prot · GR09124 · 2004-05-28 00:00:00 — 1 § Särskilt anordnad debatt om kärnkraften och koldioxidutsläppen 1 Näringsminister (): finns det en bred politisk samsyn på energiområdet mellan Socialdemokraterna, i riksdag. Det är en styrka för svensk energipolitik och utgör grunden för möjligheterna att skapa stabilitet och långsiktighet i en av våra största politiska frågor. Energipolitiken vilar på fyra hörnstenar. Den första är en trygg och säker energiförsörjning. Den andra är att vi ska värna industrins konkurrenskraft. Den tredje är hänsynen till miljö, hälsa och klimat. Den fjärde är att energipolitiken ska bidra till att hålla hushållens kostnader för energi på en rimlig nivå. Detta slogs fast senast proposition och energipolitiska beslut i . Vår samverkan om energipolitiken innebär också att vi socialdemokrater, vänsterpartister och centerpartister tar ett gemensamt ansvar när det gäller kärnkraften. har det gått svenska folket röstade för en avveckling av kärnkraften. Det var ett viktigt vägval. Mödan och stegen skulle leda till de förnyelsebara energikällorna och en hållbar framtid. Men det var också en väg som innebar osäkerhet, ovisshet och oförutsägbarhet, inte minst för vårt energiintensiva näringsliv. energipolitiska beslut avskaffades . Det var ett uttryck för att vi anser att kärnkraften är nödvändig tills andra energikällor kan komma in i systemet i tillräcklig omfattning. Mitt fokus när jag fick ansvaret för energifrågorna var att hitta en helhetslösning som ger långsiktighet och förutsägbarhet. För mig innebar det att industrin själv skulle ges möjlighet att vara med och utforma en planerad och ordnad utfasning av kärnkraften, som annan, miljövänlig elproduktion tas i drift och elförsörjningen tryggas. Bristen på långsiktighet och förutsägbarhet har varit ett grundläggande problem för industrin . Hälften av vår elproduktion sker i kärnkraftverk som kommer att uppnå sin tekniska livslängd inom överskådlig tid. Kärnkraftverken i byggdes under en ganska , och om ingenting görs ska alltså hälften av vår elproduktions kapacitet ersättas under en kort tidrymd. Jag har fått en rapport från generaldirektör , som är vår man i förhandlingarna med industrin. Tidsplanen som angav sista april som ett avställningsdatum har visat sig vara för snäv, och fortsätter sitt arbete med att nå en förhandlingslösning om omställningen av energisystemet som inkluderar den andra reaktorn i . Förhandlingarna är en bred ansats för att göra avvecklingen av kärnkraften så smidig och effektiv som möjligt. Skulle det visa sig vara en oframkomlig väg kommer regeringen att gå vidare med hjälp av de politiska instrument som den breda politiska uppslutningen i ställer till förfogande. Jag vill här vara väldigt tydlig. Oavsett utgången av de fortsatta förhandlingarna kommer det att ske en omställning av energisystemet. Det här är kraftindustrins chans att påverka den omställningen. Omställningen är ingen förhandlingsfråga. Jag vet att jag i det här avseendet talar för alla de tre partier som genom det energisamarbete som etablerades 1997 står för långsiktigheten och stabiliteten i energipolitiken. Kärnkraften ska avvecklas. Kärnkraft är inte en långsiktigt hållbar energikälla. Kärnkraften ger upphov till avfall som ska förvaras tryggt under många generationer. Vi har också kunnat se att den mänskliga faktorn är avgörande för hur hög säkerhet vi kan uppnå. Det är skäl nog för att sikta mot bättre och mer långsiktigt hållbara energikällor. Hälften av el kommer, som sagt, från kärnkraften. Det gör att vi är mycket exponerade för en enda energikälla och dessutom en så pass osäker sådan. En hållbar och långsiktig energipolitik innebär många och olika förnyelsebara energikällor. Den generation av politiker som vi tillhör måste ta ansvar för att till nästa generation lämna över ett energisystem som uppfyller de här kriterierna. Inledningsvis talade jag om energipolitikens hörnstenar. En säker och trygg energiförsörjning är fundamental för