prot · GR09113 · 2004-05-11 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om ändrad dag för avlämnande av propositioner Talmannen meddelade att sista dag för avlämnande av propositioner där motionstiden utgår före sommaruppehållet skulle vara och inte som tidigare meddelats. 3 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att bordläggningsplenum skulle utgå samt att interpellationer skulle besvaras , varvid eventuellt arbetsplenum skulle utgå. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:451 Till Interpellation 2003/04:451 av om framtidstro för landets fångar Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra åtaganden. Interpellation 2003/04:452 Till Interpellation 2003/04:452 av om förhållandena för häktade personer i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra åtaganden. Interpellation 2003/04:468 Till Interpellation 2003/04:468 av () om jämställdhetspolitiken Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är semester och tjänsteresa. Interpellation 2003/04:472 Till Interpellation 2003/04:472 av om olika avtal i skolans värld Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är bland annat tjänsteresor och tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2003/04:473 Till Interpellation 2003/04:473 av () om firande till minne av hundraårsdag Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning och resor. Interpellation 2003/04:474 Till Interpellation 2003/04:474 av () om tidskrifterna och mediekoncentrationen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning och resor. 5 § Svar på interpellation 2003/04:402 om försäljning av JAS och jobbexport 1 Statsrådet (): har frågat mig om förlorade jobb, samhällsekonomiska kostnader och påverkan på små orter på grund av försäljning av JAS. Jag delar oro för utvecklingen i orsakad av numera spikade planer man har meddelat beslut att flytta produktionen till . Jag har besökt företagsledningen och kommunen, och jag förutsätter att vid omställningen tar sitt fulla ansvar för de arbetstagare som berörs. interpellation tyder dock på att han har missuppfattat såväl orsaken bakom flyttningen som ansvarsfördelningen mellan regering och näringsliv. har både genom massmedierna och direkt till regeringen informerat om att orsaken bakom flyttningen är global konkurrens, prispress och ledig kapacitet vid företagets anläggningar i . Vidare är det så att det motköpsavtal som refererar till är en fråga helt mellan och den ungerska staten. När en flytt sker är den således, såvitt jag kan bedöma, en del av den strukturomvandling vi ständigt ser inom näringslivet. Vi politiker bör säkerställa att denna omvandling sker på ett bra sätt för både individ och samhälle. Vi strävar ständigt mot att människor som drabbas av strukturomvandlingar alltid ska känna tillförsikt och trygghet i att det finns hjälp att komma tillbaka på arbetsmarknaden. Regeringen har mot denna bakgrund tillsatt en särskild kontaktperson för regionen med uppdrag att samordna insatser från samhälle och näringsliv. 2 (): Tack för svaret! Man börjar så smått kunna räkna samman den ekonomiska katastrof som som helhet är. Ser man till statens ekonomi ser det ut att komma att kosta . Det är för ett antal plan som vi egentligen inte behöver. Inte ens militären i säger att man behöver mer än en bråkdel av dem. Men det är inte det vi ska diskutera . Till har jag skrivit en interpellation om utvecklingen när det gäller exporten av JAS-plan. Det finns klausuler och avtal som innebär att svenska jobb exporteras i samband med flygplansexporten. Jag tänker att som har ett förflutet inom fackföreningsrörelsen bör vara oroad över den här utvecklingen. Det jag egentligen har frågat om är om det finns någon analys på över hur många jobb JAS-exporten innebär att vi exporterar utomlands. I det här fallet är det faktiskt 500 jobb i en lönsam fabrik i som flyttas ut. Vad innebär totalt sett bara den här Ungernexporten samhällsekonomiskt för ? Är det 1 000, 2 000 eller ännu fler jobb som vi förlorar på grund av de här avtalen? Jag tycker att det vore intressant att få höra om det finns någon närmare analys över läget. Vilka samhällsekonomiska kostnader handlar det om? Hur många jobb handlar det om? Vad finns i den vågskålen eftersom också regeringen medverkar väldigt aktivt till den här exporten? 