prot · GR0994 · 2004-04-13 00:00:00 — Jag skulle vilja kommentera detta att bygga barriärer och talet om norr och söder. Det är sant och en beklaglig utveckling i . Att vi har varit okloka i och planerat så att vi har lagt arbetsplatserna i norr och bostäderna i söder kan inte vara skäl till att säga att vi ska ha den trängselsituation som vi har och att man inte ska göra någonting åt det. Det är en dålig planering, och det har inte staten stått för. Det har regionen i allra högsta grad stått för. Då kan man inte säga att det finns statliga skäl till att införa någon form av förbättringar i i något som vi själva har stått för. Näringslivets situation har tagits upp. Återigen: Det finns inga förklaringar från Moderata samlingspartiet där man säger vad man ska göra för att få en förbättring för näringslivets del när det gäller kösituationen. Sådana svar får vi inte från Moderata samlingspartiet. Vi får inga svar. Frågan är rent konkret: Vad är det ni vill göra för att förbättra kösituationen i ? Uppenbarligen räcker det inte med att bygga ringleder. Det räcker kanske , men det kommer inte att räcka i en förlängning. Men vad vill ni göra? Det är det som är det intressanta i den här debatten. 36 (): Vi har ju ett val till där inte minst Vänstern och med värme talar om att det är viktigt att föra ned besluten från de högre beslutsnivåerna ned till invånarna. driver samma partier på för att man ska införa biltullar i mot invånarnas vilja och utan möjlighet för regionen och de lokala beslutande organen att fälla avgörandet. Det är i stället vi här på som kommer att fatta beslutet. Det är från och från som kommer att vara med och bestämma om det ska vara biltullar i . linje är mycket tydlig. Vi tycker först och främst att det är fel att det är som har det slutliga avgörandet i den här typen av frågor. Frågan ska föras ned på den regionala och lokala nivån. På den regionala och lokala nivån är besked i sakfrågan också tydligt, nämligen att biltullar är fel. Men frågan ska avgöras på regional och lokal nivå. Det är gripande när och talar om näringslivets trängselproblem som skäl för att införa trängselskatter när till och med den egna statliga utredningen, som Stockholmsberedningen genomförde, konstaterar att den kostnadsökning som biltullarna innebär är större än den vinst man gör på den marginellt minskade trängseln. I klartext förlorar man alltså ännu mer på att införa biltullar. Man konstaterar för övrigt också att det är låginkomsttagarna som drabbas mest, sett till enskilda individer. Jag har fortfarande inte fått svar på frågan. Vad avser finansministern att göra för att återställa möjligheterna till ett mer långsiktigt samarbete om stora utmaningar på infrastrukturområdet? Finansministern och regeringen krossade de möjligheterna till långsiktigt samarbete när man körde över och bestämde sig för att utan dess medverkan införa biltullar. 37 (): de hävdar att jag inte har läst undersökning. Jag har läst den väldigt noggrant, och jag föreslår att de gör samma sak. Där framgår nämligen med all önskvärd tydlighet att när invånarna hade möjlighet att ta ställning till ett förslag där man talade lite mer om vad det hela innebar så var majoriteten för. Det stod visserligen inte i kommunens pressmeddelande, så det är inte så många som känner till det. Men undersökningen finns på hemsidan, och om den inte ligger kvar där så finns den på hemsida. och även andra här har anfört något om alternativet och sagt att skälet till att vi har den situation som vi har här är att det inte har byggts tillräckligt med ringleder. De talar då mot bättre vetande. Det har gjorts internationella studier, bland annat i . Där kartlade man i en vetenskaplig studie av 68 stora tätortsområden med mer än 700 000 invånare de 23 kommuner som hade satsat mest på vägutbyggnad. Man jämförde dem med de 23 kommuner som hade satsat minst på vägutbyggnad. Man studerade detta en tioårsperiod och konstaterade att i de kommuner där man byggt ut kringleder och