vårt samhälles fortsatta utveckling. Det tror jag att vi kan enas om så långt, likaså att all energiproduktion påverkar miljön. Dessa två enkla fakta leder ofrånkomligen till målkonflikter, som skulle finnas även om vi inte hade bestämt oss för att avveckla kärnkraften. Många politiker gör det lätt för sig och blundar för målkonflikterna. Vore det så att det fanns en snabb metod att uppnå ett energisystem baserat på miljövänlig, förnybar energi skulle vi givetvis redan ha uppnått en så viktig vision. Men det finns inga genvägar. På kort sikt måste vi acceptera lösningar som inte är perfekta i alla avseenden. Vår uppgift som politiker är att ta ställning och göra avvägningar mellan motstående intressen utifrån en långsiktig helhetssyn. är det enda parti som har uttalat sig klart och tydligt för en utbyggnad av kärnkraften i , tvärtemot vad partiet lovade i folkomröstningen. Genom den här strategin har valt bort sina möjligheter att vara med och påverka den framtida energipolitiken. I stället för att hålla fast vid en teknik som snart kommer att passera sitt bästföredatum har vi politiker en skyldighet att driva på och vidta aktiva åtgärder som stimulerar framåtsyftande satsningar. Tjernobyl och har lärt oss att opinionen kan ändras snabbt om en olycka sker någonstans i världen. Skulle något liknande ske igen kommer medborgarna att ställa omedelbara krav på åtgärder också i . Ska man i sådana lägen kunna hävda en ansvarsfull energipolitik gäller det att kunna visa att man har en trovärdig och långsiktig strategi för omställning av energisystemet. Debatten här har initierats av för att diskutera kärnkraft och klimatproblem. Jag välkomnar intresse men ställer mig frågande inför den starka koppling han gör till kärnkraften som en långsiktig lösning. Även om kärnkraftsproduktionen i världen fördubblas skulle av världens energibehov tillgodoses av annat än kärnkraft. När det gäller klimatfrågorna är det globala problem vi pratar om, inte lokala. Jag delar oro för klimatproblemen. Det är bland annat därför som vi infört elcertifikaten, som är ett system baserat på marknadsmekanismer och marknadslösningar för att öka andelen förnybar energi i . Vi arbetar med ett brett paket av åtgärder. Vi stöder introduktionen av ny energiteknik och vindkraft på marknaden och program för effektivare energianvändning. Men vad gör ? säger nej till många av de aktiva åtgärder för att lösa klimatproblemen som vi kan vidta i . I praktiken tycks alltså intresse för klimatproblemen vara ganska svalt. Min förhoppning är att fler partier ska acceptera en ansvarsfull avveckling av kärnkraften och därmed närma sig energipolitikens mittfåra. Endast där går det att finna stabila riksdagsmajoriteter och en lösning där man långsiktigt tar ansvar för och inte minst den svenska industrins behov av en långsiktig förutsägbar energiförsörjning. Det handlar om en energiförsörjning som går att väga in när man fattar långsiktiga investeringsbeslut, beslut som är så viktiga för vår tillväxt, för vår sysselsättning och för framtiden för det svenska välståndet. En sådan lösning, en sådan stabilitet, försvåras eller kanske till och med omöjliggörs av den typ av partipolitisk utkantsdemonstration som jag är orolig för att vi håller på att få tillbaka i den svenska energipolitiken. Det vore till skada för den svenska industrins konkurrensförmåga, och det vore till skada för den långsiktiga miljöpolitiken i . 