prot · GS0927 · 2004-11-11 00:00:00 — Å ena sidan skulle han kritiskt granska makten. Å andra sidan hade han, och har fortfarande antar jag, i uppdrag att på ett förtroligt sätt dokumentera statsministerns karriär och gärningar. Vi har inte sett resultatet av det här projektet ännu, men det var oomtvistligen två roller som inte gick att förena. kunde inte vara opartisk och saklig i sin nyhetsrapportering och fick därför överge sin roll som nyhetsjournalist för . Ett annat exempel är hur ensidigt man har skildrat den amerikanska valrörelsen. I reportage efter reportage i statliga medier, både och , har man framhävt kritiken mot Bush och framhållit fördelarna med presidentkandidaten . Det är som en reporter i en ständigt återkommande fråga till sina intervjuoffer framställer det hela: Tycker du inte att det är självklart att vore bättre för världen än Bush i det här läget? En mer osaklig och partisk journalistik får man leta efter. Tydligast uttrycktes statsmediernas partiskhet och osaklighet av programledaren för program Konflikt, , när hon i en intervju frankt deklarerade: Jag tycker heller inte att svenska medier har något som helst krav på sig på opartiskhet när det gäller valet i . Vi har ju ingen anledning att vara opartiska och redovisa båda ståndpunkter. Förvisso avstängdes journalisten från sin tjänst, under det amerikanska presidentvalet, men på ett tydligare sätt kan inte statsmediernas osaklighet och partiskhet klargöras. Det är uppenbart att det finns en kultur inom och som stöder osaklighet och partiskhet. Och det är kanske inte så konstigt med tanke på att av journalisterna på och sympatiserar med och röstar på något av landets tre vänsterpartier. Om statliga medier över huvud taget ska kunna motiveras är kravet på opartiskhet och saklighet det omvända mot vad som verkar gälla : oeftergivligt. Därmed åter till min grundläggande fråga, som kulturministern ännu inte har besvarat. Vad avser kulturministern att vidta för åtgärder för att framöver garantera de statliga radio- och TV-kanalernas opartiskhet och saklighet? Och inte minst: Hur många överträdelser av kravet på saklighet och opartiskhet krävs för att ministern ska ta initiativ till att anmäla eller till domstol eller till Radio- och för att man åsidosatt tillståndsvillkoren för sin verksamhet? 12 Utbildnings- och kulturminister (): En journalist vid uttryckte några konstiga saker om nyhetsförmedlingens opartiskhet, sin egen nyhetsförmedlings opartiskhet, som hon senare har tagit tillbaka och som har lett till en omfattande intern diskussion inom . Den har, tycker jag, tydliggjort betydelsen av opartiskheten i nyhetsförmedlingen. Den har, tror jag, befäst egen kultur av att värna opartiskheten och förtroendet för sig själva som opartisk förmedlare av nyheter och information om hur tillståndet är i världen på ett sätt som jag tror att vi alla önskar. Interpellanten har ställt sina frågor till mig baserat på synen att det är regeringens uppgift att gripa in och städa när regeringen själv anser att saker och ting inte är riktigt rätt i bolaget. Det skulle enligt min mening vara raka motsatsen till det som pågår, nämligen att vi politiker värderar vad som är partiskt och opartiskt, vad som är lämpligt och olämpligt. Konstruktionen på public service i har ju gjorts på ett sådant sätt att det ska garantera att , oberoende från oss politiker, självständigt granskar och värderar och gör den här typen av utlåtanden. Den ska göra det med regelbundenhet, efter anmälan, men också lite då och då komma med rapporter till regeringen och allmänheten om verksamheten. Jag tycker att det är en orimlig attityd att jag som statsråd, att regeringen eller, för den delen, oppositionen ska gripa in och säga: Det här tycker inte vi om. Det här ska göras på annat sätt. Gör ni inte som vi säger drar vi in sändningstillståndet för alla radiokanaler. Vi har ett regelverk som ska följas. Det är väl konstruerat för att ta hand om just sådant som vi nu diskuterar. Min åsikt är