prot · GS0942 · 2004-12-02 00:00:00 — Om vi ska vänta till 2007 med att ta bort stöd, ändra regler och minska pengarna i dessa områden kommer det att bli en otroligt stor omställning efter 2007. Vi vet ännu inte utfallet av dessa förhandlingar, men jag är ganska övertygad om att stöd kommer att få tas bort. Vi får vara glada om vi kan få behålla en nedsättning av sociala avgifter i stödområde A. 160 () replik: Jag kan bara konstatera att Europaforum som jobbar just direkt gentemot och som är oerhört kunnigt på det här området anser att det är ett väldigt negativt beslut från svensk sida att i det här läget centralisera dessa stöd. Och jag tror att man vet vad man talar om. Dessutom har inte minst ITPS i en utredning visat att dessa sysselsättningsbidrag faktiskt har en mer positiv verkan än man har bedömt. Jag anser att man inte ska försämra dessa stöd innan man vet hur det blir . I stället finns det all anledning för att försöka påverka den kommande politiken. Och där behövs säkert mer ansträngningar. Och det finns faktiskt öppningar från som måste ta till vara. Man har öppnat för en arktisk zon där det finns möjlighet att påverka vilket område som detta ska gälla. Då handlar det om långa avstånd, kärvt klimat och så vidare. Och man har till och med pekat på de väldigt goda erfarenheterna av den generella nedsättningen, alltså inte bara upp till en viss summa som det är i , av socialavgifterna som man har haft i . Jag tycker att det vore väldigt positivt om man från , och även , eftersom man ingår i samma EES-system, skulle försöka påverka det här för att få en verklig förändring. Jag tror nämligen inte alls att det är kört. Det är det om vi inte försöker påverka. Det är dags att agera. 161 () replik: Europaforum är ett mycket bra organ. Och det är Europaforum som har tillfört det här landet mycket kunskap om strukturfonderna, om mål 1-områden och alla EU-fonder som finns. Man har bidragit mycket till den kompetens som vi har inom om strukturfonder. Europaforum har en mycket hög trovärdighet enligt mitt sätt att se. Den diskussion som förs om att stöden avvecklas tror jag beror på den information som kom ut på en gång om att stöden nu ska bort, att de stöd som finns kvar ska ligga centralt och att ingen annan får vara med och lägga sig i. Men när jag har gått igenom detta, diskuterat det och sett hur det är utformat stämmer det inte. Dessa pengar finns. Det är inte mindre pengar. Det kommer att finnas mer pengar till stödområde B från , riskkapital som kan lånas ut till små företag. Det har blivit en förändring, men jag tror inte att förändringen har blivit till det sämre. När det gäller EU-förhandlingarna är jag precis lika glad som om vi själva får bestämma vilka stimulanser som vi ska ha i det här landet. Men jag vet hur det är. Det är prövat. Vi får inte själva bestämma att ha vissa stöd i vissa regioner transportstöd eller persontransportstöd utan det ska vara generella stöd över hela landet. Vi har försökt få stöd till vissa branscher, men det går inte. Vi har prövat, och vi fick igenom en del i fråga om nedsättning av sociala avgifter i mål 1-området. Och vi får vara väldigt glada om det får vara kvar. 162 (): Befolkningen i glesbygden har fortsatt att minska som befolkningen i tätortsområdena och i storstadsregionerna har fortsatt att öka. Framför allt glesbygderna i skogslänens inland har en snabb befolkningsminskning. Orsakerna till den snabba minskningen är främst de låga födelsetalen. Men har minskningstakten för glesbygden dämpats något. Ett annat förhoppningsvis positivt trendbrott är att befolkningen i de tätortsnära landsbygderna som minskade faktiskt har börjat öka . Men en av de viktigare frågorna är att servicen på landsbygden är på en rimlig nivå. vill att det ska finnas en grundnivå på service för alla och att olika regioner och lokala krafter utifrån detta ska kunna driva på för en bättre service med lokala och regionala lösningar. Lokalt engagemang ska vara viktigt och få betydelse för bygdens utveckling. I detta sammanhang finns det skäl att trycka på den sociala ekonomin som en stark förändrings- och utvecklingskraft. Det är viktigt att samhällets regelverk stöder utvecklingen av sociala och kooperativa lösningar eftersom sådana kan lyfta en bygd och ge den kraft och framtidstro. En intressant ny utveckling av kooperativ verksamhet är faktiskt kreditgarantiföreningarna, en intressant form av kooperation bland aktiva företag. Det är ett mycket bra initiativ som är lovande för framtiden. Men det är viktigt att den offentliga servicen inte försvinner i kommuner och län med vikande befolkningstal. ska utreda vad som kan betecknas som god servicenivå och hur detta mål ska följas upp och utvärderas. Ett hjälpmedel i detta arbete är servicedatabasen. Där har man kartlagt tillgängligheten till apoteksvaror, banktjänster, dagligvaror, posttjänster och systembolagsvaror. Och man kommer att fortsätta att se över tillgängligheten till drivmedel och dagligvaror. Dessutom ska 