vägsystem hade kötiden ökat mer än i dem som inte hade byggt ut eller till och med minskat vägytan per capita. Samma sak kom utredning fram till. beräknar att antalet bilister här i som kommer att fastna i köer under rusningstrafik ökar . När man har byggt ut hela ringleden och förbifarten kommer fler att stå i kö. Det är alltså inget alternativ. Man talar mot bättre vetande, och man har inga alternativ till det som en i stort sett enig forskarkår och trafikpolitiska sakkunniga är överens om: Trängselavgifter löser en stor del av problemet. Varför är emot det? Jag tror att det är så enkelt att om försöket genomförs och invånarna tycker att det är bra så blir det lite pinsamt för . De har ju lovat att i valrörelsen agera emot att detta ska få fortsätta mot väljarnas vilja. Det är därför de inte vill ha försöket. 38 (): Jag ska bara göra en kort notering utifrån det som sade: Då är väl lösningen att vi river alla vägar i så slipper vi köerna! Det finns en fråga som finansministern faktiskt skulle kunna ge svar på och som han rimligen också har svaret på, trots att det pågår en beredning av propositionen. Det är frågan om de ekonomiska förutsättningarna. Vårpropositionen läggs ju fram här . Om det är någonting som finansministern måste ha fullständig koll på så är det vad det här kommer att kosta. Kommer staten att bära alla kostnader för införandet? Den frågan bör rimligen finansministern kunna ge svar på. Jag kan konstatera att när har tittat på vad försöket kommer att kosta så har vi landat på en slutsumma på någonstans kring , varav 1,6 miljarder kommer att belasta och staden, det vill säga . Detta motsvarar 3 700 ålderdomshemsplatser årsplatser eller att driva en medicinavdelning på ett av länets sjukhus . Det är vad det kommer att kosta! Därför tycker jag att det är angeläget att finansministern svarar på den fråga som han skulle kunna ge svar på: Kommer staten att bära kostnaderna? Det är en fråga som jag också tycker att det skulle vara intressant att få svar på från och , med tanke på att ni sitter och är medansvariga och styr staden och . Hur ser ni på finansieringen? Ska staten bära kostnaden? Det svaret har ni ju allihop . 39 (): Det har hävdats här att det är fler vägar och mer satsning på infrastrukturen som är lösningen på trafikproblem; det är i alla fall det enda jag har hört från dem som har varit uppe i talarstolen. Men jag tycker att det är lite väl magstarkt att anklaga regeringen för att inte satsa på infrastruktur, när den alldeles har fattat beslut om väg-, järnvägs- och länsplaner på totalt . Jag tror inte att det går att hitta något annat land som satsar tillnärmelsevis så stor andel av sin budget på infrastruktur. Det som man möjligtvis kan vara missnöjd med från moderat håll är fördelningen mellan väg och järnväg. Jag ska säga något om detta. Förutom det som och andra har framfört här har , , visat att man inte skulle lösa trängselproblemen ens om man använder det totala nationella väganslaget till nya vägar i . Man gör inte det, för erfarenhetsmässigt visar alla undersökningar att mer vägar alstrar mer trafik. Man löser inte problemen man flyttar dem och rum. Huvuddelen av satsningen i i den här stora planen handlar om att bygga ut Mälardalstunneln med anslutningar. Det är ett rationellt och miljömässigt och trafiksäkerhetsmässigt mycket bra sätt att förflytta sig när mycket folk bor på en liten yta. När det gäller jämställdhetsfrågorna finns det anledning att säga något. Jämställdhetsmålet är ganska okänt. Man skulle ju kunna tro att det ligger någon sorts jämn fördelning bakom den ökande nybilsförsäljningen. Men så är alls inte fallet. Antalet billösa hushåll ökar, och de billösa hushållen består företrädesvis av kvinnor. Av ensamstående mammor med barn saknar en tredjedel bil. För dem är inte bilen ett alternativ när kollektivtrafiken fungerar. De är helt beroende av att det finns kollektiva transporter för att komma fram. Det är ingen tillfällighet att trafikutskottet är enigt, frånsett , om att se positivt på trängselavgiftsförsöket i . Hela trafikutskottet, utom , ställde sig bakom det förra betänkandet när vi behandlade detta. 