prot · GR0987 · 2004-03-24 00:00:00 — Ni får lägga in andra parametrar än bara de rent skattetekniska. Vad gäller hushållstjänster tycker jag att Per på ett roande sätt tar upp alla avgränsningsproblem. Det är klart att det finns stora avgränsningsproblem, men behoven nämner du inte någonting om. Du talar inte någonting om de utarbetade och om de svåra förhållanden man har när skattetrycket är så hårt att man tvingas arbeta så mycket att man inte hinner med det mest elementära hemma. Då handlar det om att byta till sig kvalitativ tid för familjen eller för hushållet om det är mindre laddat där hemma och ta in hushållstjänster. Det är ungefär som när man läser ert skattepolitiska program; det finns inte mycket om skatterättsliga eller etiska grunder bakom det hela. Annars var det en bra redogörelse för vad ni står för. 66 PER () replik: Jag tar det sista först hushållsnära tjänster. Det står i er reservation att , nuvarande , uppskattar att det är som uteblir. En betydande del av detta skulle komma från de hushållsnära tjänsterna, skriver ni. Låt mig säga att jag ställer mig mycket tveksam till den uppfattningen och den uppgiften från de borgerligas sida. Dessutom finns det problem med hushållsnära tjänster, det vill säga städning och annat, även om vi bortser från de gränsdragningsproblem som ni naturligtvis kommer att ställas inför om ni ska införa detta. Vilka tror Per skulle använda detta? Folk i allmänhet städar faktiskt själva hemma i stor utsträckning. I min bekantskapskrets och bland folk som jag resonerar med om dessa frågor har jag inte träffat på någon som efterfrågar den här typen av politik. Det är också betecknande när folkpartisterna går upp och talar om jobb som utförs av kvinnor för kvinnor. Vad finns det för jämställdhetstankar i sådana resonemang? För kvinnor är inte hemmet gemensamt för familjen? Jag ska ta upp det här med sedan också. Hela denna tanke är så långt ifrån den verklighet som folk normalt sett lever i. Ni kanske har bekanta i högre inkomstskikt som använder sig av detta, men i den bekantskapskrets som jag har har jag inte träffat på någon som efterfrågar denna typ av tjänst. 67 PER () replik: Detta är rätt intressant. Uppenbarligen efterfrågar den tjänsten här i i alla fall. Vad jag förstår har vi hjälp med städningen här. Det är någonting som kanske sker så obemärkt att Per inte ens märker det, men det sker i alla fall. Man behöver inte ta just städning som exempel, för det leder så lätt tankarna till någon typ av gammalt klasstänkande. Det kan gälla fönsterputs eller vad som helst som vi inte hinner med. Det är alltså den typ av hushållstjänster som gör att livet blir lättare att leva hemmavid. talar om LO-puckeln och att ni inte har fått igenom detta. Ändå vill ni ha en utredning om inkomstskattesidan. Javisst kom med en sådan motion! Eller låt oss skriva den gemensamt eller ta ett initiativ gemensamt och lösa problemen inom inkomstbeskattningen så gott det nu går. Ni kan naturligtvis göra upp på förhand så att det inte blir lösningar, och så kan vi ha samma processer i där ni kan peka på ett antal saker som ni inte gillar och som ni ändå inte valde att göra upp med oss om. Sedan gör vi samma sak vad gäller hushållstjänsterna; vi tillsätter en utredning. Vi ser ju också problemen, men vi ser även vissa grundläggande fundamentala värden som behöver räddas och rehabiliteras för människor. Du känner dem också. Genom städningen här i är du en av dem som på ett eller annat sätt åtnjuter den här typen av tjänster, även om det hela är ordnat på ett helt annat sätt. 68 PER () replik: blandar Per ihop det hela. Jag vet inte om det är medvetet eller omedvetet eller av ren okunnighet. På min arbetsplats, där jag jobbade som lärare, hade vi städare. Det var inte vi lärare som gick runt och städade. Var och en har sin profession på en arbetsplats. Men det är ingen som kommer hem och städar min lägenhet på Klevgränd, för det gör jag själv. Och det gör jag gärna! Jag tycker att det hör till att man