prot · GR09114 · 2004-05-12 00:00:00 — Jag bad om argument för att införa den här sanktionsmöjligheten. Men återigen upprepades bara ett argument. Vi vet inte hur andra Schengenstater skulle reagera om vi inte införde detta. Man kanske skulle ha problem med att låta svenskar åka dit utan pass kanske, möjligen. Här har vi alltså flyktingens rättigheter, , UNHCR, och vad de uttalar i ena vågskålen, möjligheten att pröva om det här faktiskt står i överensstämmelse med internationell asylrätt. I den andra har vi risken att behöva ha med sig passet om man vill åka på semester till därför att några stater i blir sura. Jag tycker nog att den avvägningen är ganska enkel, om inte kan redovisa några andra argument. 43 () replik: I en debatt här tvingades jag i ett replikskifte med konstatera att man ibland osynliggör problemställningar. Det är lite grann av det som också gör. Han glömmer bort de problemställningar som finns när det gäller att hantera det här på ett bra, humant och riktigt sätt som skapar trygghet och stabilitet totalt sett i samhället, i , i och i världen i stort. Jag skulle vilja gå lite ytterligare utanför dagens debatt för att lite grann belysa det som har sagt tidigare. Han pratade i ett replikskifte med om att aldrig stödja en socialdemokratisk regering i fråga om migrationspolitiken. Man blir naturligtvis lite fundersam när man tittar på det här, därför att långt innan kom in i denna riksdag och denna kammare bedrevs en migrations- och asylpolitik, bland annat genom en socialdemokratisk regering, som lyfts fram som kanske den allra bästa i världen. Givetvis har den vissa problem, men varje förändring lyfts från sida fram som att nu kommer världen att gå under. Jag tycker att vi har skäl att känna stolthet över den politik som vi för i landet på det här området. Jag är stolt över att vi har en så bred majoritet i de grova dragen för politikområdet. Och jag upplever att vi på det viset kan vandra vidare och flytta fram positionerna. Vi kan behålla den position som UNHCR framhärdar i när vi har våra diskussioner, att ligger i spetsen när det gäller detta politikområde. 44 Statsrådet (): Debatten handlar om någonting av det mest grundläggande för att asylprocessen ska fungera. Det handlar nämligen om kärnan i asylrätten, den asylsökandes identitet och ursprung. Vem man är och varifrån man kommer är en av de första och även en av de mest avgörande frågorna i en asylutredning. Ett av de allra största problemen som vi står inför är, som många talare här har varit inne på, att alltfler asylsökande kommer utan pass, utan identitetshandlingar och utan resehandlingar. Vi talar om som kommer till utan pass. Går man , till 1996, ser man att motsvarande siffra var . Det här är naturligtvis ett problem. Det leder till väldigt långa och väldigt komplicerade utredningar och handläggningar. måste lägga ned mycket tid på att utreda de asylsökandes resvägar, hur man har rest till . Man måste göra språkanalyser för att på något sätt få indikationer på varifrån den asylsökande kommer och få fram något som kan styrka den asylsökandes identitet. Bristen på ID-handlingar leder också till att det blir svårare och svårare att verkställa beslut om avvisning, eftersom nästan alla länder helt naturligt kräver bevis på att det verkligen är landets egna medborgare som avvisats och som ska komma tillbaka. Det här ökar naturligtvis antalet personer i vårt mottagningssystem. Det ökar antalet personer som blir kvar i mottagningssystemet och som naturligtvis mår sämre och sämre. Detta menar också FN:s flyktingkommissarie är ett hot mot asylrätten. Flyktingkommissarien har pekat på att rättigheterna enligt förutsätter att en asylsökande medverkar till att klargöra sin identitet. Det är därför det också slås fast i flyktingkommissariens handbok att en asylsökande har skyldighet att bistå utredningarna så att alla fakta i asylärendet klarläggs. har vi inga verktyg alls för att påverka asylsökande att klargöra sin identitet. Med det här