40 Finansminister (): Debatten visar att förståelsen för trängselproblemen i från de moderata interpellanterna är mycket begränsad. Som jag har konstaterat finns det ringa intresse när det gäller miljöproblemen. Men att det är lika begränsat intresse för näringslivets framkomlighetsproblem och näringslivets stora ekonomiska åtaganden, som handelskammaren har bedömt till , är än en gång kanske något förvånande. Det finns naturligtvis all anledning att återkomma till alla de detaljer som finns i den kommande propositionen och debattera dem detalj för detalj. Men jag tycker att det finns skäl att erinra om att om man vill ha en stad som ska kunna ha livskraft och tillväxtmöjligheter så ska det vara en stad med både hälsa och skönhet. Man måste alltså kunna se till att de miljöproblem som finns kan undanröjas för framtiden och inte förvärras. Men det ska också vara en stad som kan vara jämställd i bemärkelsen att alla människor i staden får möjlighet att via kollektivtrafiken och på annat sätt ta sig till och från sina arbeten. är en stad som har en väldigt hög andel kollektivtrafikresenärer. Detta har bidragit till att många människor, inte minst kvinnor, har haft större möjligheter att också skaffa arbete och åka till och från arbetet med kollektivtrafiken. Jag tror att vi kommer att ha en hög andel kollektivtrafikresenärer även i fortsättningen. Det handlar inte om att välja det ena eller andra. Det handlar om att ge möjlighet till en bra kollektivtrafik som till exempel kan komma att finansieras till en del av de intäkter som avgifter kan ge på . Det handlar också om att bygga ut infrastrukturen. Det har konstaterats att vi gör en jättestor satsning i hela landet. Vi gör en storsatsning i . Det byggs stora projekt. Ett ska färdigställas , nämligen . Det kommer att få oerhört stor betydelse. Det finns många andra projekt som också är i stöpsleven och som kommer att utföras framöver. Om man vill bygga en stad med bättre villkor för näringslivet, bättre villkor för invånarna, bättre möjligheter att kombinera bostad och arbete och över huvud taget skapa en mer flexibel och framkomligare miljö i måste man använda sig av de olika instrument som finns. Detta med miljöstyrande avgifter är en av många möjligheter. Den som säger nej till det och som inte ens vill pröva den möjligheten får stå där tomhänt och konstatera att köerna växer och att näringslivets problem är desamma. Det ansvaret får väl de moderata interpellanterna ta. 41 (): Flera, bland annat finansministern, har sagt här att näringslivet säger ja till trängselskatten. Det gör de väl inte? Jag vet inte hur man får leka med ord. Jag står här med det som handelskammaren har sagt och som finansministern pratade om. När jag läser detta kan jag inte se att de säger ja. Kritiken mot detta är faktiskt massiv. Sedan säger ni att trängselskatten ska lösa alla problem. Men om det nu blir som en del säger, att folk kanske kommer att betala för detta, hur mycket ska man då höja den här skatten för att ingen ska åka? Er lösning på det hela är den här trängselskatten. Hur mycket ska den höjas? Jag tycker att ni ska svara på den frågan. Finansministern har fortfarande inte svarat på någon av våra frågor. Jag tycker att det är beklämmande, men jag kan förstå att finansministern känner det ungefär som en annan finansminister gjorde när han satt och plitade här. Trängelskatten är ett skit, men har vi baxat det ända hit. Med sådana vänner som och Vänstern behöver Socialdemokraterna egentligen inga fiender. De hjälper er faktiskt ganska bra på vägen. 