ska sköta sitt hushåll. Om man sedan vill leja ut den tjänsten får man göra det enligt de gängse reglerna. Vad blir nästa sak som ska subventioneras eller som man ska få avdragsrätt för där samhället på något sätt ska göra avsteg? Vi vet att ni vill att man ska få göra avdrag för resorna när man skjutsar barn till dagis; det har ni motionerat om . Jag läser här i alla era reservationer om hur många avsteg man ska göra och hur mycket rätt till avdrag man ska ha. Några skriver om arbetsrum i bostaden. vill förändra reseavdraget. Man vill ha förmån för hemtjänst. vill ha kulturcheckar. Man pratar om friskvård. Inom parentes sagt är ju problemet till stora delar redan löst när det gäller friskvård och rehabilitering. Det enda problemet som återstår där är att arbetsgivaren inte har avdragsrätt för rehabilitering. Det är en sak som jag inte har uppmärksammat tidigare, men som jag tycker att det finns anledning att titta på inom ramen för företagsbeskattning. Jag kanske kan återkomma till det i motioner senare, för där finns en liten knepighet. Men mycket av det som skrivs i motioner om friskvården är alltså redan löst genom ett betänkande som vi har antagit här i . slår ni in öppna dörrar. Ni vill också införa idrottskonton. Det är alltså en mängd avsteg, och när man summerar dem i slutändan som har gjort blir det inte så rolig läsning för . 69 () replik: (PER (): blir det feministdebatt!) Jag är inte så säker på att det blir feministdebatt. Men det verkar som om Per skulle ha lösningen på allt. Han älskar att peka på ord utan att se till helheten, och så tar han i så att han nästan kräks. Låt mig börja med detta att det ska löna sig att arbeta. Vi behöver ha fler arbetade timmar i det här landet. Om man ska satsa en extra timme av sin fritid, för det handlar ju om det, måste man få något för det. Det finns många grupper med normalinkomster som får betala statlig skatt och värnskatt på den här extra timmen. Det kan inte Per komma ifrån. Vi verkar vara överens om att vi behöver se över skattesystemet. Om vi sedan kommer till samma lösning när vi har sett över det är en annan fråga. Men vi är överens om att det behöver ses över och att lappandet och lagandet måste minska. Att det är så många avsteg innebär ju tyvärr att man fortsätter att lappa och laga. Låt mig återkomma till detta med hushållstjänster. Det är hur enkelt som helst för finansministern att nu föreslå att vi ska ha ROT-avdrag. I det här betänkandet skriver utskottet förresten att man avstyrker varje form av ROT-avdrag. Det tycker jag är märkligt när man föreslår det dagen innan vi ska ha vår debatt. Det är märkligt att man inte vill medverka till att det skapas fler arbeten för kvinnor. Men det ingår väl inte i Vänsterns feminism. 70 PER () replik: Jag måste ju ta upp det påstående som gjorde förut när hon sade att det utförs av kvinnor för kvinnor. Är inte hushållet ett gemensamt ansvar för kvinna och man? Bör inte säga att det till största delen utförs av kvinnor för kvinnor och män? Det är inte kvinnans eget ansvar att ta hand om hushållet. Sedan är det så, , att av svenskarna betalar enbart kommunalskatt, förutom de som är en form av statlig skatt men som även de går till kommunen. Jag vet inte hur det går till, men det måste vara något elektroniskt. De pengarna går dit för att stärka kommunerna. Därför bör man inte stå här och säga att det är ett gigantiskt problem att man inte uppnår minst hälften kvar. De betalar kommunalskatt och har en marginalskatt som motsvarar kommunalskatten, det vill säga . Det är inte mer. Jag tror att det gäller av svenskarna. De som sedan betalar värnskatt är väldigt få. De som betalar statlig skatt kommer upp i . Det är inte långt ifrån. De som betalar statlig skatt ligger väldigt nära hälften kvar. Jag har väldigt svårt att förstå resonemanget från . Jag har också svårt att förstå detta med risktagandet. Vilka risker tar löntagare genom att arbeta? 