2 PER (): Att skapa ett riktigt bra företagsklimat med förutsägbara konkurrenskraftiga regler för företag och företagande är en viktig strategi för varje land och för varje regering som värnar om sysselsättning och välfärd. Det handlar om en ständigt pågående process som syftar till att göra det bättre och lättare att driva företag i det egna landet. Åtminstone borde det vara på det viset. Ett bra företagsklimat är viktigt för alla branscher, men det är extra viktigt för branscher som tar investeringsbeslut för 10, 50 eller kanske till och med . Energibranschen är en sådan. Den första delen av var för att satsa på jobb och produktion i , mycket tack vare en kraftig utbyggnad av elproduktionen. Det började med utbyggnaden av vattenkraften och elnäten och fortsatte med utbyggnaden av kärnkraften. Tillväxt, framtidsoptimism, teknisk utveckling var honnörsord. Välstånd, sysselsättning och välfärd ökade i snabb takt i , snabbare än på många andra ställen. Tyvärr hände något som innebar att denna utveckling bröts. Pessimisterna fick tolkningsföreträde. De tillväxtfientliga delarna inom arbetarrörelsen växte sig starka. Den tekniska utvecklingen stannade av, vilket fick till följd att vårt land växte långsammare än många övriga länder. Lite förenklat kan man säga att vi hade av klok energipolitik och av osäkerhet och stagnation. Tyvärr har med den rödgröna koalitionen inte gjort saken bättre tvärtom! Förtidsavvecklingen av är en extrem politik där man förstör väl fungerande energiproduktion av rent politiska skäl. Efter vinterns och vårens energisamtal ser vi med viss oro på en del tecken som tyder på att man nu vill forcera en politisk kärnkraftsavveckling genom att sätta en bortre livslängd för alla reaktorer som är byggda . Detta, herr talman, är en oklok politik som blir än mer oklok när man ser vad det får för effekter. Det betyder nämligen att hälften av våra kärnkraftsreaktorer ska avvecklas precis som fyrtiotalisterna efter ett långt och strävsamt arbetsliv ska gå i välförtjänt pension. Är det smart att precis som fyrtiotalisterna går i pension också förtidspensionera hälften av kärnkraftsreaktorer? Vi var skeptiska till och hans samtal därför att vi såg att det här var ett försök att göra en tysk lösning. är brunkolslandet nr 1 eller möjligen är det . Men de underhandskontakter vi har haft med och en artikel som han skrev i visar att det ändå finns en insikt hos Socialdemokraterna om att det finns målkonflikter i energipolitiken. En politisk kärnkraftsavveckling är i praktiken oförenlig med målen om att minska koldioxidutsläppen och säkerställa eltillgång till rimliga priser för konsumenter och för industrin. Vi ser dock också andra tecken som kanske visar på att Socialdemokraterna ändå vill komma bort från årtalsexercisen. Och, herr talman, låt det vara klart att vi moderater är öppna för att förhandla med regeringen och andra tillväxtorienterade partier om en klokare och betydligt bredare uppgörelse än den som ni nu har med två partier. De nuvarande kärnkraftsreaktorerna bör avvecklas av ägarna när de är lönsamma och när de inte klarar uppsatta säkerhetskrav. Det handlar om en värdig pensionering av reaktorerna när de har tjänat ut sin tid. Vi moderater tycker vidare att det är viktigt att få goda villkor för investeringar i de befintliga reaktorerna, så att livslängden kan öka och effekten höjas. För detta krävs rimliga ekonomiska förutsättningar. Bland annat måste unika effektskatt på kärnkraften tas bort. Denna skatt hindrar goda investeringar i reaktorerna. håller jag med näringsministern om att vi behöver höja andelen förnybar energi i produktionen för att underlätta att vi får en bättre balans och inte bara har två typer av energi. Därför måste vi göra det möjligt för utbyggnad av till exempel naturgas. Nog borde vi energipolitiska gräl kunna enas om en rimlig energipolitik för tillväxt, sysselsättning och välfärd, ett bra företagsklimat där förändringarna innebär att det blir bättre och bättre för industrin och värna om en riktigt god miljö. 