42 (): Det har frågats här varför vi moderater är emot trängselskatter, och så säger man att vi inte har några alternativ. Vi är emot trängselskatter därför att våra uppdragsgivare är emot trängselskatter. Det finns ett kraftfullt motstånd i hela mot de här trängselskatterna. Trots det ska man införa dem. Man talar om jämställdhet i sammanhanget. Vem är det som kommer att dra nytta av de här trängselskatterna? Det är de som har pengar och har råd att betala dessa för att komma in i och ut ur . De kommer att åka gräddfil in till staden. De andra kommer att sitta i köer på kollektivtrafiken. Det är så detta kommer att slå. Jag förstår inte varför , och Socialdemokraterna, som annars brukar ta sådana här frågor på allvar, fullständigt nonchalerar det. Jag tycker att regeringen är fena på att så split i . talade med kommunalråden i . Han uppmanade dem att samla sig i regionen och göra gemensamma insatser för tillväxt. Han tyckte att de inte klarade av det och att vi i var splittrade. Men vad gör regeringen? Jo, man lägger fram förslag som stockholmarna egentligen inte vill ha. Det har funnits flera sådana förslag. Man splittrar upp så att man kan styra med maktmedel och genom söndring. Jag tycker att det är ganska upprörande. Det är inte alltid att Socialdemokraternas uppfattning delas av stockholmarna, och det tycker jag att man ska respektera. 43 (): I det här sammanhanget vill jag påpeka att de pendlare som finns i de sydvästra regionerna inte har råd med ytterligare pålagor. Dessa människor har en väldigt hög skattebörda. Man har höga kommunalskatter i , och . Antalet människor som över huvud taget har jobb är lågt. De är beroende av kollektivtrafiken och vägtrafiken. Det går alltså inte att hänvisa dessa människor till kollektivtrafiken så länge vi inte har en utbyggd spårkapacitet i getingmidjan. Det finns alltså inte några alternativ. De som är hänvisade till bilen tvingas även i fortsättningen att ta bilen till och från sitt jobb, och de har helt enkelt inte den betalningskraften. Därför anser jag definitivt att de här trängselskatterna är av ondo för tillväxten och för människor i den här regionen. 44 (): Vi står här och frågar därför att vi har uppfattat att vår befolkningen inte tycker att detta är någonting bra. Men det är uppenbart att vi tolkar dessa signaler väldigt olika. säger att vi inte ska bry oss om dessa opinionsundersökningar, som man kallar det för. Vi kallar dem folkomröstningar och tycker att vi har fått detta ganska klart för oss. Finansministern säger att näringslivet vill ha de här trängselavgifterna. Vi har läst de papper som kommer från handelskammaren och annat. De tyder på att det är precis tvärtom. Vi har väldigt olika sätt att läsa detta. säger att kringfartsleder inte är någon lösning . Däremot står han tydligen bakom de här trängselavgifterna. Då frågar man sig om trängselavgifterna ska höjas successivt för att hålla nere trafiken. Vartefter som befolkningen ökar med 20 000 om åren ska alltså trängselavgifterna öka våldsamt för att hålla nere detta så att det ska passa till den infrastruktur som vi har. Eller hur är tanken? logik går ut på att ju lättare det blir att ta sig fram med bil, desto mer köer blir det. Ja, förutsatt att det blir mer folk och fler bilar naturligtvis, men annars är logiken minst sagt något haltande. säger att vi ska vara väldigt tacksamma över att det satsas så våldsamt mycket på infrastruktur. Ja, det är väldigt mycket som man har att ta åter från tidigare. Det är märkligt att de största delarna av dessa satsningar sker där det finns väldigt lite folk, och framför allt där det finns väldigt, väldigt lite folk. 45 (): I det här sista anförandet tänker jag ta upp den allra viktigaste frågan när det gäller trängselskatt. Som jag ser det är den allra viktigaste frågan att det här var ett vallöfte från Socialdemokraterna inför valet . Man skulle inte införa några trängselskatter eller biltullar. Socialdemokraterna lovade väljarna att inte införa detta. Jag tycker att det är väldigt märkligt att man nu har vänt kappan efter vinden och säger att detta helt plötsligt är så väldigt bra. Vad är det som har fått Socialdemokraterna att ändra uppfattning? Hade i så totalt fel inför valet ? Hur kan hon ha fortsatt förtroende inom socialdemokratin när hon uppenbarligen hade helt fel uppfattning inför valet? Det var ju faktiskt det som många väljare tog fasta på när de röstade på Socialdemokraterna i vår region här i . Jag skulle vilja få svar på detta. 