att det kanske aldrig har varit viktigare än nu att värna public service förtroende i med tilltagande foxnewsisering av den internationella nyhetsförmedlingen. Det är viktigt att det finns en kanal som har allmänhetens förtroende för att vara opartisk, att den inte går någon annans ärenden än tittarnas och lyssnarnas och att detta intresse står i centrum. När det sker misstag ska de korrigeras och rättas till. Det är viktigt att kulturen står stark. Det är i lyssnarens och tittarens intresse att informationen är opartisk så att lyssnaren och tittaren själva kan orientera sig i nyhetsflödet och bilda sig sina egna uppfattningar och inte bli matade med färdiga mer eller mindre propagandistiska perspektiv. Där har public service en otroligt viktig roll en omistlig roll i den svenska demokratin. Jag menar att den har en allt viktigare roll också i konkurrensen om tittare och lyssnare. Jag tror att folk vill ha den typen av opartisk nyhetsförmedling och inte andra typer av nyhetsförmedlingar, inklusive sådana som skulle godkännas av moderater eller socialdemokrater från tid till annan, beroende på regering. Det vill de inte ha. Det tycker jag att de gör rätt i. Detta är ingen statstelevision eller statsradio. Det är en helt annan konstruktion som har gjorts för att säkerställa att vi inte har det så som ni moderater ser ut att önska, nämligen att staten ska gripa in och lägga sig i internt. Uttrycket statsradio är alltså felriktat. 13 (): Kulturministern säger emot sig själv. I interpellationssvaret säger han att det ankommer på regeringen att anmäla eller till domstol eller till Radio- och om man bryter mot tillståndsvillkoren. Kulturministern säger klart och tydligt att det är regeringens uppgift att anmäla om man anser att eller bryter mot tillståndsvillkoren. Ett av tillståndsvillkoren är kravet på opartiskhet och saklighet. Sedan säger kulturministern att detta inte är något som regeringen ska lägga sig i. Vad är det som gäller egentligen? Hur ska eller bryta mot tillståndsvillkoren, eller hur gravt ska man bryta mot tillståndsvillkoren för att regeringen ska göra det som kulturministern sade i sitt interpellationssvar, det vill säga anmäla eller till domstol eller till Radio- och ? Det finns mer eller mindre exempel på hur man brister i opartiskhet och saklighet. Ett exempel som jag inte nämnde förut var att under presidentvalskampanjen sände någonting som man kallade en dokumentärfilm om presidentvalet. I själva verket var det inte något annat än en kampanjfilm till förmån för presidentkandidaten . Den så kallade dokumentären den presenterades som dokumentär i var finansierad och producerad av en kampanjstiftelse som öppet stödde Kerrys kandidatur till presidentämbetet. Det är väl ytterligare ett väldigt tydligt exempel på att och bryter mot kravet på opartiskhet och saklighet? 14 Utbildnings- och kulturminister (): En programledare vid har i ett inslag sagt något som ogillar, som många andra ogillar och som hon själv ogillar och har tagit tillbaka och beklagat. Hon har blivit avstängd . Tycker ni moderater, och är det partiets ståndpunkt, att återkalla sändningstillståndet för alla kanaler är en rimlig och proportionell reaktion på detta uttalande som gäller presidentvalskampanjen i ? Som vägledning för svaret kan jag läsa hur lagen ser ut när det gäller detta: Ett beslut om återkallelse får meddelas endast om det i betraktande av skälen för åtgärden inte framstår som alltför ingripande. Jag frågar då: Vill på grund av uttalandet av dra in sändningstillståndet för alla radiokanaler som har? 15 (): Om kulturministern hade svarat på min fråga i stället kanske den här debatten hade varit lite mer upplysande för åhörarna. Det är klart att det inte är rimligt att dra in ett sändningstillstånd för att en journalist har sagt en tokighet. Problemet är att man i sin nyhetsförmedling i sina samhällsprogram gång på gång brister i kravet på opartiskhet och saklighet. Det var därför jag frågade kulturministern: Hur ska man