3 (): Jag kan instämma i allt det Per sade om energipolitikens betydelse för ett bra företagsklimat, men jag ska säga att min grundläggande drivkraft i den här frågan är en helt annan. Det handlar om det vägval mänskligheten och inte minst står inför just nu när det gäller vårt klimat. Temperaturen på jorden ökade . Det kan tyckas vara väldigt lite, men effekterna blev stora. Snötäcket, på de delar av jorden där det finns, ligger . Öknarna breder ut sig. Och effekterna av den här klimatpåverkan, som förde med sig större mängd koldioxid i atmosfären, kommer att accelerera. Temperaturhöjningen under kommer att bli ännu större och effekterna därmed också ännu större. Det här är ett globalt problem, inte lokalt, sade näringsminister . All business is local, brukar man säga. Utsläppen är lokala, men effekterna är globala. Effekterna är globala, men ansvaret måste vi ta lokalt. Det är en målkonflikt, som näringsministern sade. Vi ser den målkonflikten, men vi gör ett annat val än regeringen. Det är riktigt att det är en positionsförskjutning i förhållande till vår ställning 1980, för , i samband med folkomröstningen. Vi gör en annan vägning av kärnkraftens risker och koldioxidens risker . Det finns också mycket annat som har förändrats , till exempel bedömningen av kärnkraftens tekniska livslängd, ett begrepp som spelade en väldigt stor roll i inlägg. Bedömningen nu är ju att kärnkraften säkert och lönsamt kan användas betydligt längre än expertisen sade före folkomröstningen . har en egendomlig dubbelroll. Han representerar den i särklass största aktieägaren i banken . Nordea är huvudfinansiär i ett nybyggt kärnkraftverk, nämligen det nya i som är större än alla kärnkraftverk som finns i . Där bedömer man att kärnkraften är lönsam och att det är en framtidssatsning. Det är också den bedömning som svensk kärnkraftsindustri gör. Om de ökade krav på att begränsa koldioxidutsläppen som vi nu har i och som många länder försöker leva upp till, men där går på tvärs, slår igenom och konsumtionen fortsätter att ha den utveckling den har haft kommer också ny kärnkraft att bli lönsam. Jag har flera frågor till näringsministern. Hur känns det att gå till som på alla sätt kämpar för att ska ta sitt globala ansvar, begränsa koldioxidutsläppen och klimatpåverkan, och säga till henne att måste gå på tvärs, att vi nu vill nystarta ett oljekraftverk i som bara detta enda verk ökar koldioxidutsläpp , att vi planerar ett gaskraftverk i som ökar det ytterligare och att vi också planerar att använda oljekraftverket i ytterligare vilket ännu mer kommer att se till att går på tvärs mot denna globala satsning på att minska klimatpåverkan? Hur känns det? Det nya i statsrådets anförande var ett kraftfullt maktspråk mot branschen. Man har lockat med att köpa sig fram till en snabbavveckling av kärnkraften, men branschen ser naturligtvis det okloka i det. påpekar man: Om ni inte låter er köpas så har vi en riksdagsmajoritet som kan köra över er. Mina frågor till är alltså: Hur känns det att vara ansvarig för en politik där sviker sitt globala ansvar för klimatpolitiken? Vad är det som gör att det Nordea stöder i är så totalt fel i ? 4 (): Om chef kom till ett väl fungerande företag i min hemkommun och sade att det skulle läggas ned skulle väl ägaren bli minst sagt förvånad? Ännu mer obegripligt skulle det bli om ägaren fick veta att nedläggningen av hans fabrik skulle medföra att utsläppen av koldioxid i skulle öka. Ändå är det just ett sådant uppdrag som har fått av Socialdemokraterna, . Min och åsikt är att det kommer att bli orimliga konsekvenser för miljön av en nedläggning . Det kommer också att bli orimligt dyrt för folkhushållet att avveckla kärnkraften , alltså innan våra myndigheter bedömer att säkerheten inte är fullgod eller företagen anser att de inte är lönsamma att drivas vidare. är det precis som vi har hört kärnkraften och vattenkraften som står för största delen, ungefär lika delar, av energiförsörjning. Varken vattenkraften eller kärnkraften ger några koldioxidutsläpp, vilket är gynnsamt i när vi ser att koldioxid och utsläpp av andra växthusgaser utgör ett stort hot mot klimatet på vårt jordklot. En del forskare vill hävda att växthuseffekten redan resulterar i skyfall, stormar, värmevågor och ett mycket instabilt klimat. Vi vet inte än om de senaste skyfallen över ön är orsakade av växthuseffekten. De orsakade i alla fall att tusentals människor fick sätta livet till. Vi ser en rad liknande exempel . I det läget driver regeringen