betänkandet, med förslaget som debatteras , får vi ett sådant verktyg. Vi föreslår att man i lagen om mottagande av asylsökande inför en möjlighet att sätta ned dagersättningen helt eller delvis, och även bostadsersättningen, om den asylsökande inte medverkar till att klargöra sin identitet. Det här ger myndigheterna ett påtryckningsinstrument för att påverka asylsökande att göra sitt yttersta för att styrka sin identitet. Vad som också är viktigt att säga i de här sammanhangen, precis som i alla andra sammanhang, är att myndigheterna naturligtvis måste ta hänsyn till varje enskilt ärende. Det finns naturligtvis, och det ligger också i sakens natur, asylsökande som kommer från länder där det är väldigt svårt, kanske till och med omöjligt, att få fram identitetshandlingar. Därför ligger också tyngdpunkten i regeringens förslag just på den asylsökandes vilja att samarbeta. Det ger oss en möjlighet att göra en åtskillnad mellan dem som aktivt bidrar till att asylutredningarna ska bli så grundliga och korrekta som möjligt och de som faktiskt inte gör det. Det här betänkandet innehåller också en utvidgning av transportörsansvaret. Vi genomför nu det EU-direktiv som antogs 2001 och som är en direkt följd av . Det innebär att vi för in en bestämmelse som säger att en transportör som inte uppfyller sin skyldighet att kontrollera om passagerare har pass eller andra tillstånd ska betala en avgift på . Den här avgiften tas ut först om en person har fått ett avvisningsbeslut. Det betyder att om det handlar om en person som har fått uppehållstillstånd så påförs ingen avgift. Det utvidgade transportörsansvaret ska ses mot bakgrund av två saker. Först och främst kravet på flygsäkerhet. Vilka som är ombord på våra flygplan och fartyg är viktigt, inte minst mot bakgrund av händelserna . Det ska också ses mot bakgrund av det som vi talar om här, nämligen problemet med dokumentlöshet. Vad som är viktigt att säga är att transportörsansvar inte är någonting nytt. har, precis som de flesta andra länder, ända varit bundet av en särskild konvention om säkerhet vid civil luftfart. Enligt den konventionen är transportörer skyldiga att tillse att alla passagerare har pass och andra handlingar. Vi har också i utlänningslagen angivet ett transportörsansvar, och det har funnits . är transportörer ekonomiskt ansvariga för resan tillbaka för den person som har kommit till landet utan pass. Det nya med förslaget är att det går att ta ut en avgift om transportören inte uppfyller den kontrollskyldigheten. Det utvidgade transportörsansvaret har diskuterats mycket, både för förhandlingarna inom EU, som vi har berett förslaget och här i kammaren . Det finns, som jag upplever det, en oro för det utvidgade transportörsansvaret. Jag skulle vilja ta upp några saker som har framförts i debatten. Det hävdas att flygbolag och rederier med ett utvidgat transportörsansvar skulle få ett myndighetsansvar. Så är det naturligtvis inte alls. Transportbolagen har ansvar för att göra en rimlig kontroll av passagerarnas resehandlingar. Det ansvaret finns . De ska kontrollera två saker. Dels ska de kontrollera att passagerarna över huvud taget har handlingar, dels ska de kontrollera att handlingarna inte uppenbart är förfalskade. Det har också hävdats att flygbolag skulle tvingas göra asylutredningar. Så är det naturligtvis inte heller. Personer som reser med båtar och flygplan ska uppge vilka de är, och de ska ha giltiga handlingar. Det är ingenting annat. Asylrätten är individuell. Mänskliga rättigheter bygger på en individuell prövning. Asylskäl grundar sig på händelser och situationer i det land man kommer från. En rättssäker asylprocess bygger på att vi vet vem det är som kommer hit och att vi vet vem det är som söker asyl. Det förslag i det betänkande vi har att ta ställning till kommer att stärka asylrätten. 