3 Statsrådet (): Vapenexporten tycker jag inte att det finns något som helst skäl att debattera i anledning av nedläggningen i . Vad man tycker om vapenexport beror naturligtvis på individuell värdegrund och politiska ställningstaganden i varje enskilt parti. Men faktum är att varje exportaffär prövas på det sätt som majoritet har bestämt. Därför finns det ingen anledning att debattera vapenexporten som sådan. frågar om det finns några särskilda analyser vad gäller förlorade jobb på grund av JAS-export. Det finns varken fler eller färre analyser när det gäller export av flygplan än det finns när det gäller export av telefoner, bilar eller vad det kan vara. Regeringen och regeringsföreträdare drar ju alltid för svensk export i olika sammanhang för att helt enkelt gynna svensk export. Jag har ingen anledning att tro att den nedläggning som sker i är en följd av svensk export av JAS. Företaget har redovisat för mig och för regeringen på vilka grunder man fattar sitt beslut. Såvitt jag kan bedöma är beslutet affärsmässigt grundat från företagsledningens sida. Det får de naturligtvis sist och slutligen själva på redovisa för både anställda och medborgare i för att försöka vinna människors förtroende för de beslutsunderlag och de grunder man fattar sina beslut på. Då är det naturligtvis särskilt angeläget att självt redogör för de misstänkta samband som finns mellan nedläggning i och exporten av JAS. Men såvitt jag kan bedöma är detta beslut som fattas på affärsmässiga grunder, både om nedläggningen och om exporten liksom eventuella motköp som sker. Det är ingen skillnad vad gäller risken för förlorade jobb till följd av export av JAS och export av telefoner, som vi verkligen har sett effekter av. Vi gör ständigt analyser av riskerna för förlorade jobb i på grund av strukturomvandling på arbetsmarknaden. Den strukturomvandlingen kan vi egentligen inte förutse och förutsäga i varje särskilt fall. Det är klart att det är bra att ha så bra framförhållning som möjligt, men när den sker blir samhällets insats egentligen två. Den ena är att säkerställa att människor får så mycket hjälp som möjligt i sin privata omställning till följd av ett förlorat jobb, och den andra är att orter som drabbas får det stöd som de kan behöva för omställning totalt sett. 4 (): Statsrådet hävdar att det inte är någon skillnad mellan att sälja telefoner och JAS-plan. Jag tycker att man måste ifrågasätta den saken. Projektet med JAS-planet hade över huvud taget inte existerat om inte och hade backat upp detta genom att förbinda sig att köpa långt mer än vad vi egentligen behöver i . har också bidragit aktivt i försäljningen och i arbetet med att exportera planen. Det är bara att gå in på Gripens hemsida och titta på hur företaget skryter med att ha stark support från när det gäller exportsatsningarna. sade koncernchef att flyttningen av 500 jobb från var en del av JAS-affären med . Det här bekräftas just när det fattas beslut om att jobben ska flyttas till . Det är bara en del av de motprestationer i form av jobb från till som företagen har förbundit sig att genomföra på grund av affären. Det är att frånsäga sig ansvaret lite väl mycket när det gäller kommunen och de regioner som drabbas. Det är inte bara det handlar om. Har inte regeringen något ansvar särskilt för de områden som drabbas av att man exporterar JAS-plan och att svenska jobb också exporteras i detta? Jag kommer tillbaka till min grundfråga. Den handlar om en ödmjuk och enkel sak. Borde det inte finnas en analys någonstans av de totala konsekvenserna för när det gäller jobb och ekonomi på grund av