2005 rapportera hur man har använt dessa som avsattes för att motverka ytterligare försämringar av tillgången till kommersiell service i särskilt utsatta områden. , , , , länsstyrelser och andra ska samverka när det gäller arbetet med lokala utvecklingsprogram för kommersiell service. Men är det i många bygder långt till service och dåligt med allmänna kommunikationer. Frågan om ett glesbygdsavdrag har tagits upp av ett antal gånger . Jag tycker att det är glädjande att frågan nu ska utredas som ett resultat av vårt budgetsamarbete med Socialdemokraterna och Vänstern. Utlokaliseringsfrågan är naturligtvis viktig, och givetvis ska vi fortsätta att driva på för utlokaliseringar. Ett intressant exempel på någonting som jag skulle kunna tänka mig att utlokalisera är . Vi får väl se om vi kan lyckas med den saken. Frågan om lättnader i fråga om strandskyddet med hänsyn till regional utveckling har varit aktuell . Syftet med strandskyddet är ju att trygga förutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och bevara goda livsvillkor för växt- och djurliv. Kommunernas roll och ansvar när det gäller strandskyddet är av central betydelse. har de flesta kommunerna ett ansvar för hanteringen av dispenser från strandskyddet. Tyvärr har det visat sig det framgår bland annat av analys att det när det gäller de beslut om undantag från strandskyddet som sker finns stora brister i tillämpningen. Det finns alltså ett behov av att skärpa tillämpningen av strandskyddsreglerna, inte av att ytterligare lätta på de reglerna. Det är också viktigt att jämställdhetsaspekterna beaktas inom ramen för den regionala utvecklingspolitiken, bland annat genom könsuppdelad statistik. Uppföljningen av de nationella jämställdhetsmålen inom den regionala utvecklingspolitiken underlättas genom en sådan statistik. För utvecklingen i glesbygden och på andra håll är det viktigt att det skapas jobb för befolkningen och att befolkningen själv skapar jobb. Två av de viktigare aspekterna för att skapa bra jobb är att det finns personal med rätt kompetens och att det finns pengar för att komma i gång och för att driva företagen samt för investeringar. Staten intresserar sig för dessa frågor och gör olika försök att öka tillgången till riskvilligt kapital. Det är då häpnadsväckande att regeringen mot en riksdagsmajoritets vilja driver igenom den mycket diskuterade förändringen av förmånsrättsreglerna. Det är uppenbart att regeringen inte tog hänsyn till vad som händer med kreditgivningen till småföretagen när den lagen utarbetades. Den småföretagare som med goda säkerheter har ett lån på till exempel en och en halv miljon måste prestera det dubbla genom företaget eller i kombination med ytterligare någon personlig insats. Alternativet är att köpa dyra bankprodukter såsom factoring och leasing. Många företag kommer att bli hårt ansatta av den här lagen. Den skapar redan problem, vilket framgår av en undersökning som Handelskammare genomfört i . Industri 45 är ett nätverk i inland som består av 60 industriföretag och som sysselsätter 729 anställda. Tillväxten och lönsamheten ligger betydligt över genomsnittet för industriföretag i riket. Industri 45 genomförde alldeles ett seminarium i . På seminariet avhandlades också frågan om riskkapital. Olika kreditgivare medverkade. Det fanns en total enighet om att förmånsrättslagen är mycket illavarslande. Flera företag är hårt ansatta vad gäller finansieringen. Vissa har även fått rådet av banken att gå i konkurs innan den nya lagen träder i kraft. Småföretagen i de fyra nordligaste länen kan på goda grunder beräknas ha lån mot en företagsinteckning om ca 11 miljarder. Om den nya nivån på börjar gälla försvinner säkerheter om ca 5 miljarder som de ytterligare måste prestera för sina befintliga krediter. Statens nettointäkt från regionen som en följd av förändringen kan beräknas till 15 miljoner. För en krona till staten ska småföretagen prestera i säkerhet eller köpa dyra bankprodukter och äventyra företagets resultat. I , som delvis har stått som modell för lagen, finns det ett stort statligt riskkapitalbolag, , som till stor del kompenserar bortfallet mellan och . Något motsvarande statligt riskkapitalbolag finns inte i . I fanns det en majoritet för att stoppa steg två i den här lagstiftningen. Men genom att göra frågan till en budgetfråga tänker regeringen tvinga igenom den här riskfyllda nya lagen. Det borde ske en konsekvensutredning innan nya regler kan börja gälla med retroaktiv verkan. Visserligen tänker regeringen utvärdera lagen , men det är i fel ordning. Kreditgivarna agerar snabbt och har redan påbörjat anpassningen till . 