45 () replik: Intrycket av debatten är att vi alla egentligen tycker att transportörsansvaret är dåligt. ska vi förstärka detta dåliga tillstånd genom att skärpa ansvaret ytterligare. sägs det i betänkandet att regeringen ska komma tillbaka till med redovisning och analys samt även beakta möjligheten att inom EU behandla frågan om hur transportörsansvaret ska belysas. Om tänker sig försöka påverka EU i en annan riktning i frågan, statsrådet , skulle det inte då vara en styrka att komma till de samtalen och förhandlingarna med ett beslut i svenska parlamentet i ryggen som går i en annan riktning än det beslut vi nu uppenbarligen kommer att fatta här ? Skulle inte förhandlingsposition stärkas av ett entydigt nej från svenska ? 46 Statsrådet () replik: Direktivet om ett utvidgat transportörsansvar har redan förhandlats i EU. Vi är bundna till att införa detta utifrån . Det har förhandlats i EU under det svenska ordförandeskapet, och det har också antagits av efter ett godkännande och en diskussion i svenska i . 47 () replik: Det måste väl ändå finnas någon substans i det som sägs i slutet av sammanfattningen i betänkandet, det vill säga att regeringen tänker återkomma med en redovisning och också beakta möjligheten att inom EU på nytt behandla frågan om transportörsansvaret. har sagt att hela frågan är körd. Det finns inget mer att förhandla och samtala om. Vad är då meningen med det som sägs här om att på nytt behandla frågan? Om det som står i betänkandet är allvar, är det då inte en styrka att ha svenska beslut i ryggen? 48 Statsrådet () replik: Jag brukar inte ta ut beslut i förskott. Det här betänkandet är ännu inte beslutat. Självklart måste alla fattade beslut följas upp, och det måste göras en översyn av dem. Det gäller andra beslut, och det kommer också att gälla det här beslutet. Det finns en oro som har uttryckts tydligt i debatten i kammaren om transportörsansvaret. Det är ytterligare ett skäl till att väldigt noga följa tillämpningen av det beslut vi fattar . Jag vill återigen säga att transportörsansvaret är inget nytt. Det är någonting vi har haft . Det nya är enbart att man kan lägga på en avgift om transportörer inte uppfyller sin skyldighet att kontrollera pass och andra handlingar. 49 () replik: börjar det bli riktigt intressant. Jag ska därför koncentrera mig på att följa upp fråga till statsrådet. får vi höra att frågan redan har förhandlats, och jag tror det nämndes att den redan har antagits i efter diskussioner i . Då blir ju den skarpa frågan viktig. Det finns en allians i kammaren mellan socialdemokrater och moderater, som jag upplever det kanske kommer att tolka det beslut vi möjligen ska fatta lite olika. Då är det bra om det görs klart och tydligt för kammaren vad beslutet egentligen innebär. Regeringen bör därför som anges i motion Sf32 genomföra en förnyad översyn av transportörsansvaret. Regeringen bör därefter återkomma till med en redovisning och analys, varvid även möjligheterna att inom EU på nytt behandla frågan om transportörsansvaret bör belysas. Uppfattar statsrådet att om detta beslut fattas får man ett klart och tydligt mandat och en uppgift att inom EU lyfta fram frågan om en översyn? 50 Statsrådet () replik: Regeringen kommer naturligtvis att efterfölja det som fattar beslut om, göra den översyn som fattar beslut om och vidta de åtgärder som fattar beslut om. 51 () replik: Det är i vissa sammanhang uppenbart inte minst när det gäller nedläggningen av att man gör allt vad som är möjligt för att skyndsamt åtgärda det beslutar. Men det var inte min fråga, och det kräver heller inget svar i detta läge. Snarare vill jag ställa min fråga och faktiskt be om ett svar. Det är riktigt att man måste svara som statsrådet gör, men är det viktigt för beslut att veta hur regeringens företrädare i kammaren uppfattar det beslut som eventuellt ska fatta. Anser statsrådet att om fattar det beslut jag klart och tydligt har citerat, att man då får uppdraget att lyfta fram frågan om en översyn inom EU eller inte? Det är på den, möjligen svaga, grunden som alliansen mellan socialdemokrater och moderater står. Kommer statsrådet, om detta beslut fattas, att lyfta fram frågan om översyn inom EU av transportörsansvaret eller är helt enkelt grundlurade? 