71 () replik: Man ska självfallet vara gemensamt ansvarig för hushållet. Så är det kanske i en del familjer men långt ifrån i alla. Det är fortfarande så i de flesta familjer att det är kvinnorna som har huvudansvaret för familj och barn. Jag kan säga kvinnor och män i stället, men i de allra flesta fall skulle detta stötta kvinnornas situation. Jag har fortfarande inte fått svar på varför man inte ska kunna göra detta. Man kan ju införa en reduktion för de tjänster som utförs av män för hushållen. Men man kan inte göra motsvarande för kvinnor. Jag tror att Per underskattar behovet av att få hjälp i hemmet. Om man kunde få det till en rimlig kostnad tror jag att det skulle vara betydligt fler som utnyttjade det. Det är inte roligt att städa. Det tycker inte jag i alla fall. 72 PER () replik: Jag tycker att det är roligt att städa, framför allt toaletter. Av någon underlig anledning tycker jag att det är jätteskoj. Det vill jag inte delegera till någon enda människa. Det nöjet vill jag inte att någon ska ta ifrån mig. Jag tycker inte att ROT-avdrag är det mest perfekta. Det spiller en väldig massa pengar. Det kostar mycket. Det finns stora dödviktskostnader i en sådan reform. Sedan får vi se vad vi kommer fram till i förhandlingarna. Byggsektorn har jättestora problem när det gäller sysselsättningen. Det vet vi. Jag är mycket tveksam till att ett ROT-avdrag är det bästa i det läget. Jag tror inte på modellen att föra över det till att gälla hushållsmaskiner, eventuellt bilar, gräsklippare och reparationer och låta folk komma hem och reparera bara för att man ska komma i åtnjutande av någon form av skattereduktion. har tagit upp frågan om vilka ni vill ska ha de här jobben. Vilkas döttrar vill ni ska satsa på den karriären att gå hem till folk och städa och så vidare? Det har framskymtat lite grann att det är de nya svenskarna som skulle vara intresserade av detta. Det har vi hört i debatten . Det är ganska avslöjande för de borgerliga att ni värderar olika typer av arbete på det sättet. Varför ska den här typen av arbete särskiljas? Jag skulle vilja säga att det är lätt diskriminerande. De välsituerade har alltid efterfrågat den här typen av tjänster, men de har också råd att betala de priser som det innebär . 73 (): Ledamöter och åhörare! strävan att sänka inkomstskatten för människor som har låga och normala inkomster handlar om principer och prioriteringar. Man kan prata mycket generellt om det höga skattetrycket som vi har i . Men det är först när man ser hur hög skatt vi tar ut av människor som har låga och normala inkomster som vi ser att vi i är unika. är det land i världen som beskattar låginkomsttagare hårdast. Det innebär också att vi gör många som har en lön, som kanske till och med har ett heltidsarbete, bidragsberoende. Man kan se väldigt tydligt att skattesystemet och bidragssystemet samverkar på ett negativt sätt. Per har tidigare pratat om att det inte finns många löntagare i som inte har hälften kvar. Jo, det finns det. Om man ligger i låga inkomstskikt och får en ökad inkomst med samverkar skattesystemet och bidragssystemet på ett negativt sätt så att man kanske bara får kvar, det vill säga inte hälften kvar. Det var väl lite jobbigt att höra detta. Det är inte ett tillräckligt kraftigt incitament för att till exempel öka sin arbetstid. Det här problemet finns, och det kan vi inte blunda för. Regeringen ser det. I tidigare budgetpropositioner har man uttryckt att man ser det här problemet. Men till skillnad mot gör man ingenting åt det. Vi har lagt fram förslag som tar bort de negativa marginaleffekter som finns i skattesystemet. Vi tittar vidare för att också kunna få bort negativa marginaleffekter i kombinationen skatte- och bidragssystem. skatteförslag innebär kraftiga inkomstskattesänkningar just för dem som har låga och normalstora inkomster. Det har pratats om den ensamma mamman. Alla borgerliga partier har haft ett sådant typfall med en ensam mamma som tjänar . skattesänkning till henne, också efter ökade egenavgifter i a-kassan, ökar den disponibla inkomsten med . Det