exportaffärerna med JAS? Om inte har kunnat få fram en analys tills kanske det går att begära att han försöker ta på sig att få fram en analys längre fram? 5 Statsrådet (): Jag ska ge ett par raka svar. Nej, regeringen har inget som helst ansvar och därför inget särskilt ansvar för nedläggningen i till följd av att det finns export av JAS till bland annat . Det är beslut fattade på affärsmässig grund. Det är beslut som regeringen varken har inflytande över eller har någon insyn i. Det sker helt och hållet på affärsmässig grund. Vad jag förstår räknas flyttningen av dammsugarfabriken i till i efterhand som en motköpsaffär. Företaget har bekräftat att så kommer att ske. Att beslutet att lägga ned därmed skulle vara föranlett av en motköpsaffär har jag ingen som helst anledning att tro. Jag har inget annat val än att lita på de svar som näringslivet självt ger. Regeringen har varken insyn i eller varit med i några sådana förhandlingar. Det är sant och riktigt att svensk export får starkt stöd av regeringen. Det är en del av uppgiften för svenska statens företrädare att backa upp företag i som vill exportera och komma in på andra marknader. Det gör vi när det gäller både bilar och andra exportvaror, och vi har också gjort det när det gäller flygplanet. ställer frågor om nedläggningen i och JAS-affären därför att och inte gillar svensk vapenexport och vill göra ett nummer av det. Det kan vara begripligt. Jag har respekt för politisk debatt utifrån egna utgångspunkter. Men det finns inget skäl för regeringen att göra några särskilda analyser till följd av just flygplansexport. Om man går på tankeslinga kan man likaväl säga att den tillverkning och den utveckling som sker i , från , är en viktig del av en arbetsmarknadsregion som tillhör och tillför västerviksbor, östgötar och nordsmålänningar arbetstillfällen. Vad som är plus och minus kan man verkligen diskutera. Utvecklingen av flygplanet i har skapat en stark arbetsmarknad i och i norra . Det kan tillgodoräknas om man använder sig av den matematik som är inne på. 6 (): Det är helt okej. Man kan tillgodoräkna sig plussidan när det gäller jobb i , men man bör då se den minussida som finns. Då är det inte bara utan det finns sannolikt också andra exempel i dessa avtal på vilka motköp som måste göras och vilka prestationer som företagen förbinder sig för genom att flytta ut industrier och jobb i andra branscher, varor, produkter, kommuner och regioner. Det vore intressant att se både plus- och minussidan, det vill säga de totala tecknen. vet vi bara att det kostar enormt mycket för statskassan och att det är en affär utan motstycke för statens ekonomi och kostnader. Vad gäller jobb och samhällsekonomi i övrigt vet vi inte. Vi vet plussidan i , och vi vet att här finns en liten pusselbit i fråga om vad export av 500 jobb från handlar om, till exempel samhällsekonomi och skatteintäkter. Men vi vet inte helheten. Det är tråkigt att höra att inte är mer intresserad av att försöka reda ut sambanden och kunna göra en vettig analys över totalläget. Jag får ändå tacka för svaret. Jag hoppas att statsrådet funderar över frågan ytterligare. Nästa gång en industri måste flyttas på grund av JAS vore det bättre om vi kunde få en mer genomarbetad analys. 7 Statsrådet (): Jag tänkte använda bara en del av mina till en kommentar om det som sker. Vi har facit . Anläggningen i kommer att läggas ned. vidtar förhandlingar mellan företaget och de fackliga organisationerna för att gå igenom och säkerställa de eventuella program och stödinsatser som ska till för de anställda. När det gäller statens engagemang i det första skedet finns förutsättningar att gå in med arbetsmarknadspolitiska åtgärder genom dels den fördelning som reguljärt sker mellan länen, dels de omprioriteringar som AMS kan göra för att säkerställa en bra service från arbetsförmedlingens sida i . Sedan har vi tillsatt som en särskild kontaktperson mellan regionen, orten, företaget och regeringen. Där pågår diskussioner och överläggningar, som kommer att intensifieras med sikte på att åstadkomma resultat som kan vara till gagn både för de anställda och för orten. Min förhoppning är att också den här omställningen i ska kunna ske på ett godtagbart sätt för de anställda och för kommande generationer i . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2003/04:411 om stopplagen 8 Statsrådet (): de har frågat mig om jag avser att tillåta hyresgäster som så önskar att köpa sina bostäder utan prövning av länsstyrelse och . Regeringen har gett i uppdrag att utvärdera lagen om allmännyttiga bostadsföretag. Av detta drar de slutsatsen att jag skulle ha ändrat ståndpunkt. Detta är en förhastad slutsats. Skälet till att fått detta uppdrag framgår om man läser igenom regeringens beslut. Lagen infördes , och det har under den tiden kommit fram olika synpunkter när det gäller lagens utformning och tillämpning vad gäller såväl utdelning som tillståndsprövningen vid försäljning av fast egendom. Det är den senare delen av uppdraget som de siktar in sig på. Av regeringens beslut framgår att bland annat ska göra en genomgång av hur reglerna om tillståndsplikt vid överlåtelse av fast egendom tillämpats i olika delar av landet och i olika kommundelar samt kartlägga vilka erfarenheter länsstyrelserna gjort vid hanteringen av tillståndsärenden. ska härvid utgå från syftet med lagstiftningen, det vill säga bruksvärdesprincipens betydelse och vikten av att det finns jämförelseobjekt på så många orter som möjligt. ska också belysa eventuella oklarheter i lagen och dess tillämpning och i sådana fall lämna förslag till kompletterande regler eller andra åtgärder. För dagen har jag svårt att se att man av detta uppdrag kan dra slutsatsen att någon prövning över huvud taget inte ska ske vid försäljning av kommunala bostadsföretags fasta egendom. Vid interpellationsdebatten poängterade jag också att syftet med lagstiftningen har varit att skydda bruksvärdessystemet. Men jag vill inte här och låsa mig för eller emot olika lösningar. Det vore att föregripa resultatet av den utredning som nu gör. 9 (): 2 669 krossade livsdrömmar. 2 669 stoppade livsdrömmar. Det är vad Socialdemokraterna med hjälp av stopplagen har åstadkommit sedan den började gälla och fram till . Egentligen är det fler än 2 669 krossade livsdrömmar, för alla vet att det bor mer än en i varje lägenhet. Och 2 669 är det antal lägenhetsinnehavare som har fått nej av till att omvandla sina hyresrätter till bostadsrätter. Alla avslag är av någon underlig anledning i . Det mest kända fallet kanske är , där 1 003 lägenhetsinnehavare fick sina livsdrömmar krossade. Jag vill börja med att citera från : Ökat boendeinflytande har varit stora chans. Här finns engagerade boende som vill åstadkomma något, stadsdelsförvaltningen har imponerats av vår sammanhållning och vilja att öka områdets attraktionskraft, berättar , själv invandrarkvinna från , som sökt rätten att själv styra över sitt boende. Hon fortsätter: Min vision har varit att bygga ett där socialt och etniskt utanförskap tillhörde det förgångna, som det första av miljonprogramområden. Det som gör mig uppriktigt ledsen är att partipolitik går före den enskilda människans behov och önskemål, menar . Den här stopplagen, som aldrig borde ha införts, bör avskaffas så fort som möjligt. När lagen skulle införas framhöll Lagrådet i sin granskning att det kriterium för vägran att ge tillstånd som finns i lagförslaget är otydligt och ger utrymme för högst subjektiva bedömningar. Verkligheten har visat att alla vi som röstade mot förslaget och Lagrådet har fått rätt. Jag kan ta några exempel. I utanför finns det två hus som är likvärdiga: Ett får ja, och ett får nej. I är det ett radhusområde: Några får ja, och några får nej. Vad är det annat än godtycke? Sedan kan man säga att man också krossar det kommunala självstyret ganska rejält, eftersom man inte kan sälja allmännyttan om man vill. Jag