prot · GR0984 · 2004-03-17 00:00:00 — Det får vi aldrig glömma. Det handlar om uppbrott, ibland om rotlöshet. handlar det också om att börja om från början, starta om i ett nytt land och förlika sig med sin historia, om att kunna gå vidare. Storstadssatsningen har möjliggjort utvecklandet av mycket nytt. Man har kunnat och vågat testa nya lösningar och annorlunda perspektiv. Det går inte att ifrågasätta. Det går inte att ifrågasätta, fru talman, inte ens från borgerligt håll. Låt mig beskriva . I har det utvecklats nya vägar till arbete. finns skräddarsydda program för nyanlända högutbildade akademiker. Också introduktionen för andra har utvecklats, exempelvis inom branscher där det finns behov av arbetskraft. bedrivs en speciell form av modersmålsbaserad svenskundervisning för analfabeter. Individualisering, arbetsmarknadsinriktning och att bygga på det man har med sig har blivit ledstjärnan i detta arbete. Allt detta hade inte varit möjligt utan storstadssatsningen. I har det lett till att man bättre tar till vara mångfaldens många möjligheter. har kunnat göra mångfalden till en strategisk tillgång för staden, till en viktig tillväxtfaktor. får företag stöd av kommunen för att koppla mångfald till sin affärsidé. En stor del av nyföretagandet i sker bland invandrare. IFS, i , är en organisation som vill främja invandrarföretagare i . I bidrar IFS, som får stöd av kommunen, till att mer än hundra företag startas och att många invandrarföretagare beviljas krediter av banken. Allt detta hade inte varit möjligt utan storstadssatsningen. I har det lett till att man har försökt finna former för bättre utbildning för framtiden. Genom speciella språkförskolor för barn som kommer från miljöer där svenska språket sällan pratas, genom att fördela resurser efter behov och genom andra projekt, såsom satsningen på tvåspråkighet och studiestöd i modersmålet, har försökt kompensera för de strukturella faktorer som vi vet ger effekter på barnens skolresultat. Allt detta hade inte varit möjligt utan storstadssatsningen. På område efter område kan man peka på hur kommun, men också alla andra stadsdelar som omfattas av storstadssatsningen, kunnat och vågat testa nya lösningar för att förbättra integrationen. De oberoende högskolorna, som , och , säger att storstadssatsningen på det stora hela varit framgångsrik. menar i rapporten 2003 att den svenska storstadspolitikens övergripande mål, att faktiskt bryta segregationen, vid en internationell jämförelse varit mer eller mindre unik i sina ambitioner. Också vi socialdemokrater hävdar att satsningen inte bara varit nödvändig utan framgångsrik. Den har inneburit att man kunnat och vågat testa nya lösningar för att förbättra integrationen. Men visst, fru talman, alla projekt har inte varit bra. Alla satsningar har inte varit lyckade. Jag ska upprepa: Alla projekt har inte varit bra. Alla satsningar har inte varit lyckade. Men det förtar inte huvudpoängen. Kan inte oppositionen medge detta? Kan inte oppositionen se det som högskolorna ser, det som hävdar och det vi socialdemokrater slår fast? Kan inte oppositionen bara för en gångs skull erkänna att storstadssatsningen varit framgångsrik, eftersom den inneburit att man kunnat och vågat testa nya lösningar för att förbättra integrationen? Också den statistiska uppföljningen av utvecklingen i de områden som omfattas av storstadssatsningen visar en positiv utveckling när det gäller förvärvsarbete och socialbidrag. I har exempelvis ökningen i förvärvsfrekvens för utrikes födda varit dubbelt så hög jämfört med den för hela Malmös befolkning. Också på skolans område har förbättringar skett. Den positiva utvecklingen är glädjande. Men det är viktigt att också slå fast att förvärvsfrekvensen är låg i och att andelen i behov av socialbidrag är fortsatt hög. Det är viktigt att slå fast att andelen elever i de berörda områdena i som inte uppnår behörighetskravet är alldeles för hög. Liknande problem kan vi se i övriga stadsdelar som varit med