46 (): Det är väl inte så att vi socialdemokrater och inte ens den nuvarande majoriteten säger att trängselskatter löser hela den problematik som finns med trafikapparaten i . Den som påstår det har väl inte deltagit speciellt mycket i debatten. Jag behöver inte hänvisa till de 781 miljarderna och de här historiska satsningarna vad gäller påstående om att det satsas mest i de områden där det inte bor särskilt många människor. Säger man så tycker jag att man ska gå hem och läsa propositionen, för det framgår i varje fall inte av propositionen. Det framgår i så fall någon annanstans, möjligen i moderat kampskrift inte i propositionen i alla fall. Jag skulle vilja peka på att det händer många positiva saker. ligger faktiskt ganska bra i pipelinen nu och kan sättas i gång ganska omgående. E 18 är ett annat exempel. ligger i den kommande propositionen, liksom det som är kvar av Norrortsleden och likadant vad gäller Söderortsleden. Så visst händer det en väldig massa saker på det området! Till detta ska naturligtvis läggas de delar som har med ytterligare utbyggnad av den spårbundna trafiken att göra, som också på sitt sätt ligger i infrastrukturpropositionen. Men när man försöker säga att man endera har trängselavgifter eller så bygger man ut infrastrukturen håller inte resonemanget, go vänner. Jag ska villigt säga att jag också var av den uppfattningen , men jag har också lyssnat på sakkunniga på området som har sagt att det inte håller. Man måste ha bådeoch man måste både ha avgifter och bygga ut väg och järnväg. Har man inte det undergräver man möjligheten för , liksom även andra trafikintensiva regioner, att kunna överleva. Då kommer man att proppa igen trafiken, och då kommer man att få stora trängselproblem . Det är det som är huvudpoängen i den socialdemokratiska politiken: Man måste ha bådeoch: trängselavgifter, men också framför allt en utbyggnad av kollektivtrafiken och vägarna. 47 (): har två gånger här i talarstolen uppgett att det enbart var ett parti som här i trafikutskott har tagit avstånd från försöket med trängselavgifter. Som var och en kan se i betänkandet 2002/03:TU3, reservation 4, är det två partier, och liberalerna, som i har motsatt sig detta försök. 48 (): Mitt minne svek mig. Det var bara och som anslöt sig till majoriteten, det vill säga Socialdemokraterna, . Men efter detta har frågan mig veterligen diskuterats på . Där har det, som jag har blivit underrättad, fattats beslut om att man nu är positiv till detta sätt att med marknadsekonomiska metoder lösa problemen. Jag hade fel jag medger det. I trafikutskottet var det och som anslöt sig till majoriteten. 49 Finansminister (): Jag vill gärna tacka interpellanterna och övriga debattörer för den här möjligheten att ventilera trängselskatterna. För alla som inser att det finns ett trafikproblem i ett köproblem som är stort ur miljösynpunkt, för näringslivet och ur samhällsekonomisk synvinkel är det angeläget att fundera på hur vi kan lösa det. Det finns inte en lösning, utan det är många saker som behöver göras. Kollektivtrafiken behöver byggas ut, vi behöver förstärka på vägsidan i enlighet med den proposition som regeringen har lämnat med stora infrastrukturinvesteringar , och vi behöver också pröva en marknadsekonomisk lösning som heter trängselskatt. Den här debatten har gett interpellanterna möjlighet att förklara varför man inte tror på marknadsekonomiska lösningar. Men vad jag förstår har ingen av de moderata interpellanterna på något vis velat förklara varför man i det här fallet tycker att marknadsekonomi är en dålig metod. Jag inser att på sitt landsmöte i ett annat sammanhang har tagit till sig idén om trängselskatten och idén om bilavgifter som en marknadsekonomisk metod, men den har inte nått Moderata samlingspartiet . Visserligen