läser en rubrik i tidningen : Eniga politiker vill ändra lagen om allmännyttan. Alla partier inklusive hyresgästföreningen är eniga. Det var i man ville sälja 33 hyreslägenheter till en privat fastighetsägare, men sade nej. Så här skrev man: Vi kunde inte i vår vildaste fantasi föreställa oss att skulle fatta ett sådant beslut, säger , socialdemokrat partikamrat till och styrelseordförande i . Det är ännu ett slag mot det kommunala självstyret. håller på med en utredning, som säger. Vad jag vet skulle den utredningen ha varit färdig , och jag hade hoppats att vi skulle kunna debattera den . Av någon underlig anledning är den inte färdig, men jag kanske får veta varför. Jag förstår nu att inte tänker avskaffa sin älskade stopplag. Jag hade förhoppningen att man kanske skulle hitta en öppning. Jag vore tacksam för en kommentar om det här att beslut inte går att överklaga till domstol. Ändå håller detta på att domstolsprövas, där man säger att det här inte stämmer med . Kan jag få en liten kommentar om detta från bostadsministern? 10 Statsrådet (): Det råder ingen tvekan om att regeringen och oppositionen här i har haft olika uppfattningar om behovet av lagstiftning. Vår utgångspunkt har varit den enkla, nämligen att det finns ett behov av ett stort allmännyttigt bostadsbestånd för att vi ska kunna skydda bruksvärdessystemet. Vi ska kunna ha ett hyresförhandlingssystem som är hållbart och som tillförsäkrar hyresgästerna ett väsentligt inflytande på hyressättningen. har i grunden en annan uppfattning och är förespråkare för fria marknadshyror. Det där är en ideologisk konflikt, en konflikt som finns där och som fanns när vi tog lagstiftningen om tillståndsplikt. Det är så, precis som de säger, att de flesta avslag har kommit i . Det beror kanske på om jag ska göra en enkel reflexion att det skedde en massiv utförsäljning av allmännyttiga lägenheter i under den förra mandatperioden. Det var en massiv utförsäljning och också en utförsäljning till i flera fall rena reavinster, som i praktiken innebar en väldig kapitalöverföring från kommunkollektivet till enskilda personer. Det kanske inte är så konstigt att det är just i som man har varit restriktiv. Man har sett att det finns ett behov av jämförelseobjekt och har därmed vägrat tillstånd till försäljningar. utvärdering av lagstiftningen kom . Jag fick ett pressmeddelande precis innan jag gick hit . Jag ska inte debattera den utvärderingen , för jag måste själv sätta mig in i materialet och dra slutsatser av det material som har kommit med. Vi gav uppdraget därför att vi såg att det fanns ett behov av att göra en genomgång av tillämpningen av lagstiftningen för att se om lagstiftningen tillämpas på rätt sätt och tillämpas på ett likvärdigt sätt över landet. Jag ska noga gå igenom det material som har kommit in med, och sedan kommer jag att dra mina slutsatser om det finns ett behov av att ändra lagstiftningen, göra förtydliganden eller vidta andra åtgärder. 11 (): Det var ju synd att inte kom lite tidigare så att vi båda hade kunnat ta del av vad de har kommit fram till. De skulle, som sagt, ha varit färdiga . Men jag måste nu faktiskt ställa en fråga till . Låt oss säga att utgångspunkten är att man ska bevara bruksvärdessystemet. Det är därför man ska stoppa möjligheten för enskilda att omvandla sina hyresrätter till bostadsrätter, och det är därför man ska stoppa kommuner som vill sälja delar av sitt allmännyttiga bostadsbestånd till en privat fastighetsägare. Hur kommer det sig då att det i lagen om allmännyttiga bostadsföretag, som lagen heter, i § 6 står: Tillstånd fordras inte om förvärvaren är en kooperativ hyresrättsförening det finns där uppräknat ett antal fall när det inte fordras. Det är ju ofta det som man hänvisar till, bland annat när det gäller östbergaborna. Man säger: Ni behöver inte omvandla till bostadsrätter. De kan ju bli kooperativa hyresrätter. Men kooperativa hyresrätter ingår inte i bruksvärdessystemet. Om