och de energipolitiska stödpartierna , som för övrigt är tunnelbyggare i , framför sig i ett projekt där ingen ännu kan se ljuset i tunneln. Vi kristdemokrater har den bestämda uppfattningen att inte kan avveckla kärnkraften när man inte förmår att ersätta den med förnybara energislag. Dit ska vi sträva. Vi underskattade problemen att nå dit när vi deltog i folkomröstningen . Då skanderade vi också: Vad ska väck? Vad ska in? Sol och vind! Det har gått dess. Vinden svarar för en försumbar del av energiproduktion. Solen värmer oss alla, särskilt , men vi förmår inte utnyttja det i någon större utsträckning för elproduktion annat än indirekt via vattenkraften. Vad skulle då hända vid den förtida avveckling som har att staka ut? Trots de stora subventionerna kan de förnybara energikällorna inte stå på egna ben. Det realistiska att ersätta kärnkraften med är att bygga kraftvärmeverk i minst samma storlek som det nybyggda i . Men det skulle behövas minst 50 sådana naturgasdrivna kraftvärmeverk för att ersätta kärnkraften. Då skulle koldioxidutsläppen bli större än de som de 500 största industrierna i vårt land spyr ut. Det skulle vara ekonomiskt mycket kostsamt, men det skulle framför allt miljömässigt vara helt oacceptabelt. För oss kristdemokrater är det inte ett alternativ. Om ministern tar växthuseffekten på allvar är en stängning av fungerande och säker elproduktion en orimlig väg att gå. Näringsministern talar i sitt första inlägg om vikten av trygghet, stabilitet och långsiktighet i energipolitiken. Gärna det, för det har varit en bristvara . Det är just det som efterfrågas i varje energisammanhang som jag befinner mig i, långsiktighet och breda uppgörelser och överenskommelser. Det är ju bara så man kan få den stabilitet som är önskvärd från alla håll. En sådan bred samling kan inte uppnås kring en politik vars främsta syfte är att spä på koldioxidutsläppen och stänga av fungerande elfabriker. Det krävs breda uppgörelser, stabila över regeringsskiften, för att skapa den långsiktighet som ger både miljön och tillväxten en chans. Därför borde dagens debatt resultera i en nationell samling. Lägg ned verksamhet! Förflytta inte viktiga beslut från folkvalda till förhandlare och branschaktörer! Det är att krypa undan ansvar. Det är dags för svenska folkets skull, för hushållens skull, för företagens skull och för energibranschens skull att bryta det politiska dödläget. Jag föreslår en energipakt för miljö och tillväxt. Visst finns målkonflikten där, men jag vill ha en energipakt där vi har miljön i fokus för lösningarna men också garanterar tillgången till trygg elförsörjning till rimliga priser till hushåll och näringsliv och där vi fattar långsiktiga beslut som ger förutsättningar för näringslivet, också för den elberoende basindustrin, så att man kan stanna kvar i landet och trygga jobben. Är näringsministern beredd att ta initiativ till en bredare samling kring energipolitiken? 5 (): Energipolitikens stora utmaning är att skapa ett robust, långsiktigt hållbart och effektivt energisystem där fossila bränslen och uran sakta men säkert utmönstras ur energikorgen. I denna korg ska det finnas många olika energislag som kompletterar varandra och som inte leder till stora miljökostnader för kommande generationer. har antagit denna utmaning. Det politiska systemet har, trots att svårigheterna ibland synes oöverstigliga, bestämt sig för en mycket radikal omställning av energisystemet. Det vore naturligtvis väldigt bra om denna omställning kunde göras tillsammans med bland annat kraftindustrin. Genom att använda den omreglerade elmarknaden som verktyg för ett effektivare elproduktionssystem har vi fått till stånd balans mellan tillgång och efterfrågan. Råelpriset i är fortfarande för lågt för att skapa intresse för stora nyinvesteringar, men genom förändring av den så kallade kraftvärmeskatten och introduktion av elcertifikatssystemet har intresset för nyinvestering i kraftvärme, skogsindustrins bioanläggningar och