163 () replik: Jag håller med om de konsekvenser som det nya förmånsrättsregelverket kommer att innebära, så det är verkligen akut att göra något åt detta. Det är bra att vi alla försöker göra det. Jag hoppas att använder det samarbete med Socialdemokraterna som pågår till att få något att hända på det här området. I och med att detta, som du säger, har blivit en budgetfråga är ju mer eller mindre medskyldigt till det hela. Då måste man agera. Jag vet ju att ni i princip är mot det hela. Egentligen begärde jag ordet för att fråga vad du menar när du säger att strandskyddet behöver skärpas. Innebär det en generell skärpning, en skärpning i hela landet, eller finns det ett utrymme för flexibilitet från sida? 164 () replik: Först gäller det vad som sades om att vi genom budgetsamarbetet blir medskyldiga till den nya förmånsrättslagen. Det blir vi inte. Vi har mycket tydligt deklarerat att vi inte vill ha den här lagstiftningen. Att den går att driva igenom är resultatet av en konstig teknikalitet i finansutskottet som det är svårt att begripa sig på. Resultatet är att budgeten tydligen måste hanteras som en helhet. Om vi lägger fram en budget där vi har ett speciellt förslag vad gäller förmånsrättsreglerna kan de borgerliga partierna inte stödja det eftersom också allt det andra i den miljöpartistiska budgeten inbegrips. Genom denna konstiga hantering förhindras alltså majoritet att få igenom sin vilja. Jag tycker att detta är väldigt anmärkningsvärt. 165 () replik: Ja, nog är det anmärkningsvärt det kan jag hålla med om. Dessutom är det demokratiskt tveksamt. När det gäller frågan om strandskyddet undrar jag om det ska vara lika hårda regler i en glesbygdskommun, där ett argument för att få människor att flytta dit kanske är att de kan få bo nära vatten, som i en skärgårdskommun där väldigt mycket av stränderna redan har exploaterats. 166 () replik: Det där är en svår fråga som jag inte har något riktigt svar på. Jag vet att vi driver att det ska vara lika tuffa regler över hela landet. Det är möjligt att det behövs själv skulle jag gärna se det möjligheter att göra vissa undantag i glesbygden. Men det får inte bli så att det blir alltfler undantag så att miljön och tillgängligheten för allmänheten försämras. Detta är alltså en svår fråga som jag inte helt har kontroll över. Jag vill dock inte släppa det så fritt som det är , för som det nu är syns det väldigt tydligt att det är mycket generösa dispensgivningar som inte är bra. 167 (): Jag vill börja med att tacka för att strandskyddet har fått så pass stort utrymme i betänkandet. Vi är många som menar att det har stor betydelse för utvecklingen i inland, och min uppfattning är inte att det är alldeles för generöst, utan snarare att det borde kunna vara mycket mer flexibelt. När det gäller kapitalförsörjning i glesbygden är det viktigt att de förslag till åtgärder som finns, bland annat i Nuteks rapport av näringsfastigheter i glesbygden, verkligen kommer till stånd. Det är svårt att etablera eller expandera ett företag, och det är nästan omöjligt att låna till att bygga. Det måste hända någonting på den fronten. Jag vill också betona vikten av att alla vackra ord som vi har, principbesluten när det gäller statliga myndigheter och verk och det regionalpolitiska ansvaret, också syns i praktiken. Min uppfattning är inte att man tar sitt ansvar, och det behöver förtydligas på något sätt. Ett sätt skulle kunna vara det jag föreslår i min motion: att det skrivs in i direktiv och regleringsbrev. Jag anser att det finns mycket mer att göra på den fronten. Slutligen vill jag understryka hur viktigt det är att de löften om ersättningsjobb som finns med anledning av försvarsbeslutet verkligen uppfylls med råge. En liten ort som är väldigt beroende av Försvarsmakten som en stor aktör på en liten arbetsmarknad. Min mening är att det är nationens ansvar att även de små orterna ska kunna utvecklas och överleva. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades betänkande 2004/05:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid betänkande 2004/05:BoU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 12 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:399 av ()till justitieminister bestämmelser om upplopp och våldsamt motstånd 2004/05:412 av ()till justitieminister narkotikahundar 2004/05:418 av de ()till justitieminister för ersättning vid expropriation 2004/05:420 av ()till justitieminister om hot och våld 2004/05:441 av ()till justitieminister till offren för den sexuella människohandeln /05:455 av ()till näringsminister forskning 2004/05:460 av ()till justitieminister användning av kräkmedel 2004/05:404 av ()till samhällsbyggnadsminister i att investera i ny kärnkraft /05:442 av ()till utrikesminister i /05:443 av ()till samhällsbyggnadsminister behov av billig elkraft /05:445 av ()till utrikesminister av EU:s sanktioner mot 2004/05:446 av ()till utrikesminister i /05:447 av ()till utrikesminister fortsatta våldet i /05:448 av ()till utrikesminister för HBT-personer i /05:450 av ()till utrikesminister på svarta bönder i /05:466 av ()till utrikesminister rätt till självbestämmande 2004/05:473 av ()till utrikesminister i Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 108 (delvis), av talmannen därefter till och med 10 § anf. 144 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.