prot · GR0986 · 2004-03-23 00:00:00 — Jag har uppfattat att är intresserat av att säkra de kulturella rättigheterna för sitt vidkommande. Jag läste samma tongångar i utredningen om film i Sameland och . Jag har också talat med olika personer som är aktiva inom området, som framför samma saker. Jag skulle vilja uppmana kulturministern att vara mer lyhörd för de synpunkterna. Då kanske jag också kan bli optimistisk . 26 Kulturminister (): Jag är ledsen om tycker att hon inte har fått svar. Det kan möjligen vara så att hon inte har förstått vad jag har sagt. Jag har inte hunnit räkna igenom alla felaktigheter som finns i den interpellation som har formulerat. Där finns åtminstone fyra eller fem rena felaktigheter, som inte är en korrekt beskrivning av hur det förhåller sig när det gäller filmpolitiken. Den grundläggande skillnaden mellan oss, om det finns någon, är att jag inte nöjer mig med att minoritetsspråken ska ha stöd genom öronmärkta bidrag medan alla andra i landet ska ha tillgång till den stora kulturpolitiken, där de stora pengarna finns. Det tycker jag inte är rimligt. Minoritetsspråk behöver lite extra stimulanser med en tydlig styrning. Sedan ska de vara med och få del av den stora kulturpolitiken också. Det är alldeles självklart. Inte ska ha särskilda pengar från ett särskilt anslag. Han ska ha del av det som alla andra författare har tillgång till, när han skriver på svenska och när han skriver på meänkieli. Jag vill inte stänga in folk i tårtbitar. Jag tror att det är farligt. Jag tror att det är fel. Det kommer att vara svensk kulturpolitik också framöver. Det som möjligen är bekymmersamt är att det är ytterst få ansökningar som kommer till exempel till om att få göra svensk film på minoritetsspråk. Där tror jag att vi kan göra mer. Det kommer ytterst få ansökningar. Det kanske är så att människor upplever att de inte kan söka utan de måste gå till minoritetsspråkspengarna. Den stora kulturpolitiken står öppen för minoritetsspråken. Det är väldigt bra om fler söker och slåss om de pengarna, för jag tror att det finns konstnärligt framstående filmare, författare och andra som kan få del av dem. Det har inte med optimism rakt ut i det blå att göra, utan det har att göra med en ordning som jag tycker är mycket rimlig. Vi betalar alla skatt i det här landet. Då ska vi inte vara hänvisade till små segment där vi söker pengar. Jag hoppas att och hennes parti kan kämpa för lite mer pengar till svensk film. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellationerna 2003/04:338 och 339 om småföretagen och jobben 27 Näringsminister (): och har var för sig ställt ett antal frågor till mig som alla handlar om företagande och näringsklimatet i . Eftersom deras frågor delvis överlappar varandra har jag valt att ge ett samlat svar på interpellationerna. mer specifika frågor handlar om villkoren för företag inom vård- och omsorgssektorn och för att underlätta för företag som utför hushållstjänster i hemmet. mer specifika frågor gäller nyföretagandet och särskilt nyföretagandet bland kvinnor. Regeringen bedriver ett kontinuerligt arbete för att upprätthålla goda villkor för företagande. På övergripande nivå handlar det om att försäkra att företagen möter efterfrågan på sina produkter och har goda möjligheter att låna och investera. har numera ett stabilt statsfinansiellt läge med låga räntor och låg inflation. har haft en god företagsutveckling genom att antalet företag med anställda ökat. var antalet nystartade företag det näst högsta och överlevnadsgraden bland de nystartade företagen är högre än i många andra länder. När det gäller andelen företagare i arbetskraften tillhör de länder som ligger omkring medelnivån inom EU tillsammans med , och . Högre ligger till exempel och , och lägre , och samt . Vi fortsätter också att placera oss väl i internationella jämförelser av företagsklimat och konkurrenskraft. Enligt studie från av över 100 länder är ett av de länder där det är absolut enklast att starta