i storstadssatsningen. Mycket återstår att göra. I går presenterade den tredje årsrapporten kring integrationens och segregationens utveckling i landet. Verket menade att det etniska klassamhället håller på att cementeras. Generaldirektören varnade för jordskred i politiken likt dem i och . Det är en oroväckande bild som verket målar upp. Min första spontana tanke är: Var hade vi varit om denna satsning inte hade gjorts? Hur hade då sett ut? Vi hör sällan något om det alternativet. är det viktigt att föra fram tre reflexioner jag själv har om storstadssatsningen till regeringen. Storstadssatsningen löper nu ut, men storstadspolitiken får inte försvinna. Den måste stärkas och gå in i en ny fas. Nytänkandet och nya lösningar får inte stå sig slätt i relation till de gamla etablerade metoderna när storstadssatsningen löper ut. Där har vi ett viktigt ansvar. Sist, men inte minst, måste vi när satsningen nu löper ut hitta andra metoder för att omfördela och samla resurser till de stadsdelar, de områden och de människor som har de största behoven. Och det, fru talman, talar för mer av samhälleligt engagemang, inte mindre, mer av gemensamma resurser, inte mindre, mer solidaritet, inte mindre, mer av socialdemokratisk jämlikhetspolitik och mindre av högerpolitik. 237 Förste vice talman () replik: Två korta konstateranden. För det första ser jag att man har fått något för 2 miljarder. Men jag tror att man kunde ha fått mer. För det andra är integrationspolitiken för mig tyvärr ett fortsatt misslyckande. Jag frånkänner mig inte delansvar i detta. Mycket kan bli bättre. Men, , om detta storstadsprojekt har varit en sådan dundrande succé i , förklara nu för mig och kammaren varför din partibroder där nere inte vill ta emot fler invandrare i . 238 () replik: Det är skönt att höra att numera tycker att mycket av det storstadssatsningen inneburit har varit bra. Jag hoppas att man reflekterar över att man var emot den då det begav sig. utspel, för det är inte ens Socialdemokraternas utspel, bygger på mycket av den verklighetsbeskrivning, de problem som vi har i , som jag också har lyft fram i mitt anförande. Men , precis som jag, är väl medveten om att detta absolut inte skulle bli bättre med moderat politik ett parti som är emot skatteutjämningen, ett parti som var emot storstadssatsningen, ett parti som inte vill bekämpa diskrimineringen mer än i replikskiftena. Det är ju det som är det stora problemet. tror jag, precis som andra kommuner som har varit solidariska och tagit emot flyktingar, känner att man inte har hunnit med. vet han att tack vare storstadssatsningen är just en förebild för hur man har individualiserat och utvecklat introduktionen och integrationen i stort. 239 Förste vice talman () replik: Jag sade inte att storstadssatsningen var en dundrade succé. Jag tror att 2 miljarder hade kunnat användas ännu bättre än vad som har gjorts här. Jag försöker vara nyanserad och ödmjuk. Jag tror inte att det finns några enkla lösningar. Jag tror att man måste komma ned på jorden med storstadsprojektet även i . är stolt över det som har åstadkommits. Jag vill inte frånta honom den stoltheten. Men han svarade inte på min enkla fråga: Varför vill din partibroder i inte ta emot fler invandrare, trots den dundrande succé och det jättelika lyckade projekt och det föredöme är om man ska tro ? 240 () replik: Per efterfrågar konkretion. Per har pratat om egenansvar, stolthet. Det är luddiga begrepp, men han har inte varit konkret en enda gång i sina anföranden eller i sina repliker. Jag efterfrågar mer av konkretion från på det här området. Jag har varit tydlig i vad storstadspolitiken har inneburit. Jag har gett många konkreta exempel på hur vi kan bli bättre. Men jag är inte nöjd. Vi måste göra än mer av det som har varit bra. Det talar för mer av omfördelning, mer av att samla resurser där behoven är som störst. Låt mig nu försöka svara på fråga till utspel. Den bygger i första hand mycket på en missuppfattning. har aldrig