bryta mot kravet på opartiskhet och saklighet för att man ska anmäla eller till domstol eller till Radio- och ? Hur gravt ska brottet mot sändningsvillkoren vara för att man ska göra det som regeringen faktiskt är skyldig att göra om man bryter mot tillståndsvillkoren? Det handlar inte om en enda gång. Det handlar om upprepade gånger mer eller mindre . Jag har nämnt några exempel här i debatten. Det var som klart och tydligt talade om att hon tyckte att inte behövde vara opartiska och sakliga när det gällde rapporteringen av presidentvalet i . Jag har nämnt det som kallades för dokumentärfilm när den sändes i , men som i själva verket var en kampanjfilm till förmån för presidentkandidaten . Den sänds som dokumentärfilm i . Vi har exemplet med som i hemlighet fungerat som hovreporter åt statsministern och varit en nyhetsjournalist som ska granska makten, granska regeringen och statsministern. Hur ska man bryta mot villkorskraven för att man ska anmäla detta för granskning till domstol eller Radio- och ? 16 Utbildnings- och kulturminister (): har interpellerat mig på temat att har sagt saker som är så förgripliga att sändningstillståndet ska dras in. Jag frågar om det är hans uppfattning att sändningstillståndet ska dras in på grund av vad har sagt. Då är svaret nej. I stället har det sagts så många andra saker att sändningstillståndet bör dras in. Jag tycker att det här är lite virrigt. Jag föreslår : Lista alla de saker som har gått emot partikamrat . Det är ju det som saken gäller. Anmäl det till , som riksdag har beslutat inrätta just för att ta hand om den här typen av värderingar och granskningar! Det svar som jag vill ge på fråga, hur det ska krävas den här typen av saker som åberopar för att sändningstillståndet ska dras in, är ganska enkelt: Många fler och mycket allvarligare än det som har gjort sig skyldig till. Hon har beskrivit presidentvalskampanjen i på ett, i alla fall vad gäller de reportage som jag har sett, mycket allsidigt sätt. Hon har skildrat det som inte så många andra har gjort, det som finns mellan kusterna, som inte är så europeiskt som och är, som är svårare för oss att förstå med de starka religiösa, konservativa och nationella elementen. Sådant har hon skildrat på ett sätt som jag som tittare begriper och som gör att jag lättare förstår hur som är så annorlunda än vad som gäller i europeiska mediers normala beskrivning kan ha så starkt stöd. Det tycker jag hon ska ha respekt för även om hon i uttalandet sade en del saker som fick en och annan av oss att lyfta på ögonbrynen. Svaret är: Det krävs mycket mer, mycket grövre och många fler saker för att någonting så grovt som att dra in sändningstillståndet för hela Radio-koncernens alla kanaler ska komma i fråga. Jag tvivlar på att det ens är uppfattning, även om jag vet att vill krympa, begränsa och vingklippa public service i till förmån för privata, vinstdrivande, börsnoterade och ofta utlandsägda alternativ. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellationerna 2004/05:67 och 73 om garnison 17 Försvarsminister (): har frågat mig följande. Vilka åtgärder avser jag att vidta för att offentliggöra motiven för regeringens förslag att lägga ned den väl fungerande garnisonen i ? Hur förklarar jag att sådant material inte har offentliggjorts trots att regeringen har lagt sitt förslag? Vilka regionalpolitiska hänsyn har jag vägt in i utformandet av försvarspropositionen? har frågat mig följande. Vilka åtgärder tänker jag vidta för att direktiv ställda av regeringen fullföljs? Avser jag att vidta några åtgärder för att komplettera Arbetsgruppen underlag i enlighet med regeringens direktiv? Vilka regionalpolitiska överväganden har gjorts i samband med framtagandet av förslaget till grundorganisation? Jag besvarar de två interpellationerna i ett sammanhang. I propositionen Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43) redovisar regeringen sina förslag och bedömningar avseende förändringar i grundorganisationen. Regeringen grundar