företag. Vi har ett bra utgångsläge, men vi vill bli ännu bättre. Vi förbereder nu ett handlingsprogram för bättre service och tillgänglighet hos myndigheterna, enklare regler, färre och enklare blanketter samt IT-lösningar som förenklar tillvaron för små företag. De så kallade 3:12-reglerna har gjorts mer generösa. Det innebär att den andel av vinsten som kan beskattas som kapital, som kan beskattas förmånligt, har ökat i storlek. har möjlighet att få uppskov med betalning av preliminär skatt. Förändringar har också genomförts genom de så kallade lättnadsreglerna i arvs- och gåvobeskattningen, för att underlätta generationsskiften. Särskilda insatser görs för att främja kvinnors företagande. För att stimulera unga människor att starta och driva företag genomförs ett nationellt program för entreprenörskap. Vi har även sett behovet av att ge möjlighet till utökad utlåning till små företag. Därför har regeringen infört ett nytt företagarlån genom . Vi avser att lämna ett förslag på finansiering i tidiga skeden, så kallad såddfinansiering, och om den rådgivning och det stöd som behövs på detta stadium. När det gäller villkoren för företag inom vård- och omsorgssektorn, så är det viktigaste att patienternas intresse sätts i första rummet. Ett område där det går att kombinera ett ökat privat företagande med patientintresset är inom primärvården. Här har det också skett en ökning av mångfalden, vilket vi ser positivt på. Men när det gäller vård- och omsorgssektorn så tänker vi inte låta vinstintresset gå före omsorgen om patienterna. Den privata servicesektorn är en viktig bransch som kommer att växa med eller utan skattesubventioner. Att med skattemedel styra vilken inriktning denna expansion ska ha anser jag vara direkt felaktigt. Särskilda skatteregler för hushållstjänster har inte enligt min mening samma prioritet som mer generellt inriktade åtgärder. 28 (): Tack, näringsministern, för svaret som säger att allt är väl i . Vad skönt, då kan vi sova lugnt om natten. Det finns statistik som påvisar olika saker. Mitt syfte med debatten är inte att nå största möjliga polemik. Jag har haft ett antal debatter och jag vet att näringsministern och jag har olika syn på en rad frågor. Min förhoppning är att vi ska kunna ha en konstruktiv debatt. Det hopp jag har, i samband med att en tillväxtkonferens har utlysts från Socialdemokratiska partiet, är att det finns en insikt hos en del om att allt faktiskt inte står riktigt bra till. Jag hoppas att näringsministern och jag är överens om att vi har för få företag i landet och för få människor som vill och kan starta nya företag. Det hoppas jag kan vara en gemensam utgångspunkt för hur vi kan förbättra de möjligheterna. Ett av de största bekymren är tillgången på riskkapital. Om vi tittar på vad Global Entrepreneurship Monitor, GEM, säger visar de att ligger väldigt lågt internationellt sett till antalet företagare, och i ligger vi sämst till. av människorna i är involverade i entreprenöriella aktiviteter, som man uttrycker det. I är det , i är det och i är det . Vi har en bit väg kvar att gå och en del att göra. Det är stora skillnader. Jag tycker att GEM-undersökningen är väldigt intressant. Den visar också att i de flesta fall är det entreprenörens släktingar, grannar eller kolleger som finansierar företaget. Det klassiska riskkapitalet utgör alltså bara en bråkdel av investeringar i nya företag. Det tycker jag är en intressant uppgift. I är det oerhört svårt att få pengar över för investeringar på grund av skattesystemet och skatteuttaget. Här tycker jag att vi måste försöka gemensamt hitta bra lösningar. kommer i såddfinansiering. Det har aviserats om ett antal reformer vid ett antal tillfällen. Jag tror säkert att de kommer, men det är inga nya pengar. De lyfts från Industrifonden. De är viktiga, och det är angeläget att de kommer fram. Men det är inga nya pengar. Statliga insatser behövs i ökad utsträckning. Men vi måste också få i gång den privata sektorn i riskkapitalisering. Det