velat införa ett stopp för invandrare till . Det är en grov missuppfattning om Per går och inbillar sig det. har i första hand pekat på problem som vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från också har pekat på, nämligen de problem som EBO skapar, eget boende. Man får välja sitt boende medan man väntar på uppehållstillstånd. Det har skapat en situation av trångboddhet och med skolor som inte ges möjlighet att planera den verksamhet de ska bedriva. Det har också medfört att situationen förvärras, att storstadssatsningens effekter inte har kunnat vara så bra som hade önskats. Därför gjorde utspelet kring i första hand EBO. 241 (): Regeringens storstadssatsning har i många avseenden varit mycket lyckosam. är det tid att gå från en storstadssatsning till en storstadspolitik. Ökade ekonomiska resurser har gjort det möjligt att arbeta mer personalintensivt för att förbättra skolresultaten och öka sysselsättningsgraden. Detta är utmärkt. Men det ger också anledning till oro när den ekonomiska satsningen nu upphör. Det är därför vi måste gå från en storstadssatsning till en storstadspolitik. Jag vet att det är vanskligt att dra alltför säkra slutsatser av insatserna under den korta tid som arbetet pågått. Sanningen är att ingen av oss kan göra det. Det är självklart att förändringar av det här slaget måste bygga på långsiktiga och uthålliga insatser. Därför är det bra att regeringen har ett långsiktigt perspektiv i sin politik och i skrivelsen. Det är även så att begreppen storstadspolitik och urban politik måste definieras utifrån ett bredare perspektiv och kompletteras med mer konkret formulerade mål och insatser. Tillväxtperspektivet måste helt enkelt bli tydligare. Jag menar att en ökad grad av samverkan mellan olika aktörer är nödvändig. Storstadsregionerna är hela landets tillväxtmotorer, och motorer behöver bränsle. I det här fallet när vi talar om storstäderna , och är bränslet en kombinerad blandning av handgripliga råvaror, humankapital, riskkapital, teknikutveckling, kulturell förnyelse och många andra ingredienser. Somliga resurser finns redan tillgängliga i storstaden, andra hämtas från andra delar av landet, importeras eller helt enkelt vandrar in över gränserna av egen kraft. Sammantaget utgör de en enorm rikedom, och det är detta som är storstadsregionernas ojämförliga styrka och drivkraft. Men, den här motorn kärvar utan smörjolja. På samma sätt som många av landets glesbygdsområden är rika på naturresurser men ändå är beroende av en aktiv, diversifierad regionalpolitik krävs en bred och sammanhållen nationell storstadspolitik för att storstadsregionerna ska kunna nyttja sin fulla kapacitet och utgöra just den tillväxtmotor som hela landet mår bra av. Det är med andra ord avgörande att storstadspolitiken får en ökad inriktning mot tillväxtfrågorna. Det hittillsvarande arbetet i storstadspolitiken har fokuserat på det sociala perspektivet, medan det andra övergripande målet, tillväxten, inte fått samma uppmärksamhet. I en vidare utveckling av den nationella storstadspolitiken är det absolut nödvändigt att åstadkomma en mycket tydlig koppling mellan tillväxt och social utveckling eftersom de är varandras absoluta förutsättningar. En modern nationell storstadspolitik måste också beröra och knyta samman betydligt fler politikområden än de som i praktiken omfattas av nuvarande politik. Det handlar till exempel om att i storstadspolitiken införliva en näringspolitik som förenklar för företag och en innovationspolitik som stöder skapande miljöer, en arbetsmarknadspolitik med större mångfald av arbetsförmedlingstjänster, en integrationspolitik som breddas till sitt innehåll och medger mer av individualisering, en forsknings- och högskolepolitik som främjar framväxten av centers of excellence och möjliggör för svenska forskningsinstitutioner att ingå i internationella partnerskap, en kulturpolitik som arbetar med ett vidgat kulturbegrepp anpassat för nya kulturyttringar, en breddad miljöpolitik