vindkraften ökat ganska rejält. Det finns de som anser att denna inriktning av energipolitiken är grovt felaktig och helt onödig. Vi har ju kärnkraft som kan lokaliseras till ett fåtal platser och producera precis så mycket el som vi behöver. Varför då krångla med vindkraftverk som skymmer sikten i semesterparadisen på , och ? Varför krångla med elcertifikat? Varför satsa pengar på forskning i ny energiteknik och solceller? Det självklara svaret är förstås att även uranbaserad kärnkraft är en ändlig resurs, att kärnkraften stoppar utvecklingen av nya energikällor och att för stort beroende av just kärnkraftsel ger oss osäkerheter i elförsörjningen. Vi vill inte hamna i en situation där vi beroende på en kärnkraftsolycka någonstans i världen eller därför att våra egna reaktorer blivit för gamla och osäkra och måste genomgå stora reparationer tvingas snabbstänga flera reaktorer ungefär . erbjuder kärnkraft för att minska koldioxidutsläppen. Det finns emellertid mycket bättre lösningar. Faktiskt ska vi få i gång ett system för utsläpp av koldioxid som kommer att bestämma hur mycket koldioxid som maximalt får släppas ut från de industrier och anläggningar som ingår i det europeiska handelssystemet. Ska industri- och energianläggningar som använder fossila bränslen nyetableras måste de först köpa utsläppsrätter från någon annan deltagare i systemet. Detta innebär att koldioxidutsläppen inte kan öka sett till EU-nivå. Genom politiska beslut kan man emellertid bestämma sig för att minska på den mängd koldioxid som får släppas ut. Handelssystemet för koldioxid är ett genialt och effektivt sätt att stoppa ökningen av koldioxid och minska användningen av fossila bränslen. Konkurrensneutraliteten mellan olika länders industri upprätthålls, vilket är den andra viktiga positiva följden. Jag tror att samarbete i och mellan och är ett effektivare medel mot koldioxidutsläpp än att åter påbörja byggnationer av nya kärnkraftverk. nonchalanta inställning till kärnkraftens risker kombinerad med samma partis ointresse för att minska användningen av fossila bränslen skulle kunna vara ett hot mot den miljömässigt och samhällsekonomiskt nödvändiga energiomställningen. Det är därför gott att veta att bakom den extrema folkpartistiska energipolitiken står allena. 6 (): Energiomställningen ska fullföljas. Det pågår just nu diskussioner mellan statens förhandlare och industrin. Det är en möjlighet, en option, för industrin att vara med. Tar man inte den, vill även jag härifrån denna talarstol deklarera, ställs energisystemet om trots att vi möjligen inte når någon överenskommelse. Överenskommelsen mellan regeringspartiet , och , som har varat ett stort antal år, står däremot fast. Och varför det? Jo, därför att vi vill skapa en helhetslösning vad gäller energiområdet där vi ger långsiktiga och stabila spelregler för alla för producenter men också för oss konsumenter. Vi må vara en stor producent eller en liten konsument, men vi vill alla ha stabila och långsiktiga spelregler detta därför att de investeringar som görs i energisystem i hemmen och hushållen men också inom industrin är gigantiska och långsiktiga, och då är det samhällets uppgift att se till att spelreglerna på planen blir långsiktiga och stabila. Vi vill alltså se till att vi får trygga och säkra system, att hushållen såväl som industrin får tillgång till den energi som man behöver, men självklart också att vi värnar miljön, hälsan och klimatet. I det sammanhanget skulle jag särskilt vilja peka på att den bästa kilowattimmen är den som inte används. Det finns utomordentliga möjligheter, herr talman, att effektivisera användningen av den energi som vi använder. Det finns utomordentliga möjligheter att spara på energiområdet. Gör vi det sparar vi också på vår gemensamma miljö. Låt mig i sammanhanget också påpeka att är det mest elberoende landet i världen. Rimligen borde vi ta oss samman och utnyttja de möjligheter som detta faktum ger. Något ord vill jag säga om kärnkraften.