gäller att bygga rätt incitament. Det är fel att man inte kan kvitta förlusterna om man sätter pengarna i onoterade bolag. Borde det inte vara lika förutsättningar som vid institutionellt placerande? Är det inte att bygga rätt incitament? Är det inte rimligt? I det program som initierats av tillväxtkonferensen sägs bland annat från Socialdemokraterna: ska främja risktagande. Är inte det ett sätt att främja risktagande? Är näringsministern beredd att göra någonting åt saken så att vi inte missgynnar stimulerande och risktagande i onoterade bolag? Vi vet att de små bolagen behöver växa sig större. Då behövs dessa insatser. Vi vet också att många ägare är 40-talister. kommer nedläggningarna eller generationsskiftena i bästa fall. Var femte planerar detta . 8 000 personer riskerar att bli arbetslösa säger . Jag tror att det är underskattat. av dem som ska göra generationsskifte tycker att det är besvärligt. I vilket fall kan vi konstatera att det här är en god tid. Det kanske är vår bästa tid. Varför ska jag återkomma till i nästa inlägg. Jag hoppas att näringsministern har uppfattat frågan och besvarar den. 29 (): Jag tackar för svaret. För öronen kan det låta lugnande att höra näringsministern tala om det kontinuerliga arbete som regeringen nu bedriver för att upprätthålla det man kallar för goda villkor för företagande. Men hur kommer det sig att näringslivets egna organisationer Företagarna, , de olika hantverksorganisationerna, för att bara nämna några inte är särskilt nöjda med det regeringen gör, eller rättare sagt det regeringen inte gör? Det går inte att prata fram fler företag. Jag ställde fyra frågor till näringsministern. Den första är vad han tror är skälet till att allt färre vill bli företagare. På det svarar ministern att enligt är ett av 100 länder där det är absolut enklast att starta företag. Jag vet inte vilka övriga länder som ingår i undersökning. Jämför vi oss med eller är det säkert enklare. Allt beror nog på vad man väljer att fråga om och vad man väljer att undersöka. Men det var inte det som jag frågade. Om inte ljuger i den rapport som kom och vi får väl anta att inte heller näringsministern tror det ligger uselt till. har vi förlorat 20 000 företag. Inget annat nordiskt land precis som sade har så få företag som startas som . Nyföretagandet räknas i promille i alla län. ligger före liksom , , , , och som sagt de övriga nordiska länderna. Jag skulle inte spänna bröstet så mycket om jag vore näringsminister. Jag har ett OECD-diagram som jag ska dela ut här efter debatten eftersom den tyvärr inte kunde visas på overheadbild i kammaren. Jag hoppas att de möjligheterna kommer efter ombyggnaden. Det diagrammet är mer relevant än lista som näringsministern refererade till. Om inte näringsministern tror att helt har feltolkat verkligheten hamnar på bottenplats när man frågar hur många som själva har drivit eller startat företag och än värre hur många som över huvud taget har kommit att tänka på att göra det. Vi ligger på plats 18 i konkurrens med övriga länder som är vår egen marknad. Jag har lite fler siffror. Enligt arbetskraftsundersökningarna minskade antalet kvinnliga företagare i eller drygt 3 000 personer . På den manliga sidan var nedgången bara hälften. Det var 4 400 personer eller 1 ½ %, eftersom deras utgångsläge var ett annat. Går vi tillbaka har antalet kvinnliga företagare minskat . Det är oerhört mycket, i synnerhet i ett land där regeringen säger sig vilja tala observera tala om tillväxt. Det går inte heller att prata fram tillväxt. Företagande handlar nämligen om någonting som Socialdemokraterna inte verkar förstå sig på, näringsministern. Det är viljan till oberoende, viljan att stå på egna ben och viljan att få tjäna pengar. Vad säger näringsministern mer i det svar jag fick med posten i går? Jo, att regeringen förbereder ett handlingsprogram för bättre service och tillgänglighet hos myndigheterna, enklare regler och färre och enklare blanketter. Det är intressant att regeringen också börjar inse att reglerna är krångliga. Näringsministern må ursäkta, men det är nog inte många företagare som riktigt tror på att det kommer några förändringar. De har nämligen hört locktonerna förr utan att det har hänt något. Vi kommer ihåg . Hela företagskollektivet stönar. Varför skulle det bli annorlunda den här gången, näringsministern? Det är samma socialdemokrati som sitter vid makten. Det gör den dessutom med stöd av kommunister. De har aldrig tyckt att det funnits något skäl att stödja privat företagsamhet, tvärtom. 