och en planpolitik där processerna förenklas, en transportpolitik med för storstäder ändamålsenliga beslutsformer och ökade investeringar i infrastruktur av nationellt intresse, en bostadspolitik med starkare incitament för bostadsbyggande i storstäderna och ökad konkurrens inom byggbranschen. Dessa är några av de beståndsdelar som måste finnas med i den framtida storstadspolitiken för att göra en bra politik bättre. Med detta välkomnar jag regeringens skrivelse. Avslutningsvis, fru talman, vill jag uppmärksamma att nu den 21 är det den FN-proklamerade internationella dagen mot rasism. Jag vill då gärna se alla dem som för olika partier har gått upp i talarstolen och talat så vackert om kampen mot rasim uppmärksamma denna dag. Kom ihåg att är det år som FN har proklamerat att hedra minnet av de människor som kämpade mot slaveriet . 242 (): Jag vill med mitt inlägg lyfta fram några av de frågor som vi från har tagit upp i vår motion. Det är nu viktigt att fortsätta att driva på en politik som bygger på människors medverkan för ett uthålligt samhälle också i storstaden. Allas lika värde är honnörsord för oss socialdemokrater. Vi vill därför se en naturlig fortsättning på samverkan kring storstadssatsningen, som vänder sig till de områden som har extraordinära behov just för att ge alla en likvärdig välfärd. Jag vill därför poängtera vikten av den utredare som regeringen har tillsatt för att inventera och analysera det material som har kommit fram i syfte att sprida kunskaper byggda på storstadssatsningens erfarenheter. Det är viktigt att följa upp arbetet så att det inte avstannar och förmedla kunskap av de erfarenheter som har gjorts. Att bryta segregationen är en viktig del av skrivelsen. Det är glädjande att få beskrivet att många individer i de utpekade områdena har förbättrat sin situation. En del får det till och med så bra att de gör boendekarriär, och då flyttar de därifrån. De som då flyttar in är i regel personer som just påbörjat sin integrationsprocess. Områdena som sådana fortsätter därför att vara segregerade. Trots en positiv utveckling blir glappet till det nationella genomsnittet stort, bland annat med avseende på sysselsättning. Många har fått arbete och färre hushåll är beroende av socialbidrag, kan vi läsa i betänkandet. Det är bra. Men verkligheten förändras snabbt. Vi hade en träff med länsarbetsdirektören i , och hon kunde berätta att arbetslösheten ökar i vår region, liksom i övriga . Nyanmälda platser till arbetsförmedlingarna i blir färre, och antalet varsel ökar. Till skillnad från övriga landet kan man inte se att varslen minskar i . Vid ett sämre arbetsmarknadsläge drabbas alltid de som är svagast värst. För att åstadkomma ett avgörande och långsiktigt trendbrott krävs självklart tillväxt men att segregationens alla orsaker motverkas. Därför behövs samverkande ansträngningar av kommuner, regioner och nationen även . Uppdraget att bryta segregationen kan aldrig överlämnas till lokala bostadsområden. Det är glädjande att höra att berörda arbetsförmedlingar har fått mer resurser så att de blir mer effektiva på att förmedla jobb. Det beskrivs inte minst på första sidan i dagens nummer av . Det är också glädjande att valideringsprojektet nu har kommit i gång. Det är ett ESF-mål-3-projekt, där samarbetar med , och länsarbetsnämnden i . Syftet är att personer som saknar dokumentation från förvärvade kunskaper, erfarenheter eller utbildning via validering ska få sina kunskaper värderade och dokumenterade. Målet är att ta vara på arbetskraft inom bristyrkesområden och påskynda processen till arbete. Det är ett oerhört resursslöseri att inte låta alla vara med och bidra med det de kan, inte bara för den enskilde utan för oss alla i samhället. Arbete och egen försörjning är en huvudnyckel till integration. Alla de goda processer som projektet med storstadssatsningen satt i rörelse måste tas till vara när storstadssatsningen nu går in i sin nästa fas. Erfarenheter måste utvecklas till