är en rejäl skattesänkning. Det är helt klart att hon skulle få ökat självbestämmande och en helt annan möjlighet att bestämma över sin privatekonomi. I de förslag som vi lägger fram inför vi också skatterabatter riktade till just inkomst från näringsverksamhet och inkomst från förvärvsarbete för att på så sätt stimulera en övergång från bidragsförsörjning till förvärvsarbete. Vi bygger in positiva incitament. Man kan då fråga vad utskottets majoritet vill. Vad man kan läsa sig till i betänkandet är vad utskottet inte vill. Det handlar här, som Per tidigare var inne på, om att ett antal motioner med förslag från borgerliga och andra partier ska avvisas. Utskottet beskriver de borgerliga partiernas förslag bland annat så här: Var och en skall få behålla mer av sin lön och skall på detta sätt kunna klara sig själv. Enligt utskottets mening innebär detta synsätt ett delvis underkännande av den gemensamma sektorn och betydelsen av de kollektiva lösningar som framstår som självklara för de allra flesta. Det här är ett avfärdande av den borgerliga politiken, men vad skulle man säga om man vänder på saken och talar om vad man inte vill? Med precis samma logik som utskottet använder kan man säga så här: Dagens kollektiva lösningar med en stor gemensam sektor och ett högt skattetryck innebär ett delvis underkännande av människors förmåga att själva ta ansvar tillsammans och med andra. Det är precis samma logik, men man vänder på perspektivet. Utskottet skriver vidare: Skatteskalan är anpassad till individens förmåga att bidra till de gemensamma kostnaderna . Frågan är vem som bestämmer individens förmåga. Ja, inte är det individen själv. När människor i som har låga och normala inkomster beskattas så hårt att de inte kan leva på sin lön, är skatteskalan då anpassad efter individens förmåga att bidra till de gemensamma kostnaderna? Nej, det är tvärtom så att skatteskalan är anpassad efter de gemensamma kostnaderna. I Socialdemokraternas blir individer reducerade till skattesubjekt, och det tycker jag är lite synd. Jag tror att vi behöver en omvändning av perspektivet. Vi behöver en skattereform som verkligen frigör människor. Framför allt har vi prioriterat att rikta skattesänkningar till människor som har låga eller normalstora inkomster. är det parti i som vill sänka skatterna mest när det gäller månadslöner på . Där har vi ett break-even med . Det är precis den profil som vi har eftersträvat, och jag har uppfattat att det är den profil som nu efter sin omvändelse i skattepolitiken eftersträvar. Vi får se om man hamnar där. Jag har tidigare resonerat om att utskottet inte har någon egen vilja att göra något utan bara har åsikter om vad som inte ska göras. Något som utskottets majoritet tycker att man inte ska göra är återinföra ROT-avdrag. Det framgår tydligt av utskottsbetänkandet. Jag citerar återigen utskottet: Den föreslagna skattereduktionen för utgifter för arbete vid reparationer samt om- och tillbyggnader i bostäder påminner om en liknande reduktion som infördes för att motverka arbetslöshet inom byggsektorn och som var i bruk . Det sammanlagda skatteavdraget uppgick till ca . Utskottet är inte berett att tillstyrka att en sådan skattereduktion återinförs och avstyrker därför även motionerna om ett ROT-avdrag. Gott så en åsikt. Men problemet är bara att i går började andas åsikten att ett ROT-avdrag skulle återinföras. kommer vi alltså att få höra lydiga skatteutskottsledamöter från , och som har en helt annan åsikt än den som de har och som uttrycks i det här betänkandet. och övriga borgerliga partier har föreslagit en skatterabatt för hushållstjänster, och det kan ses som en utvidgning av det ROT-avdrag som tidigare fanns. Jag tycker att det är viktigt att poängtera att detta har funnits i tidigare förslag. Per har här avvisat att den här skatterabatten inte bara skulle gå till företag inom tjänstesektorn utan också till privatpersoner. Förslaget har dock modifierats undan för undan, och det skulle givetvis utredas rejält innan det införs. Vårt förslag handlar inte bara om att subventionera jobb för män inom byggsektorn, utan det går också ut på att subventionera jobb i branscher som generellt sett domineras av en svart marknad. Jag yrkar med detta bifall till reservation 14. 