30 (): Mycket har redan sagts av interpellanterna. Jag ska därför fatta mig kort men återigen ta upp lite statistik. En svensk man i aktiv ålder äger i genomsnitt dubbelt så mycket som en kvinna. Kvinnor äger mindre än en femtedel av landets företagskapital. Kvinnor blir förmögna först som änkor när de har ärvt familjens kapital i en ålder då pengar gör minst nytta. Det är i aktiv ålder som pengarna också används till att utveckla, investera och utforma framtiden. En fjärdedel av företagarna är kvinnor. Men det är relativt sällsynt att kvinnor äger företag med fler än tio anställda. Det är så pass sällsynt att det inte ens förekommer i statistiken. I kommuner där det tillåts privata alternativ inom den kommunalt finansierade verksamheten finns i genomsnitt dubbelt så många kvinnliga företagare per tusen invånare som i de kommuner där konkurrens inte tillåts. Vi vet att tryggheten är viktig för att kvinnor ska välja att starta företag. Min fråga gäller vad som sker förutom det som står i ministerns svar och som tydligen inte fungerat . Vad planerar ministern att göra ytterligare för att underlätta och göra det tryggare för kvinnor att i större utsträckning starta företag och på det sättet få tillgång till produktionsmedlen? Det är faktiskt en rot till den ojämlikhet som råder mellan kvinnor och män. 31 (): och interpellationer är otroligt viktiga. Jag håller också med dem om att det företagsklimat som näringsministern beskriver inte är så bra som näringsministern säger. Jag ska ta ett exempel. En psykiatrisjuksköterska jag känner är trött på otaliga omorganisationer inom kommunen och vill i stället starta eget där hon kan arbeta med rehabilitering och rådgivning. Men hon får inte en F-skattsedel. Den förutfattade meningen om en sjuksköterska är att hon, oftast är det en hon, arbetar med att vårda sjuka på sjukhus och således har en anställning. Den här uppfattningen har jag själv hört en tjänsteman uttala på . arbetar många kvinnor, precis som min bekant, inom den offentliga sektorn. Många skulle säkert gärna våga pröva att starta eget, men det är olyckligt att förutfattade meningar och fördomar ska vara orsaken till att inte fler kvinnor kan starta företag. Självfallet är detta inte den enda orsaken; de tidigare talarna har nämnt fler. Tänker näringsministern medverka till att fler kvinnor startar eget? Även om man har ett enmansföretag så kan det växa och ge arbete till fler . Som anför i sin interpellation går en stor del av de företagare som driver småföretag i pension . av småföretagarna är födda . Risken finns att ingen vill eller har råd att ta över företaget. Resultatet blir att ett antal företag och därtill hörande arbetstillfällen kommer att försvinna. Det finns olika siffror på hur många det är beroende på undersökning. Men det som är gemensamt med undersökningarna är att de visar att flera 100 000-tals jobb kommer att försvinna om inte radikala förbättringar görs för att ändra skatteregler och andra krångliga regler för småföretag. Skatteregler försvårar för företag att gå från generation till generation även om det, som näringsministern säger, har införts en viss lättnad i årets budget. Generationsskiften måste planeras i förväg. Vid ett plötsligt dödsfall kan familjen tvingas sälja ett familjeföretag som har gått i arv i flera generationer på grund av att man inte kan betala arvsskatten. Det kan väl inte vara avsikten, näringsministern? Krångliga regler både när