52 Statsrådet () replik: Jag har svarat på frågan . Regeringen kommer definitivt att följa de förslag som läggs fram och de beslut som fattar. Vi kommer att göra en översyn av det här beslutet precis som vi kommer att göra en översyn av det andra beslutet. Visar det sig att frågan måste lyftas fram i EU kommer vi naturligtvis att göra det. Men vi måste se vad beslutet får för konsekvenser. 53 () replik: Statsrådet ger intrycket av att man inte riktigt vill genomföra transportörsansvaret. Vi är bundna att genomföra det. Det tål att upprepa det som sades i en bisats av statsrådet, nämligen att det var under svenskt ordförandeskap som transportörsansvaret förhandlades fram. Det var en skicklig förhandling. Man gick i mål. Men man är också ansvarig för resultatet. Statsrådet slutade med att säga att de förslag vi nu diskuterar kommer att stärka asylrätten. Jag blir tvungen att citera UNHCR igen: Sanktioner mot transportör och den kontrollskyldighet som hänger samman därmed kommer att leda till att rätten för flykting att söka och åtnjuta asyl undermineras. Har UNHCR helt fel? Jag har en andra fråga. Vi kan leka med tanken att migrationsministern inte är migrationsminister utan flygplatspersonal som ska ta emot en person som kommer med tveksamma dokument men säger att han är förföljd och kommer att söka asyl i . Hur skulle du då agera, när du vet att om denna person inte får uppehållstillstånd i drabbas din arbetsgivare av i böter? Hur skulle statsrådet som flygplatspersonal i det läget agera? 54 Statsrådet () replik: När det gäller asylrätten har UNHCR väldigt tydligt markerat att grunden för asylrätten är identiteten. Man måste veta vilka det är som kommer och som man ska utreda och behandla asylansökan på. Det är oerhört viktigt. Det är bakgrunden till det förslag som vi har, samt också flygsäkerheten. Jag skulle vilja ställa en fråga till : Är det orimligt att ställa krav på rederier och flygbolag att människor ska ha med sig pass och identitetshandlingar? Är detta en orimlig begäran? Det låter nästan som om vi skulle lösa världens flyktingproblem om flygbolag inte ställde sådana krav. Jag menar att det är bra. Vi måste ställa sådana krav. Jag menar också att det är bra att vi har en avgift på de flygbolag som inte uppfyller de kraven. När det sedan gäller flygplatspersonal är det, som jag sade tidigare, två saker som man ska kontrollera. Det är om människor över huvud taget har handlingar, vilket är ganska rimligt. Jag tror att alla som ser på detta och som lyssnar på den här debatten tycker att det är rimligt, precis lika rimligt som det är att man har en biljett när man reser. Det är det ena man ska kontrollera. Det andra man ska kontrollera är att handlingar inte är uppenbart förfalskade. Det betyder inte att man måste vara specialist på förfalskade handlingar, men man ska kunna skilja en uppenbart förfalskad handling från en som inte är det. Det är det krav vi ställer på flygplatspersonal, och jag tycker att det är ett rimligt krav. 55 () replik: Jag får tyvärr återigen ställa de två citaten mot varandra. Migrationsministern säger att de beslut vi kommer att fatta stärker asylrätten. UNHCR, FN:s vakthund vad gäller flyktingkonventionen, säger att det förslag om transportörsansvar som socialdemokrater och moderater kommer att rösta igenom kommer att leda till att asylrätten undermineras. Det är ett ganska kraftigt uttalande för att komma från UNHCR. Jag ska försöka svara på fråga. Nej, det är inte orimligt att man ska kontrollera pass och resedokument. Men både jag och vet att det vi röstar igenom är något mycket vidare. Det handlar om att se till att asylsökande inte kommer till och andra europeiska länder. Det är syftet. Jag noterade att migrationsministern inte ville svara på frågan vad flygplatspersonalen ska göra. Om jag jobbade som flygplatspersonal och fick ta emot en person som sade att han flyr för sitt liv och behöver söka asyl men som hade tveksamma handlingar, är jag rädd för att min chef innan hade sagt till mig att jag inte får släppa på den personen därför att det kan riskera att han som arbetsgivare får i böter. Menar att jag gör en felaktig tolkning? 