prot · GR0992 · 2004-04-01 00:00:00 — I ytterligare ett antal kommuner har frågan om avgifter på skolmaten aktualiserats. Jag riktar mig till utbildningsministern och frågar hur han ser på en utveckling där fler och fler kommuner tar betalt för skolmaten i gymnasieskolan. 70 Utbildningsminister (): Jag tror att jag och har samma åsikt i grund och botten. Jag tycker att det är mycket beklagligt att kommuner inför avgifter för skolmaten i gymnasieskolan. Det borde kunna vara ett kommunalt ansvar även fortsättningsvis att se till att alla ungdomar får en rejäl lunch kostnadsfritt och att de kan äta på ett sådant sätt att de utvecklas bra. Många kommuner har naturligtvis ekonomiska bekymmer och sitter och vänder och vrider på slantarna. De sitter ibland i svåra prioriteringar om vad de ska satsa på, mellan skolan och andra verksamheter och inom skolan. Min uppmaning är att värna skollunchen. Den är viktig för våra ungdomars utveckling. 71 (): Det är bra att utbildningsministern ser på frågan på det sättet. Det är självklart att för att kunna bedriva vettiga och bra gymnasiestudier har skolmaten en avgörande betydelse. Vi vet också att om man avgiftsbelägger en sådan sak som skolmat så slår det socialt väldigt snett. Vi vet också att kommunerna är pressade rent ekonomiskt. Jag har en följdfråga till utbildningsministern. Vi har en trend som är tydlig. Fler och fler kommuner låter gymnasieeleverna betala för den självklara skolmaten. Om den utvecklingen fortsätter är ministern då beredd att ta initiativ i frågan? 72 Utbildningsminister (): Jag utgår ifrån att både och mitt parti kommer att följa den här frågan väldigt noggrant. Det är en viktig fråga för ungdomars möjligheter att fungera väl under den övriga dagen i skolan. Vi vet att skolmaten betyder mycket för möjligheten att lära sig och vara pigg och vital . Låt oss följa den här frågan noggrant. Vi har i det här läget varken parti eller mitt några extra resurser att tillföra det här området. Jag hoppas och utgår ifrån att när kommunerna efterhand får bättre ekonomi i takt med att arbetslösheten pressas ned de också ser vikten av en bra skollunch till våra ungdomar. Svenska Spels reklam till ungdomar 73 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till . Det handlar om etiska riktlinjer och spelberoende. Vi har debatterat den frågan tidigare här i kammaren. Enligt de etiska riktlinjerna ska reklam inte vändas till barn och ungdomar. Vi vet att ungdomars utsatthet när det gäller reklam är stor. har hänvisat till de etiska riktlinjer som finns och som spelbolagen har skrivit under. fick jag ett brev från en förälder vars son som är hade fått ett omfattande frågeformulär från . Hon var väldigt irriterad över detta. stod det i en kvällstidning att har gått in och presenterat sig på en ungdomssajt. Vad tycker om det här? Anser han att de etiska riktlinjerna följs när man utsätter barn och ungdomar för Svenska Spels reklam? 74 Finansminister (): Huvudregeln är att inte ska vända sig till barn och ungdomar. Jag utgår också ifrån att följer det. Jag vet att det har varit någon miss i informationen som har rättat till. Det är bra om det uppmärksammas om det dyker upp fler sådana fall. Det är en väldigt viktig regel som försöker leva efter, att man ska vända sig till den vuxna publiken och inte till barn och ungdomar. 75 (): Den vuxna befolkningen, säger . Anser han att det är enligt , alltså när man är som man räknas till de vuxna, och att reklam i huvudsak ska föras ut till den delen av befolkningen? 76 Finansminister (): När man är är man myndig. Jag tror att de flesta vill räkna sig till de vuxna när de är . Regionalpolitiska hänsyn i försvarsbeslutet 77 (): ska vi fatta ett stort avgörande försvarsbeslut här. 4 0005 000 jobb är hotade. Det finns en stor oro hos de försvarsanställda och de anhöriga. Efter de två senaste försvarsbesluten, som inte är något att skryta med, har det uppstått stora ekonomiska svarta hål. Jag tog del av vad försvarsministern sade efter de uppvaktningar från 14 län som var här i . Hon skulle, som det stod i referaten, kunna tänka sig att lägga in regionalpolitiska aspekter i förslaget från departementet. Överbefälhavaren har satt upp ett varningens finger och sagt att han inte vill ha några fler försvarsbeslut med regionalpolitik inblandad. Det är de som har kostat pengar. Det är det som har gjort de stora svarta hålen. Jag vill fråga försvarsministern om det är rätt refererat att hon och regeringen är beredd att lägga in regionalpolitik även den här gången? 