propositionen på bland annat det underlag om Försvarsmaktens grundorganisation som Arbetsgruppen (AG ) redovisade till Försvarsdepartementet . i sitt underlag har regeringen motiverat alla sina förslag till förändringar. Regeringen har ett ansvar för att ta fram en sammanhållen grundorganisation för Försvarsmakten, vilken kan utbilda och öva de förband som behövs för insatsorganisationen. En utgångspunkt är den geografiska viljeinriktning som redovisas i propositionen. Försvarsmaktens förband ska kunna uppträda i olika miljöer avseende klimat, geografi och hydrografi. Dessutom ska nödvändiga kompetenser kunna vidmakthållas och utvecklas. Tillsammans med den övergripande dimensioneringen, som utgår från insatsorganisationens behov, är den geografiska viljeinriktningen därför grundläggande för lokaliseringen av förbanden. Regeringen beslutade om riktlinjer för arbetsgruppen. AG har lämnat ett underlag i enlighet med dessa riktlinjer. Regeringen har därför kunnat lägga gruppens underlag till grund för propositionen om Försvarsmaktens grundorganisation. Jag kommer således inte att begära några kompletteringar av underlaget. AG har biträtt i framtagandet av underlag till regeringens ställningstaganden om Försvarsmaktens grundorganisation. Därmed ingår det underlag som gruppen redovisade till departementet som ett arbetsmaterial i Försvarsdepartementets akt. Underlaget blev tillgängligt som försvarspropositionen (prop. 2004/05:5) överlämnades till , det vill säga . Utgångspunkten för AG GRO:s arbete har varit att se till Försvarsmaktens långsiktiga behov. I regeringens riktlinjer angavs också att AG skulle beakta de berörda arbetsmarknadsregionernas sårbarhet ur regionalpolitisk och arbetsmarknadspolitisk synvinkel. Vidare skulle gruppen ta särskild hänsyn till försvarsmaktsberoendet. AG har genom inhämtat underlag i dessa avseenden från Verket för näringsutveckling (). Även detta underlag ingår i Försvarsdepartementets akt och är därmed tillgängligt. När försvaret reduceras är det viktigt att Försvarsmakten ges förutsättningar för att bedriva en effektiv och rationell militär verksamhet. Regionalpolitiska aspekter har funnits med i beredningsprocessen. De försvarspolitiska aspekterna har dock varit de avgörande i den slutliga avvägningen. har regeringen ett ansvar för att stödja de människor och regioner som påverkas av förändringarna i försvaret. Som redovisats i försvarspropositionen kommer regeringen därför att ta ett särskilt stort ansvar i form av riktade åtgärder till de regioner som berörs mest av försvarsomställningen, bland annat . En viktig del i den propositionen är därför regeringens redovisning av de regionala konsekvenserna av förändringarna i Försvarsmakten och de specifika insatser som kommer att göras för dessa regioner. 18 (): Jag vill börja med att tacka för svaret på våra interpellationer. Tyvärr finns det ingenting i försvarsministerns svar som visar att hon, ännu så länge i varje fall, har tagit intryck av den massiva sakliga kritik som framförs mot underlaget för försvarspropositionen. Detta gör mig mycket bekymrad. besökte ministern och fick då, direkt från de berörda, ta del av den kraftiga kritik som riktas mot förslaget att i ett enda slag rasera landets bäst sammanhållna och mest effektiva garnison. Jag lyssnade då noga för att höra om och hennes rådgivare kunde presentera några tydliga motiv för varför regeringen lägger fram detta förslag. Men inget hållbart skäl i sak presenterades i , än mindre i det svar vi nu har fått på interpellationerna. Talet om att de försvarspolitiska aspekterna har varit de avgörande i den slutliga avvägningen övertygar inte. Skulle det vara försvarspolitiska aspekter som ligger bakom att mer än halva , från till , töms på militära förband? De direktiv som regeringen lade fast , och som ministern hänvisar till i sitt svar, är utmärkta. Enligt direktiven skulle sammanhållna och effektiva garnisoner prioriteras. Gjorda investeringar i fastigheter skulle tas till