56 Statsrådet () replik: bortser från att vi har haft dessa regler, som är uppenbart rimliga. Vi har haft transportörsansvar . Det här är avvägningar som transportbolag har gjort . Det vi nu för på är enbart en avgift, som säger att om man inte uppfyller detta, om man inte kontrollerar att människor har sina handlingar med sig eller om man över huvud taget inte vet vilka det är som åker med flygplanen, kan man få en avgift. Det är skillnaden. Det principiella kring transportörsansvaret har vi haft . När det gäller flygplatspersonalen svarade jag på frågan. Det är två saker man ska kontrollera. Man ska kontrollera att det över huvud finns handlingar, vilket är rimligt, och man ska kontrollera att de inte uppenbart är förfalskade, vilket också är rimligt. 57 () replik: Till skillnad från är regeringen inte tagen på sängen av de beslut vi fattar , utan regeringen var med och drev igenom de här reglerna under sitt ordförandeskap. Det är nog värt att betona, när migrationsministern själv riktar viss kritik mot vad som håller på att hända. Migrationsministern sätter flygsäkerhet å ena sidan mot flyktingrätt, asylrätt och å andra sidan. Det är en spännande om än icke existerande motsättning. har kunnat följa 400 personer som har varit på deras plan, som vid ankomsten har saknat giltiga handlingar men som sedan fått uppehållstillstånd och en i från förföljelse. Det är 400 personer som uppenbarligen borde få komma hit om asylrätten ska vara något värd, därför att de har fått uppehållstillstånd till och med i dagens svåra situation och svåra flyktingpolitik. Om det nu är så, vilket pekar på, att dessa 400 personer med sanktionsmöjligheter aldrig kan bli insläppta på flygplanen därför att man helt enkelt inte vågar ta den ekonomiska risken att släppa på dem, kommer de inte att kunna få en i . Om vill sätta flygsäkerhet mot flyktingrätt måste hon kunna peka på någon person som det har gått att följa som har äventyrat flygsäkerheten på grund av att det inte finns sanktionsmöjligheter inom transportörsansvaret. Annars faller hela argumentationen. Det är 400 flyende personer som behöver en , som har kommit på plan, som har saknat handlingar men som senare har fått uppehållstillstånd som inte kommer ombord på dessa plan, mot någon påstådd flygsäkerhetsfara. Vilka personer är det? Vilka flyende är det som är rädd ska äventyra flygsäkerheten? Har regeringen kunnat följa några sådana fall? 58 Statsrådet () replik: Jag menar att flygsäkerhet och säkerhet på de båtar som vi åker med naturligtvis är helt avgörande. Det finns ingen motsättning här, precis som säger. Jag tror att var och en förstår att starka krav på att man ska veta vilka som åker med våra flygplan är väldigt viktigt. Det finns ingen motsättning mellan detta och den internationella flyktingrätten. när man hör den här debatten är det som om UNHCR, , över huvud taget inte existerar. Människor söker sig ut och söker sig till första bästa säkra asylland. Man får skydd av UNHCR. Flyktingrätten är internationell. Vi måste se till att flyktingar i flyktingläger i fattiga länder som söker skydd får det stöd och det skydd som de behöver. Den motsättning som målas upp mellan flygsäkerhet å ena sidan och flyktingrätt å andra sidan tycker jag är falsk. 59 () replik: Det här var spännande! är vi eniga, jag och ministern: Det finns ingen motsättning mellan flyktingsäkerhet och flyktingrätt. Nej, absolut! Då ska vi inte rösta igenom det här. Flygsäkerheten är god. Det kan behövas förstärkningar på vissa områden, och det kan behöva laboreras med det, men det ska inte göras på ett sådant sätt att det uppstår en motsättning till flyktingrätten. Den motsättningen är det inte bara fem partier i riksdag som pekar på och inte bara flygbolagen som pekar på, utan också just UNHCR. Det är just UNHCR som säger att det som Socialdemokraterna och tyvärr verkar vilja rösta igenom leder till att det globala asylsystemet försvagas, att asylrätten försvagas och urholkas. Det är ni som skapar motsättningen mellan flygsäkerhet och flyktingrätt. Om du inte vill ha den har du ett enkelt val för att få bort den: Se till att få din riksdagsgrupp att inte rösta för er proposition! 