78 Försvarsminister (): Det är en viktig fråga som tar upp. Vid den genomgång som jag hade med kommuner och regionföreträdare kunde jag konstatera att de successiva beslut som vi har tagit på försvarsområdet i takt med att försvaret moderniseras och ställs om betyder att man har vägt både de försvarspolitiska och de regionalpolitiska skälen. Det betyder att vi har väldigt bra enheter som finns ute. Vi har också tagit regionala hänsyn. De betyder mycket för orten. När vi ska fatta det fortsatta beslutet ska försvarspolitiken ligga i botten. Men eftersom det handlar om goda enheter med bra verksamhet kommer vi också att titta på andra aspekter, ekonomi, näringspolitik, regionalpolitik och inte minst miljöfrågor, innan vi slutligt formar förslaget. 79 (): Jag tackar statsrådet för svaret även om det inte gjorde mig det minsta nöjd. Då är vi nu är jag väldigt solidarisk beredda igen här i att fatta ett beslut som kanske kommer att visa upp svarta hål ganska snabbt, precis som de senaste besluten som vi har fattat. Jag läste också om förbanden. Jag håller med statsrådet om att de få enheter vi har kvar är bra enheter. Men det är fråga om att man vid jämförbara enheter skulle kunna ta regionalpolitiska hänsyn. Jag tror inte med min erfarenhet i försvarsutskottet att det finns exakt lika förband. Jag tror att man kan dela upp dem. Trösten och det enda som var bra var att lovar inga statliga jobb, som det stod i rubriken på TT. Det var en bra rubrik, men statsrådet var ju inte inblandad i det så hon är oskyldig. När det gäller det förra försvarsbeslutet vet vi att det kom många löften från den sittande regeringen. I exempelvis min hemstad vet vi vad det blev. Det blev inget. 80 Försvarsminister (): När man diskuterar de så kallade svarta hålen i försvarsekonomin handlar det väldigt ofta om att man utgår från ett läge när reformprocessen startar. Sedan sker det mycket under de år som reformarbetet genomförs, och så backar man tillbaka inte till läget när man ska fatta det nya beslutet utan till hur det var när man startade beslutsprocessen. Då, om man ska tillbaka ända dit, saknas det resurser, och det är det man brukar kalla de svarta hålen. Min avsikt är att presentera ett försvarsbeslut som utgår från den verklighet och de hotbilder vi har och de förutsättningar vi har att bygga ett bra framtida försvar. Man kan inte bortse från att det finns starka band mellan försvaret och det svenska samhället. Det finns orter som bygger upp hela sin kraft och resurs kring en bra utbildningsenhet i försvaret och också regionalpolitiska satsningar. Det kommer alla att se när beslutet kommer. 81 (): I dessa tider pågår det budgetförhandlingar för fullt, som det svenska jordbruket funderar på vad som ska hända med dess framtid. Jag har en fråga till jordbruksministern. När det gäller lönsamheten är det numera inte bara jordbruksministern som är insatt i att det behöver göras någonting åt konkurrensvillkoren. Även statsministern var ju ute och konstaterade detsamma. Då kommer dieselskatten åter upp på tapeten. Som jag har förstått jobbas det nu febrilt på att hitta en lösning på detta. Men min fråga till jordbruksministern är: Varför får vi bara höra att man tittar på en återföring av dieselskatten och inte en sänkning av dieselskatten? 82 Jordbruksminister (): Det är alldeles riktigt att vi arbetar med ett antal åtgärder för att skapa goda konkurrensförutsättningar för det svenska jordbruket. Energiskatterna finns med bland de frågor som vi analyserar. Sedan tror jag att det handlar mycket om semantik när man frågar: Varför inte en sänkning, varför en återföring? Det är först när vi ser hur vi konkret kan lösa den här frågan som vi kan konstatera vilket ord vi ska sätta på detta. Jag tror dock att vi är väldigt överens om att vi behöver skapa goda konkurrensförutsättningar för det svenska jordbruket, och vi studerar också energiskatterna och vad vi kan göra på det området. 83 (): Ord kan vara väl så viktiga. För mig är det faktiskt en stor skillnad på en återföring och en skattesänkning. Det är enskilda företagare som behöver ha kraft att kunna växa, och det är enskilda företagares kalkyler som blir påverkade på ett sätt som avgör deras framtid. Men det är också enskilda företagare som behöver ha en skattesänkning. För mig är det så att en skattesänkning går direkt till den som behöver. Om vi pratar om en återföring, något vi redan har erfarenheter från när det gäller handelsgödseln, är det inte säkert att den gör det. Där är det den politiska viljan som ska avgöra vem som ska återföras denna summa. Också en annan sak förvånar mig. Det krav som framförts under alla år och den önskan som funnits inte minst från näringen är ju faktiskt en sänkning av dieselskatten. De löften som givits har också handlat om en skattesänkning. Återföring är det faktiskt ingen som har frågat efter. Det finns alltså en skillnad på orden. Varför blir det inte en skattesänkning? 84 Jordbruksminister (): Jag tycker fortfarande att detta är en väldigt semantisk fråga. Vi har redan prövat ett paket där vi har återfört gödselmedelsavgifter i form av både enskilda växtodlingsplaner och en kollektiv återföring. Jag tror inte att näringen har tyckt att det har varit dåligt med de delar som har varit kollektiva. Jag är inte beredd att här och säga att det ska vara en kollektiv lösning eller en enskild lösning. Vi tittar på vad vi kan göra när det gäller energiskatterna och återkommer när statsbudgeten så tillåter. 