känner jag en och annan moderat som gillar trängselskatter av det skälet att man gillar marknadsekonomi, men marknadsekonomin kanske sprider sig också i de moderata lägren här framöver. Det ska bli spännande att se när handelskammaren och alla andra inser att marknadsekonomin kanske är möjlig som ett styrinstrument för att förbättra för både näringslivet och miljön, och det är väl något att se fram emot. I övrigt kan vi gärna återkomma och diskutera alla detaljer, men jag tycker att ingen idé ska lämnas oprövad, inte ens de marknadsekonomiska idéerna, om man kan styra och förbättra för vår miljö och för trafiksituationen i . Det har människorna, näringslivet och miljön allt att tjäna på, så där kan marknadsekonomin vara bra. Kanske kommer även moderata interpellanter till den slutsatsen. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellationerna 2003/04:347 och 352 om häktet i 50 Justitieminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att ska få tillbaka sitt häkte. har frågat mig om jag verkat för att ett helhetsperspektiv finns med i den fortsatta politiska processen avseende som jag uppfattat det kriminalvårdens platsutbyggnad samt på vilket sätt det är säkerställt. Eftersom båda frågorna handlar om en nyetablering av ett häkte i besvarar jag dem i ett sammanhang. Inledningsvis vill jag framhålla att jag helt delar och uppfattning att det är viktigt att statens resurser används på ett effektivt sätt. Myndigheterna har också ett ansvar för att samordna sina åtgärder på ett sådant sätt att samhällets totala resurser utnyttjas så effektivt som möjligt. Detta framgår bland annat av verksförordningen. Inom kriminalvården pågår arbetet med att ta fram en plan för den framtida utbyggnaden av häktes- och anstaltsbeståndet. Regeringen har gett i uppdrag att skapa fler häktes- och anstaltsplatser på så sätt att anstaltsstrukturen består av färre och större enheter. Det är ansvar att besluta om var dessa enheter ska lokaliseras. Beslut som fattas om kriminalvårdens lokalisering påverkar i hög grad övriga myndigheter i rättskedjan och det ställer självklart höga krav på samarbete. Av kriminalvårdens instruktion framgår att häktesorganisationen ska vara utformad så att den främjar ett effektivt samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet. En lokalisering av häktena som underlättar detta samarbete ska eftersträvas. Innan beslut om större förändringar i häktesorganisationen fattas ska samråd ske med , och samt med de tingsrätter, åklagarmyndigheter, länsstyrelser och polismyndigheter som berörs av verksamheten. har remitterat sin plan för den fortsatta platsutbyggnaden. Remissvaren har kommit in, och vad jag förstår kommer att omarbeta sitt förslag utifrån dem. Jag tycker att detta visar att kriminalvården tar sitt ansvar för att rättsväsendets sammantagna resurser används effektivt på bästa sätt. 51 (): Jag ber att få tacka ministern för svaret. Dock anser jag att svaret inte ger någon vägledning om kommer att få ta del av några häktesplatser eller ett häkte . Min fråga gällde just detta, och bakgrunden är att häktet i lades ned 1996. har antalet häktningar i ökat . är det som är häktesplats för de häktningar som förekommer i . Vad som sker när den häktade ska till är en väldigt lång resa. Det är en resa, enkel väg, . Mot bakgrund av dels resans längd, dels risken för en dålig handläggning när det gäller advokater med mera, dels den ökade kostnad det innebär med bilresorna vill jag fråga: Är det inte rimligt, ministern, att häktesplatser i någon form kommer att upprättas i ? Kostnad och rättssäkerhet borde ju rimligtvis vara de vägledande faktorer som är en grund för att ett häkte eller häktesplatser i kommer till stånd. 52 (): Jag vill också tacka för svaret. Om det ska tolkas positivt, och det vill jag gärna göra, har inga definitiva beslut fattats i frågan utan diskussion och remissförfarande pågår. Därmed har den här interpellationsdebatten också en betydelse. Det handlar om olika saker.