vara. Kostnader för nyinvesteringar och omlokaliseringar skulle minimeras. Lägg till detta: Den lokala arbetsmarknadens sårbarhet skulle beaktas ur regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska synvinklar. Hänsyn till miljön skulle tas, liksom till påverkan på det omgivande civila samhället. Förslaget skulle också vara motiverat så att skälen för varje förslag kan utläsas, och det ska vara kostnadsberäknat. I propositionen föreslår man ändå en nedläggning av landets bäst sammanhållna och mest effektiva garnison för att i stället behålla solitärer. Regeringen väljer att lägga ned förband i utsatta regioner och behålla dem som finns i expansiva tillväxtregioner, i befolkningstäta områden som de kallas. Man föreslår en mycket kostnadskrävande flytt av Arméns tekniska skola från till . Förband som har ont om utrymme och som saknar miljögodkända övnings- och skjutfält prioriteras före de förband som har gott om utrymme och miljögodkända övnings- och skjutfält. Försvarsministern talar i sitt svar om den geografiska viljeinriktningen. Men det intressanta är inte den militära geografin utan den verklighet som råder på de övnings- och skjutfält som våra förband är hänvisade till att bedriva sin verksamhet på. Jag tolkar i stället viljan så att regeringen vill stimulera centralisering och befolkningskoncentration. I denna anda beslutar man sig för att lägga ned en stark garnison i , en region som har problem med befolkningsminskning, för att i stället bygga upp en garnison i i , landets kanske mest expansiva län. I , där regeringen vill behålla P 7 på bekostnad av i I 5, växer också befolkningen kraftigt. Jag tar upp dessa två för att peka på ett par exempel. I kan vi inte acceptera att utan hållbara och begripliga argument bli misshandlade på detta sätt av centralmakten. Det finns inget underlag som visar att det finns försvarsmässiga, ekonomiska eller regionalpolitiska motiv att avveckla Östersundsgarnisonen, tvärtom. Försvarsministern säger att utgångspunkten för AG GRO:s arbete har varit att se till Försvarsmaktens långsiktiga behov. Jag skulle vilja veta vad ministern menar med Försvarsmaktens långsiktiga behov och var dessa behov är formulerade. Har regeringen över huvud taget övervägt alternativa förslag till grundorganisation? På vilket sätt har regeringen kommit fram till att den föreslagna grundorganisationen är den mest kostnadseffektiva, och var finns den jämförelsen i så fall redovisad? 19 (): Jag vill också börja med att tacka försvarsministern för svaret, även om jag liksom tyvärr inte tycker att svaret för frågan framåt. Jag tycker att det är viktigt att vi påminner oss om att det som vi diskuterar faktiskt är ett drastiskt ingrepp i och i . Förslaget handlar om att i ett slag ta bort 1 400 statliga arbetstillfällen. Det ska jämföras med att man i skulle ta bort 18 000 arbetstillfällen. Det är alltså ett mycket stort ingrepp. Det gör man i en region i inland med en geografiskt mycket avgränsad arbetsmarknad. Vi kan inte pendla. Det näringsliv och de arbetstillfällen som vi har de har vi så att säga. Det är viktigt att komma ihåg. Om man ska göra ett sådant ingrepp är det av särskilt värde att invånare i min region men också vi som företräder regionen känner oss trygga med att beslut fattas på sakliga grunder, och det gör vi inte. Från flera olika politiska partier och institutioner i mitt län känner vi inte denna trygghet, utan tvärtom ett stort misstroende, och det är ett problem. Det som försvarsministern säger i sitt interpellationssvar om att underlaget är i enlighet med regeringens direktiv stämmer inte. Flera har nämnt detta, och jag tänkte vidareutveckla resonemanget lite grann just när det gäller att utgångspunkten ska vara sammanhållna garnisoner. Det är ett sådant direktiv som arbetsgruppen fick, och det är också ett uttalande som regeringen gör i propositionen, där man bland annat säger att man så långt som möjligt vill skapa bärkraftiga garnisoner. Om man går in och tittar på detta