellt dess president , för ett mycket gott arbete. Det gäller inte minst i samband med förberedelserna för session som äger rum i i . Jag kan emellertid inte låta bli att säga att jag förvånas över de blandade åsikter som den borgerliga gruppen visar upp när det gäller och dess arbete, och över och åsikt om att lägga ned . Man ska ju alltid locka fram det positiva, och därför är det glädjande att det i dessa partier finns stora grupper som sluter upp bakom och dess arbete. Jag vill inför önska lycka till i arbetet och hoppas att det blir givande och intressanta diskussioner. För oss i är samarbetet kring , ökade kontakter med och utvecklingen i och Barents prioriterade områden i Nordensamarbetet. Samarbetet med grannländer utvecklas mycket snabbt just . har, som vi hört , ett nära samarbete med den baltiska församlingen, och , och är nu på väg att bli medlemmar i investeringsbanken. samarbete med nordvästra blir också allt viktigare. Mycket tack vare säkrar vi en fredlig och stabil utveckling i regionen. Vi befäster också och vidareutvecklar de kulturella banden mellan folken och lägger på det här sättet grunden för en bärkraftig ekonomisk och social utveckling i området. Vi medverkar också till en utveckling som tar hänsyn till urfolkens intressen genom att de deltar i mycket av detta samarbete. Det är nödvändigt att ytterligare stärka de här processerna och stärka en ännu längre gående integration och ett utökat samarbete. För att åstadkomma detta fordras bra samordning, information, nätverkssamarbete mellan myndigheter, näringsliv och universitet, en bra fysisk infrastruktur samt bättre utnyttjande av distansöverbryggande teknik. Vid sessionen som börjar kommer nya riktlinjer för samarbetet med nordvästra att beslutas. Insatserna mot kommer alltmer att samordnas med andra organisationer för att undvika det dubbelarbete som sker . Detta tycker jag är mycket bra. som vi fokuserar på framtida samarbetsstrukturer i norra får vi inte glömma bort det som har tagits upp här , nämligen de nordiska kärnfrågorna. Att avlägsna gränshinder mellan länderna är vår enskilt viktigaste uppgift. Tyvärr har jag väldigt , fru talman, på grund av ett missförstånd. Jag vill dock avslutningsvis yrka bifall till utrikesutskottets förslag till beslut i betänkandet och avslag på och reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU5 Särskild förvaltning av elnät 1. utskottet 2. res. (kd, m, fp) Votering: 158 för utskottet 92 för res. 1 avstod 98 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 24 v, 16 c, 12 mp För res. : 32 m, 36 fp, 24 kd Avstod: 1 mp Frånvarande: 38 s, 23 m, 12 fp, 9 kd, 6 v, 6 c, 4 mp NU6 Avtal mellan och om vitaliserat näringslivssamarbete 1. utskottet 2. res. (kd) Votering: 219 för utskottet 24 för res. 1 avstod 105 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 s, 30 m, 35 fp, 24 v, 15 c, 13 mp För res. : 24 kd Avstod: 1 m Frånvarande: 42 s, 24 m, 13 fp, 9 kd, 6 v, 7 c, 4 mp 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU16 Jämställdhet inom utbildning och forskning Punkt 2 (Jämställdhet i och i gymnasieskolan) 1. utskottet 2. res. 1 (fp) 3. res. 3 (c) 4. res. 4 (mp) Förberedande votering 1: 17 för res. 3 13 för res. 4 219 avstod 100 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 36 för res. 1 16 för res. 3 199 avstod 98 frånvarande Kammaren biträdde res. 1 Huvudvotering: 161 för utskottet 36 för res. 1 53 avstod 99 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:105 s, 32 m, 24 v För res. 1:36 fp Avstod:24 kd, 16 c, 13 mp Frånvarande:39 s, 23 m, 12 fp, 9 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Punkt 8 (Jämställdhet inom forskarutbildningen och i forskarkarriären) 1. utskottet 2. res. 11 (kd) Votering: 175 för utskottet 24 för res. 11 51 avstod 99 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 31 m, 1 fp, 24 v, 13 mp För res. 11: 24 kd Avstod: 35 fp, 16 c Frånvarande: 38 s, 24 m, 12 fp, 9 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Punkt 9 (Kvinnliga doktoranders utsatthet) 1. utskottet 2. res. 13 (kd, mp) Votering: 212 för utskottet 38 för res. 13 1 avstod 98 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 32 m, 34 fp, 24 v, 16 c För res. 13: 1 fp, 24 kd, 13 mp Avstod: 1 fp Frånvarande: 38 s, 23 m, 12 fp, 9 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU17 Forskning och forskarutbildning Punkt 1 (Statens roll i samband med forskning) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 219 för utskottet 32 för res. 1 98 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 