kunskap om en uthållig storstadspolitik så att vi inte tappar riktning och fart. 243 i (s): För oss socialdemokrater är kampen för människors lika värde och lika rätt själva drivkraften och kärnan i politiken. Alla som bor i ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Kampen mot orättvisorna står högt på den socialdemokratiska dagordningen och är grunden till den generella välfärdspolitiken. Många människor med utländsk bakgrund har inte samma möjligheter som svenskfödda. Utanförskapet har flera orsaker. Det handlar om segregation i arbetsliv, boende, utbildning eller språkkunskaper. Det handlar också om att det finns en medveten och en omedveten diskriminering i samhället som måste brytas. Människor med utländsk bakgrund har sämre möjligheter att få fotfäste på arbetsmarknaden. Ett särskilt ansvar för denna utveckling har företag och arbetsgivare, som i hög grad medverkar till diskrimineringen genom att inte se arbetssökande med andra namn än svenskklingande som nya, möjliga arbetstagare. Det är en utveckling som inte kan eller får fortsätta. Vi vet att det går att göra mycket för att bryta isolering och utanförskap. Grunden till en förändring ligger i att förståelsen och respekten för varandra ökar och att vi vågar rikta resurserna till dem som behöver dem bäst. I kan vi se tydliga tecken på att särskilda insatser har positiva effekter. Storstadssatsningen visar att medvetna insatser gör tydliga skillnader och att de skapar förändring. För socialdemokraterna i är insatser mot segregation och utanförskap en högt prioriterad fråga. Vi har arbetat för att göra människors vardag bättre och utjämna de stora skillnader som finns i kommunen. I de bostadsområden som varit föremål för insatser kan vi konstatera att det skett en utveckling i positiv riktning förbättringar som skulle ha tagit att åstadkomma utan samarbetet mellan stat och kommun. På skolområdet kan vi se tydliga förbättringar på flera områden. Särskilda satsningar på språkutveckling har gett bra resultat. I har exempelvis av personalen genomgått universitetskurser om tvåspråksutveckling i förskolan. Satsningen på språkförskolor har gett många barn stöd i den språkliga och emotionella utvecklingen. Skolorna är också öppna mötesplatser även där barn och ungdomar kan träffas, få hjälp med läxor och delta i aktiviteter. Fler vuxna i skolan och ett utökat utbud av fritidsaktiviteter har gett lugnare skolor och i och med det resulterat i bättre skolresultat. Föräldraengagemanget har ökat, och samarbetet mellan skolan och föreningslivet har stärkts. Det aktiva stödet till föreningslivet har varit en strategi för att stärka det civila samhället och öka medborgarnas engagemang i lokalsamhället och i som helhet ett engagemang som avspeglades i ett ökat valdeltagande i valet . En annan stor förändring är att sysselsättningen har förbättrats. Inom ramen för storstadssatsningen har det varit möjligt att tillsammans med andra arbetsmarknadsåtgärder pröva nya sätt att arbeta, och andelen öppet arbetslösa eller personer som deltagit i arbetsmarknadspolitiska åtgärder har minskat i förhållande till andra bostadsområden i . Sammantaget har det lett till att över 700 personer har fått arbete eller gått vidare till utbildning personer som har haft svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Det är viktigt att understryka att det trots framgångarna är mycket kvar att göra. Vi har fortfarande långt kvar till dess att de stadsdelar som har fått ta del av storstadssatsningen har likvärdiga förutsättningar som andra stadsdelar i , vilket är målet för den socialdemokratiska politiken. när storstadspolitiken övergår i en andra fas, där de verksamheter som finansierats med särskilda medel ska inordnas i ordinarie strukturer, skapas en övergång som ställer höga krav på samverkan och ett fortsatt utvecklingsarbete från såväl statliga myndigheter och kommuner som övriga aktörer. Det är också angeläget, fru talman, att de erfarenheter som gjorts inom ramen för storstadssatsningen tas till vara och omvandlas till kunskaper som lever vidare i stadsdelarnas ordinarie verksamhet. 