underlag och använder en sökmotor och söker i texten på alla de ställen där man behandlar verksamheter i , då ser man att regeringen föreslår att man ska lägga ned I 5, att man ska lägga ned F 4 och att man ska lägga ned ATS utan att vid ett enda tillfälle resonera om att detta är pusselbitar i en sammanhållen garnison. Det nämns över huvud taget inte. Däremot förs det fram i det sista steget. Då skriver regeringen att det i finns en garnison genom vilken samordningsvinster kan uppnås. Men eftersom regeringen redan har föreslagit att I 5, F 4 och ATS ska läggas ned leder det till att i i så fall skulle bli den enda militära verksamheten i , och därför förslår man att den också läggs ned. Det är inte hållbart, och det är inte att undra på att känslan finns hos invånare i , hos politiska företrädare, hos militära företrädare och hos alla så att säga att man på förhand har bestämt att garnison ska bort. Sedan tar man fram ett underlag som bekräftar det. Jag hade också några frågor till försvarsministern, men jag uppfattade att ställde flera konkreta frågor. Därför ansluter jag mig till hans frågeställningar och hoppas att vi får svar och att vi kan komma vidare i denna diskussion i nästa omgång. 20 (): Många människor är oroliga och frustrerade. Många har frågor och funderingar, och framtiden ter sig osäker. En trygghet i grunden är omskakad i och med vårt förslag till omstrukturering av Försvarsmakten. Anställningarna i Försvarsmakten har gett små kommuner en bra skattebas att bygga sin välfärd på, och människor har känt att en anställning inom Försvarsmakten har varit säker och trygg. Vårt uppdrag är att ta människors oro på största allvar, som vi har till uppgift att ta ställning till hur faktiskt ska organisera sitt framtida försvar, ett försvar i sin helhet. Vi kan alla läsa i propositionen om vilka kriterier och direktiv som den tillsatta arbetsgruppen hade att arbeta med, bland annat skulle regionalpolitiska hänsyn tas, och sårbarheten i arbetsmarknadsregionen skulle beaktas. Små orter med stor andel anställda inom Försvarsmakten blir av naturliga skäl extra sårbara sett ur ett arbetsmarknadsperspektiv. har den största sårbarheten när det gäller arbetsmarknadsregionen. Vi har , enkel väg, till nästa arbetsmarknadsregion. Vi har konstaterat att är den ort som är mest försvarsmaktsberoende ur ett arbetsmarknadsperspektiv, och det finns omskrivet i propositionen. Därför vill jag också, i likhet med interpellanterna, återigen fråga ministern och regeringen: Hur har man resonerat just utifrån dessa två aspekter, regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken? Vilka skäl har vägt tyngre för ministern och regeringen än just dessa två? Jag tror att det är viktigt att man är tydlig i den frågan med tanke på de människor som bor på dessa orter och som känner en stor oro. 21 (): Jag har ungefär samma frågeställning som och hade, nämligen om Arméns tekniska skola i . I regeringens riktlinjer för utarbetande av underlaget för en förändrad grundorganisation för Försvarsmakten skriver man följande: Kostnader för nyinvesteringar och omlokaliseringar ska minimeras. Hur är denna skrivning förenlig med att flytta Arméns tekniska skola från till , då en flytt uppenbarligen skulle innebära behov av mycket stora investeringar, ett investeringsbehov som skulle kunna undvikas om verksamheten behålls och utvecklas i ? 22 (): Jag har inte som försvarspolitiker utan som riksdagsledamot i största allmänhet och ledamot från , som inte har någon försvarspolitisk anläggning att slåss för av lokalpatriotiska skäl, intresserat mig för den här frågan. Min erfarenhet är dock hur en nedläggning hanterades , nämligen F 15 i . Då riktades också skarp kritik mot det underlag som låg till grund för de beslut som togs. Och jag slås av likheterna mellan den situation som var då och den situation som är . Och jag uppfattar att det är ett ännu svagare sakligt underlag som förefaller ligga till grund för de förslag som regeringen lägger fram.