36 fp, 24 kd, 24 v, 16 c, 13 mp För res. 1: 32 m Frånvarande: 38 s, 23 m, 12 fp, 9 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Punkt 7 (Principer för fördelning av forskningsresurser mellan lärosätena) 1. utskottet 2. res. 8 (fp, m) 3. res. 9 (c) Förberedande votering: 72 för res. 8 17 för res. 9 161 avstod 99 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 166 för utskottet 68 för res. 8 16 avstod 99 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 23 kd, 24 v, 13 mp För res. 8: 32 m, 35 fp, 1 kd Avstod: 16 c Frånvarande: 38 s, 23 m, 13 fp, 9 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Punkt 9 (Utgångspunkter för forskningsetiken) 1. utskottet 2. res. 11 (kd) Votering: 227 för utskottet 23 för res. 11 99 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 32 m, 36 fp, 24 v, 16 c, 13 mp För res. 11: 23 kd Frånvarande: 38 s, 23 m, 12 fp, 10 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Per () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 23 (Nyttiggörande av forskning) 1. utskottet 2. res. 23 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 124 för utskottet 121 för res. 23 104 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 24 v För res. 23: 32 m, 36 fp, 24 kd, 16 c, 13 mp Frånvarande: 44 s, 23 m, 12 fp, 9 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Punkt 26 (Vetenskaplig informationsförsörjning) 1. utskottet 2. res. 25 (v) Votering: 225 för utskottet 24 för res. 25 100 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 32 m, 36 fp, 24 kd, 16 c, 13 mp För res. 25: 24 v Frånvarande: 40 s, 23 m, 12 fp, 9 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU3 Punkt 1 (relationer med närområdet och med ) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 219 för utskottet 31 för res. 1 1 avstod 98 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 36 fp, 24 kd, 24 v, 16 c, 13 mp För res. 1: 31 m Avstod: 1 m Frånvarande: 38 s, 23 m, 12 fp, 9 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Punkt 3 (Nordbors gränslösa rättigheter och gränsregionalt samarbete) 1. utskottet 2. res. 2 (kd) Votering: 225 för utskottet 26 för res. 2 98 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 32 m, 35 fp, 24 v, 16 c, 12 mp För res. 2: 1 fp, 24 kd, 1 mp Frånvarande: 38 s, 23 m, 12 fp, 9 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Anmäldes och bordlades Propositioner 2004/05:28 Bostadsersättning för asylsökande 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation med anledning av prop. 2004/05:22 Diskriminering inom det sociala området på grund av sexuell läggning 2004/05:A2 av m.fl. (kd) 2004/05:A3 av m.fl. (m) med anledning av prop. 2004/05:26 En ny åklagarorganisation 2004/05:Ju12 av m.fl. (fp) 2004/05:Ju13 av m.fl. (v) 2004/05:Ju14 av m.fl. (kd) 2004/05:Ju15 av m.fl. (m) 18 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:82 av ()till justitieminister mot förföljelsesyndrom och psykiskt sjuka brottslingar 2004/05:83 av ()till statsrådet färre förtroendevalda 2004/05:84 av ()till kulturminister och opartiskheten 2004/05:85 av ()till statsrådet till kommuner som vill dela sig Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:229 av ()till utrikesminister barn i /05:230 av ()till utrikesminister i /05:231 av ()till statsrådet 2004/05:232 av ()till utbildningsminister för högre utbildning /05:233 av Axel Darvik (fp)till utbildningsminister för utländska studenter /05:234 av ()till jordbruksminister handel med reptiler 2004/05:235 av ()till jordbruksminister av torsk vid fiske på 2004/05:236 av ()till finansminister aspekter på sex- och människohandel /05:237 av ()till försvarsminister krav på examen /05:238 av ()till kulturminister utrikespolitiska rapporteringen hos Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:169 av ()till näringsminister nordiskt stamnätsbolag 2004/05:122 av ()till socialminister 2004/05:160 av ()till justitieminister tingsrätter 2004/05:170 av ()till justitieminister till näringsidkare vid felaktiga beslag 2004/05:178 av ()till statsrådet svenska biståndet till 2004/05:184 av ()till justitieminister för barn 2004/05:185 av ()till justitieminister befogenheter att ingripa mot rattfylleri 2004/05:193 av ()till justitieminister införsel 2004/05:199 av ()till statsrådet av parlamenten genom samarbete och stöd 2004/05:200 av ()till statsrådet i biståndspolitiken Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 97 (delvis), av talmannen därefter till och med anf. 123 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.