74 PER () replik: Jag tycker att man här ska skilja mellan direkta marginalskatter inklusive de effekter som dessa har och kombinationen med olika andra system. Jag tror att det är väldigt viktigt. Jag menar att marginalskatten för låginkomsttagare inte är extremt hög. De betalar kommunalskatt och inte mer. Hur ska man klara den problematiken? Ja, man gör det inte genom att höja grundavdraget. Det är alldeles riktigt att det skapar ett större ekonomiskt utrymme, men det klarar inte problematiken med marginalskatten och inte heller de marginaleffekter som kan uppkomma tillsammans med andra system. Jag menar att den största åtgärd som har vidtagits för att komma till rätta med marginaleffekterna återigen är införandet av maxtaxan. har rätt i att det mest gynnat dem som har höga kostnader. Så är det naturligtvis, men man får inte glömma att de också haft extremt höga kostnader för sin barnomsorg. Den typen av reformer är alltså betydligt bättre. Vi ser vidare skatter som omfördelande och mellan hög- och låginkomsttagare. Därför tycker vi att man ska ha ett ganska högt skattetryck, så att man kan omfördela mellan ensamstående höginkomsttagare med en lägre försörjningsbörda och låginkomsttagare som har en betydligt tuffare försörjningsbörda, med barn och så vidare. säger att många inte kan leva på sin lön. Det är säkert så, men jag tror att lönenivån är ett större problem än skatten. Hur skulle kunna fixa till det här genom skatterna för att fler ska leva på sin lön har jag väldigt svårt att se. 75 () replik: När det gäller det sistnämnda har vi uppenbarligen helt olika perspektiv. Jag anser att man ska kunna leva även på en liten lön. Man ska därför ge människor med låga och normalhöga löner möjlighet att inte vara bidragsberoende. säger att man ska skilja mellan marginalskatter och marginaleffekter. Ja, det kan man väl göra, men för dem som utsätts för kombinationen av marginalskatter och marginaleffekter blir ändå resultatet att av en inkomstökning om får en låginkomsttagare vara glad om han får behålla . Han får alltså inte hälften kvar. Ett sätt att även på skattesidan åtgärda det här är att ta bort nedtrappningen av grundavdraget. Det är också precis det som Per har resonerat om i ett särskilt yttrande. Den åtgärden innebär att en person som jobbar halvtid och som kanske har en månadslön om får högre skatt om han eller hon går . Den som dessutom delvis är beroende av socialbidrag eller bostadsbidrag får minskade bidrag. Det är just den kombinationen som ger effekten att det inte lönar sig att gå upp i lön. Det ger inte rätt incitament för att öka arbetstiden. Problemet är att det i retoriken är precis så som Per säger, att skatter ska fungera omfördelande , men i praktiken är det ju så att den hårda beskattningen av låginkomsttagare gör att dessa låses fast vid att förbli låginkomsttagare. 76 PER () replik: Det där är inte sant. Att en människa skulle avstå från en löneförhöjning jag har inte sett den människa som skulle göra det. Alla lever inte heller i det bidragssystem som tror att de lever i. Det största problemet var faktiskt barnomsorgskostnaderna och de effekter de hade. Visst, även bostadsbidraget är knutet till inkomsten, men jag skulle vilja se det systemet som vill ha. Det räcker inte i det läget med att fixa till med grundavdrag och olika andra typer av avdrag. Det kommer alltid att finnas en marginaleffekt i skattesystemet. Hur ska klara ut det, det förstår jag inte inte med det förslag ni har här i alla fall. När det gäller ROT-avdraget vill jag säga att jag anser att det är något som har oerhört mycket dödviktskostnader. Det gynnar även dem som ska bygga om sin sommarstuga och redan har planerat det. Jag tycker att det är ett tveksamt sätt att fixa till de problem som finns. Sedan har vi, , en reservation som innebär att vi vill se över inkomstskattesystemet. Vi har inte samma lösning som och , men jag kan dela vissa av de uppfattningar som framförs här, och det är därför vi också motionerade om en förändring och en översyn av inkomstskattesystemet, just för att komma till rätta med de problem som finns inte minst i LO-puckeln och den typen av knepigheter i grundavdragssystemet. 