alla de som får nej skulle vilja bilda kooperativa hyresrättsföreningar får ni exakt samma effekt på bruksvärdessystemet som om ni hade tillåtit dem att ombilda sina hyresrätter till bostadsrätter. Därför är motivet inte ärligt. Det måste finnas ett dolt motiv till att ni har infört denna stopplag. Annars skulle inte det här undantaget finnas. Detta undantag rycker faktiskt undan mattan för egen argumentation för att man måste hindra hyresgäster och kommuner från att göra det de vill göra. Den frågan tycker jag att vi har all anledning att få belyst på ett bra sätt. kommenterade över huvud taget inte den kammarrättsdom som finns från som säger att det faktiskt går att överklaga beslut, att få en rättslig prövning, för det säger . Ett myndighetsbeslut som berör enskild ska inte stanna hos en myndighet, utan det ska gå att överklaga i domstol, och den här lagstiftningen är inte gjord på det sättet. Jag vill ha en kommentar från . Jag vill i och för sig avskaffa lagen, men jag förstår att vill ha den kvar. Kommer han, om den nu blir kvar , till 2006 när vi tar över, att skriva in att det är möjligt att överklaga så att folk ges den rättssäkerheten trots allt? Det är min andra fråga. Men jag ser med stor tillförsikt fram emot förklaringen till att undantaget finns för kooperativa hyresrättsföreningar i lagen om allmännyttiga bostadsföretag, det vill säga stopplagen. 12 Statsrådet (): Det är inte första gången vi debatterar det undantaget från lagstiftningen. Det har vi gjort tidigare. Vad lagstiftningen siktade in sig på var ju att efter erfarenheten av förra mandatperiodens massiva utförsäljning till bostadsrätter få ett stopp för utförsäljningarna så att vi inte äventyrade bruksvärdessystemet. Det är grunden för lagstiftningen. Det står tydligt i motiven i den proposition som regeringen lade fram för . Sedan finns det ett undantag när det gäller kooperativ hyresrätt. Det är riktigt. Men det är en boende- och upplåtelseform som är väldigt begränsad . Och gör man om det till den boendeformen det är en begränsad boendeform som inte har så väldigt stort genomslag så bevaras ändå hyresrätten som en viktig beståndsdel i kommunen. Lagstiftningen förhindrar inte utförsäljningar. Det är möjligt att göra utförsäljningar av bostadsbeståndet, men lagstiftningen sätter en gräns för hur långt den utförsäljningen får drivas, nämligen gränsen att vi måste ha kvar ett hyresrättsbestånd som gör det möjligt att tillämpa bruksvärdessystemet. Jag ska inte ge mig in på att kommentera kammarrättsdomen. Jag kan ha synpunkter på den. Vi håller på att analysera vad den innebär för konsekvenser. Det finns med i arbetet nu när vi ska titta på som har kommit in till regeringen och om det finns ett behov av att göra förändringar i lagstiftningen. 13 (): Jag noterar språkbruk: utförsäljning. Det får det att låta som något väldigt hemskt. Det är faktiskt livsdrömmar som folk har, att få omvandla sin hyresrätt till bostadsrätt. Varför försöka få det att låta så negativt, ? Och det är ju, igen, nästan självmål när man hävdar att stopplagen kom till för att värna bruksvärdessystemet och gör ett undantag som gör att alla som vill omvandla till bostadsrätter skulle kunna omvandla till kooperativa hyresrätter. De skulle då inte ingå i bedömningen för bruksvärdessystemet. Då har hela argumenteringen fallit ihop som en pannkaka. Det är alltså något annat motiv. Det är helt uppenbart att det är ett helt annat motiv som gör att den här stopplagen finns. Och det är uppenbart, som jag tror att började med, att det är en tydlig ideologisk skiljelinje. Vi tror på människor och tror att människor ska kunna förverkliga sina livsdrömmar medan ni hellre hindrar, försvårar och försöker stoppa folks livsdrömmar. Och det är inte bara enskilda människors livsdrömmar. Det handlar faktiskt också om det kommunala självstyret som inte står speciellt högt i kurs. Jag har förstått nu att det är så. Både och jag vill ha kvar hyresrätten.