244 (): Först vill jag passa på att yrka bifall till reservation 7, men jag står naturligtvis bakom alla andra reservationer. Sedan vill jag vända mig till . Jag tycker att det är mycket märkligt att han inte såg mig eftersom vi precis hade hälsat på varandra. En som säger sig vara feminist borde väl inte använda sig av härskartekniker. Att osynliggöra är ju en härskarteknik. Men vad kan man förvänta sig av en kommunist? Jag vill påpeka att vill ha en human flyktingpolitik, men också att de som är här och kommer hit ska ha ett bra liv och få möjlighet att försörja sig själva. Vi vill se till varje individ oavsett ursprung och ta till vara hans eller hennes resurser. Alla talar om tillväxt. För att få tillväxt är det viktigt att ta till vara de resurser som finns hos varje enskild människa. Därigenom ökar det som produceras, och därigenom kommer det också att finnas mer pengar att fördela till välfärden och bra skola och omsorg. tas inte alla individers resurser till vara. Tyvärr lever alltför många i utanförskap i invandrartäta områden utan möjlighet att ta sig in på den svenska arbetsmarknaden. Projekt kan vara bra. Säkert har en del enskilda projekt varit bra i storstadssatsningen och varit framgångsrika. Problemet är att många har varit tidsbegränsade. Även om man har haft en plan att få möjlighet att fortsätta har det på grund av sviktande ekonomi inte varit möjligt. Det behövs en mer långsiktig strategi för att bryta utanförskap och segregation och få fler människor i arbete än att starta projekt efter projekt. Barn ska inte växa upp i områden där de flesta vuxna saknar arbete. Dessa barn riskerar att själva hamna utanför arbetsmarknaden eftersom de saknar vuxna förebilder som arbetar. Alltför många är beroende av bidrag för sin försörjning. Det är otillfredsställande. anser att alla som är vuxna och friska ska ha något att göra, helst ett riktigt arbete och så fort som möjligt efter det man kommit till . Men det måste finnas fler arbeten. Då måste en del hinder rivas. Skatter som hindrar arbete och företagande måste bort. Kort sagt behövs det ett bättre företagsklimat i landet. Dessutom måste de kunskaper och den kompetens personer som invandrat till har med sig i bagaget utvärderas och tas till vara. Alldeles för många välutbildade har inget arbete eller är sysselsatta i arbeten långt under sin kompetens. Att kunna svenska är viktigt, men språkutbildning och arbete måste gå hand i hand. Kunskaper i svenska ska inte vara en förutsättning för att få ett arbete. Självklart måste diskriminering och fördomar mot invandrare tas bort. De områden som man brukar kalla socialt utsatta områden måste lyftas, genom att till exempel placera skolor med särskild inriktning där som lockar elever från andra områden. Dessutom måste man ge möjlighet för de boende att själva ta ansvar för sin närmiljö. Jag har ett exempel från , min egen hemkommun. Kommunen stöttar verksamheter ute i invandrartäta områden där de boende själva är aktiva. Man stöder studieförbund som driver integrationsprojekt. Man ger också extrapengar till föreningar som verkar i invandrartäta områden. Det är viktigt att verksamheten är anpassad till respektive ort, att de människor det berör är med från början och att de får ta ansvar för sin egen tillvaro. 245 () replik: Först vill jag framföra en uppriktig ursäkt till för att jag inte uppmärksammat att hon fanns i kammaren. När vi hälsade på varandra befann sig på en helt annan plats än den som hon sedan befann sig på, men nog hade jag kunnat vara så snabb i blick och tanke att jag hade kunnat se henne ändå. Den uppriktiga ursäkten vill jag framföra. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Frågan gäller storstadspolitik. Ett av de förslag man lägger i anslutning till det rörande integrationspolitiken är också ett av de förslag som jag kritiserade och tidigare i denna kammare.