77 () replik: Jag lovar att Per ska få se vårt förslag när vi kommer med det. Vi har lagt fram förslag om att ta bort marginalskatteeffekter i skattedelen. Vi kommer att komplettera det med förslag där marginaleffekterna också i bidragsdelen samordnas så att de inte blir dubbla. Per lyfter upp frågan om maxtaxan. Det är sant att den för höginkomsttagare innebar en minskad marginaleffekt. Problemet är ju att för låginkomsttagarna är maxtaxan konstruerad så, eftersom avgiften är relaterad till lönen, att för det första barnet har man en marginaleffekt på , för det andra barnet en marginaleffekt på och för det tredje barnet en marginaleffekt på . I maxtaxereformen har man alltså byggt in i systemet marginaleffekter på för den som har tre barn och så att säga ligger under taket. Det innebär maxtaxereformen. Per rynkar ögonbrynen, men läs på! Det är precis det ni har gjort: Ni har byggt in nya marginaleffekter för låginkomsttagare, så kom inte och säg att maxtaxan har gett mindre marginaleffekter. Det är tvärtom: Maxtaxan har gett nya marginaleffekter för låginkomsttagare. 78 (): Det betänkande vi debatterar handlar som alla vet om allmänna frågor kring inkomstbeskattningen. I detta hänseende har valt att lyfta fram den socialekologiska skattereform som vanligtvis går under namnet grön skatteväxling och prioriteringar rörande den. Vi har också i skattearbetet och i inkomstbeskattningsdiskussionen alltid stått för en rättvis fördelning och den typ av argumentation som Per med anledning av samarbetet mellan s, v och mp tidigare i debatten har gjort sig till uttolkare för. Min roll i den här diskussionen, såsom icke ledamot av skatteutskottet, blir att föra fram en annan del som det finns en motion om i betänkandet, nämligen motionen Sk361 från innevarande riksdagsår. ingång i debatten och syn på samhället är att vi vill förena mer frihet för individen, maktdecentralisering och egenmakt med en rättvis fördelning av resurser och ett jämlikt skattesystem. stöter man på patrull när man ska försöka genomföra detta i verkligheten. Inte minst skattelagarna skapar problem. är det så att om man vill ha både en decentralisering av makten och ett rättvist skattesystem och alltså fördela ut pengar till kommuner och landstingskommuner den verksamhet som är närmast människor som man har ett progressivt skattesystem, så tvingas man ta in skatten på den statliga nivån för att sedan i bästa fall ge tillbaka den till och landstingskommunal verksamhet. På det sättet blir kommunerna i landet ytterst beroende av staten och statens beslut rörande olika frågor kring skattesystemet. Vi tycker inte att det är en rimlig ordning, utan vi vill i stället låta utreda möjligheten att ge kommunerna möjlighet till en progressiv beskattning så att kommunerna själva kan välja att ha ett rättvist, progressivt skattesystem som är fördelningspolitiskt riktigt som pengarna hamnar på den nivå där de gör nytta direkt. Man måste då inte alltid gå omvägen via den statliga nivån. Den utredningen tycker vi också ska titta på möjligheten att flytta skattebaser som ligger på den statliga nivån till den kommunala nivån eller på andra sätt utöka den kommunala skattebasen. Det är vad motionen Sk361 handlar om, och det är också en del av den breda reservation som i betänkandet heter reservation 5, som och står bakom och som jag härmed vill yrka bifall till. 79 () replik: lyfte i sitt anförande fram en motion som handlar om att man vill införa progressiv beskattning på nivå, vilket jag inte tror är ett klokt förslag. Det är ingen bra idé.