det gäller skatter och administration avskräcker också många från att starta företag. Visserligen har de så kallade 3:12-reglerna gjorts något mer generösa i höstens budget, vilket också näringsministern säger, men av utlovad blev det bara 30 miljoner. Resten lär komma i vårbudgeten och träda i kraft från . Det ska verkligen bli intressant att ta del av det förslag som regeringen kommer att presentera. Har näringsministern möjligtvis något förhandstips om vad som kommer att hända då? Förutom de skatter som jag har nämnt måste förmögenhetsskatten slopas. flyttar företag utomlands på grund av den, och fler arbetstillfällen försvinner. Händer inget så kommer vi att vara ännu mer beroende av att det startas fler småföretag och att de som finns får en möjlighet att överleva. 32 Näringsminister (): Jag ska först säga några ord om läget för småföretagandet i . Vi har ett ökande nyföretagande. Nyföretagandet låg i på nivån 15 00017 000 . Det har gradvis ökat genom 90-talet, och ligger det på nivån 35 000 . Det går lite upp och ned med hänsyn till konjunkturen, men det ligger ungefär där. Jag är glad att vi inte ligger kvar på den låga nivå som vi hade eller den ännu lägre som vi hade . Men jag vill ha fler småföretag. Jag tycker inte att detta är bra nog. Jag önskar mig fler företag; det är det som jag besjälas av i mitt arbete. Men jag måste en liten smula mana till proportioner och besinning i svartmålningen av hur obefintligt och katastrofalt nyföretagandet är. Verkligheten ser lite annorlunda ut. Vi behöver fler företag i . är ett storföretagsdominerat land. Det är en unikt stor mängd globala storföretag som har sin bas i . Det är en fantastisk tillgång för . Men vi behöver balansera detta genom att också ha den vitalitet och dynamik och öppenhet för nya sätt att arbeta och nya idéer som de mindre företagen innebär. Det kan åstadkommas på många sätt, men det kräver långsiktighet, målmedvetet arbete och en misstänksamhet och skepsis mot snabba patentlösningar som med ett trollslag löser allting på en gång. Dessbättre var det inte så många sådana bland de fyra inlägg som vi har hört , och jag tycker att vi nu kan föra ett samtal om det här i de inlägg som vi har framöver. Jag tillåter mig att göra den enkla reflexionen att så länge jag har läst dagstidningar i och det är vid det här laget så har SAF, och småföretagarnas olika organisationer haft en viss åsikt oavsett om det har gått upp eller ned. Min prognos är att , när våra efterträdare står här i kammaren, så kommer borgerliga ledamöter att åberopa sina kompisar i , eller vad organisationerna kommer att heta då, och en socialdemokrat kommer att stå och säga som jag att riktigt så illa som de där svartmålarna säger är det inte. Jag ska återkomma till frågan om kvinnligt företagande. En viktig fråga för mängden små företag i gäller generationsskiftena. Det har kommit upp många olika skattefrågor och annat. Min egen prioritering gäller de företag som har ledare och ägare i en och samma person, som är och uppåt och som börjar prata om och fundera på att dra sig tillbaka. Jag prioriterar att de företagen kan leva och utvecklas i annan regi när den nuvarande företagsledaren pensioneras. Från borgerligt håll väcks det också intresse för detta, och jag tror att vi kan mötas på olika vis. Men det handlar där enbart om skattefrågan och arvsskatten. Den undersökning som har gjort på mitt uppdrag visar att många av dessa företagare inte har några arvingar som är intresserade och beredda att ta över. Frågan är alltså mycket bredare och mycket vidare. Här behöver vi gnugga våra geniknölar och tänka kreativt och djärvt för att hitta former för att låta anställda, nyckelmedarbetare eller andra köpa och ta över. Vi ska understödja handel i företag så att andra entreprenörer som vill jobba framåt kan ta över och fortsätta. Jag beklagar att min talartid är ute. Jag får återkomma till frågan om det kvinnliga företagandet i mitt nästa inlägg. 