60 Statsrådet () replik: Nej, det finns ingen motsättning mellan flygsäkerhet och flyktingrätt. Vi ska förstärka flygsäkerheten därför att det är någonting som är väldigt viktigt. Vi måste veta vilka människor som åker i våra flygplan. Om flygbolag skulle missa att kontrollera att människor har handlingar eller om man inte vet vilka som åker med våra flygplan tycker jag att det är rimligt att man också kan ta ut en avgift för detta ja. 61 () replik: Jag har fått svar på en del av de frågor som jag hade, men det är någon kvar. Jag funderar på vilken möjlighet en förföljd person har som i sitt hemland inte kan få ut de handlingar som krävs. Vi vet ju att det finns vissa länder som inte kan serva sina invånare med detta. Hur ska den personen bete sig om den personen gör bedömningen att den inte kan fortsätta att leva i sitt eget land? Hur ska den personen kunna ta sig till exempel till om man inte kan få ut sina handlingar? Och sedan undrar jag: Hur snart kommer regeringen tillbaka till och informerar om hur det går inom det här området? 62 Statsrådet () replik: Vilka möjligheter har en person att ta sig till om den personen inte har några handlingar? Ja, det är en väldigt intressant diskussion. Den diskussionen kan man föra, men jag tycker på ett sätt att den egentligen inte har med det här att göra. Vad vi nu diskuterar är den flygsäkerhet som vi alla naturligtvis värnar om. Vi måste veta vilka det är som åker med våra flygplan. Om det är en person som inte kan få ut sina handlingar i sitt hemland kan vi inte lösa den personens problem genom att säga att alla flygbolag behöver inte kontrollera flygpassagerares handlingar över huvud taget. Jag tycker inte riktigt att det har med saken att göra. Det ena löser inte det andra problemet. 63 () replik: Det vi lyfte fram var risken för att människosmugglingen genom detta kommer att öka och allt vad det innebär av otrygghet för den person som ser det här som sin absolut enda möjlighet att ta sig från sitt eget hemland. Det kanske finns handlingar men inte giltiga handlingar. Och den transportör är väl knappast skapt som vågar ta den risken. Det handlar ju om att de måste göra bedömningen: Kommer den här personen att få asyl eller inte när den tar sig till ett annat land? Då menar jag att det finns för stora risker i detta. Det är det som gör att vi från säger nej till det här med transportörsansvar. 64 Statsrådet () replik: När det gäller risker för människosmuggling ser vi ju att människosmugglingen ökar. Det är någonting som vi diskuterade i för när vi också höjde straffen för människosmuggling. Det handlar om en organiserad brottslighet där man faktiskt utnyttjar utsatta människor i väldigt svåra situationer i rent och skärt vinstsyfte. Men, återigen, man kan inte lösa problemet med människosmuggling genom att säga att vi inte ska ha något transportörsansvar. Det löser inte det problemet. Men problemet med människosmuggling finns, och har vi diskuterat höjda straff. Vi kanske måste diskutera andra åtgärder också för att lösa det problemet. Det är, som också säger, ett viktigt problem som vi måste följa, och vi måste se om vi kan hitta andra åtgärder för att lösa de problemen. 65 (): Jag begärde ordet igen därför att det nu framstår som ganska uppenbart att majoriteten i den här kammaren vilar på olika tolkningar av vad som verkligen ska beslutas. Socialdemokraterna å sin sida vill gärna ha transportörsansvar. Man tycker att det är alldeles utmärkt därför att det är just det som gör att man kontrollerar identiteten.