33 (): Det ser vi fram emot! Vi tycker också att det är positivt att näringsministern vill ha fler företag skam vore det annars. Många av de stora företagen är dessvärre inte längre i svensk ägo. hoppas jag att det är en borgerlig näringsminister som står här och har presenterat ett program som har lett till betydligt fler företag. Jag är övertygad om att det kommer att vara så. vill jag säga att näringsministerns bästa tid är . Generationsskiftena står för dörren. Jag tycker att man ska börja med att undanta det bundna kapitalet från beskattning. Här kommer ett gott tips i precis den riktning som näringsministern vill gå: De som antingen generationsskiftar eller gör en extern försäljning kommer att ha ganska mycket pengar på fickan. Då kommer de att kunna välja mellan att köpa sig en villa i eller en liten herrgård på landet eller också att låta pengarna bli satsningskapital in i nya företag. Detta är entreprenörer, som naturligtvis är intresserade av att få i gång fler företag om de får lite stimulans till det. Om det ska kunna bli ett aktivt lokalt riskkapital så handlar det om de onoterade bolagen, som jag var inne på tidigare. Om korten sköts rätt skulle det här kunna bli en riskkapitalsatsning från den privata sektorn i just . Det är läge för det nu! Men då måste incitamenten förändras. Det finns orosmoln på himlen, inte minst när man tittar på hur förmögenhetsskattebasen nu ska breddas genom att också inkludera O-listan. Det vore förödande. Nibes ägare i har varit ute och kommenterat det här. är ett expansivt familjeföretag som börsnoterades på O-listan. Han rasar över förslaget från och säger: Jag är fullkomligt ursinnig! Förslaget att beskatta O-listenoterade aktier är ett flagrant påhopp på dem som vill utveckla små och medelstora företag. Tänk om de här pengarna i stället kunde gå in och bli satsningskapital på svenska bolag inom vård- och omsorgssektorn, som är en sektor som är underutvecklad i vårt land och där vi har en hög kompetens. Där skulle vi kunna bli marknadsledande på många områden. Där sitter, står eller jobbar de av kvinnorna inom vård- och omsorgssektorn som har drivkraften och viljan att starta ett eget företag. Jag förstår inte vad näringsministern är rädd för. Av de sjuksköterskor som har en privat arbetsgivare säger att deras arbetsgivare har högre flexibilitet och är mer nytänkande än de offentliga och då har de prövat bägge delarna. Av privatanställda sjuksköterskor har stort förtroende för sin arbetsgivare. Men mäter man samma sak bland offentliganställda är det som har stort förtroende för sin arbetsgivare. Vilken sektor att utveckla! Jag kan inte förstå rädslan. Jag tycker att den är trist för alla kvinnor som vill starta och driva företag inom en sektor som de har stor erfarenhet och kompetens inom. Kan näringsministern lova att ta upp förslaget mot O-listan som har lagt? Jag förstår att och vill ha ett ord med i laget, men det skulle vara bra med ett löfte från näringsministern att det är ett förslag som inte kommer att drivas av landets näringsminister. Jag tycker att det vore ett bra tillfälle att lova det här . 34 (): Det här med dynamik och att man ska lyssna på de mindre företagen och ta till vara deras idéer låter ju bra. Vi får väl se om det blir något mer än prat på det området också. Vill ju att även de företagen ska växa med tanke på att det inte finns något stort företag i som bildats . Det här känner näringsministern väl till. Om man frågar företagarna själva, och inte bara nöjer sig med regeringens diagnos, handlar det låga företagandet, för det är fortfarande lågt, om att socialförsäkringarna är sämre, att affärshindren är många, att skatterna är höga och att reglerna är krångliga. Vi har framför allt väldigt många kvinnor i offentlig sektor som inte får möjlighet att starta företag. Är det inte märkligt, ministern, att så fort det handlar om kvinnor ska de inte få tjäna pengar. De ska hålla till godo med låga löner i vårdens, skolans och omsorgens monopolverksamheter, även om det börja hända lite där.