85 (): Också jag har en fråga till jordbruks- och konsumentministern. I samband med den nya jordbrukspolitiken, som vi har hört flera tala om här, kommer förutsättningarna radikalt att förändras för många jordbruksföretag. Det har visat sig vara svårt för bonden att få betalt för de mervärden som finns i god djuromsorg, god miljö och säker livsmedelshantering. Vilket ansvar känner jordbruks- och konsumentministern för att lyfta fram just dessa mervärden och inte enbart driva tesen om billiga livsmedel utan hellre prisvärda livsmedel? 86 Jordbruksminister (): Jag är den första att säga att vi ska ha prisvärda livsmedel. Jag är också beredd att medverka till att de svenska mervärdena på ett bättre sätt kan nå fram till de enskilda konsumenterna. I första hand tycker jag att detta är ett ansvar för näringen, men jag ser också att jag som jordbruksminister kan medverka till att förmedla mervärdena. Näringen och staten kommer gemensamt att ha en möjlighet när vi ska genomföra den nya jordbruksreformen. Det finns ett utrymme för att använda en del av pengarna till säljfrämjande och marknadsfrämjande åtgärder. Där kan vi förmedla att den svenska produktionen är en miljömässigt bra produktion och också en etisk produktion med god djuromsorg. 87 (): av alla våra sjukdomar är kostrelaterade. Bara därför har det betydelse både vad vi äter och vilken information vi får. EU:s livsmedelslagstiftning, som vi i mycket har och att tacka för, kan vara till stor hjälp. Men den andra stora hjälpen är just det som ministern har nämnt: att man från ministerhåll också lyfter fram de här värdena, både hälsoaspekter och kvalitetsaspekter. 88 Jordbruksminister (): Jag håller med om att det är viktigt att vi lyfter fram mervärdena och egentligen en lite annan fråga att vi också lyfter fram hälsoaspekterna. Regeringen har tagit initiativ till att få fram en handlingsplan för att kunna minska konsumtionen av fett och socker och också få ökade möjligheter till fysisk aktivitet. Två av våra myndigheter, och , har ett uppdrag och ska redovisa sina resultat . Därefter kommer regeringen att lägga fram den här handlingsplanen. 89 (): Jag vill ställa en fråga till utbildningsministern. De märks inte förrän de är borta är rubriken på en tidningsartikel som handlar om hantverkare. Hur ska vi kunna ersätta de 100 000 hantverkare som väntas gå i pension ? av svenskarna i åldern befinner sig i yrkesutbildning, att jämföra med det europeiska snittet på . Därför känns det inte bra när jag får höra talas om den unge mannen som kommer till studievägledaren och säger: Jag skulle vilja bli billackerare. Då säger studievägledaren: Du har så bra betyg, så du kan gå samhällsprogrammet. Hur anser utbildningsministern att vi ska få en uppvärdering av handens kunskaper? Och kommer gymnasieskolan att kunna utbilda tillräckligt med hantverkare? 90 Utbildningsminister (): Jag ser det som en väldigt viktig fråga att vi ser till att tillgodose efterfrågan på hantverkare. En sådan kommer vi verkligen att ha framöver, inte minst med tanke på det generationsskifte som hantverksyrket går igenom liksom många andra yrken. Det är också väldigt viktigt när vi lockar in ungdomar på hantverksbanan att se till att de får med sig även de teoretiska kunskaper som man behöver i ett yrkesliv för att kunna vidareutbilda sig under hela yrkeslivets gång eller byta bransch och karriär om man så behöver under arbetslivets gång men också för att vara en god medborgare. Det handlar om att utveckla yrkesutbildningarna och stimulera hantverksutbildningar. Den nya lärlingsutbildning som vi föreslår tror jag kommer att komma väl till pass också för hantverksyrkena. Men det handlar också om att vara tydlig mot ungdomarna och säga att ni behöver också andra kunskaper med er för att få ett gott yrkesliv. 91 (): Jag har ett par följdfrågor. Hur ska vi bättre kunna utnyttja våra invandrares kunskaper? De har ofta fått en god yrkesutbildning i sina hemländer innan de kommer hit. Där finns alltså en potential för framtida hantverksyrken. Det handlar också om att vi ska kunna underlätta för vuxna att byta till ett hantverksyrke. kan en murare utbilda sig till ekonom, men det är betydligt svårare för en ekonom att utbilda sig till murare. 92 Utbildningsminister (): Jag håller helt med om att vi måste ta till vara invandrargruppernas yrkeskunskaper. Ofta har vi en diskussion som enbart handlar om de som har en teoretisk utbildning med sig från sitt hemland. Men minst lika viktigt är om man har någon annan typ av yrkeskunskap som skulle komma väl till pass på svensk arbetsmarknad. Min kollega jobbar just med de här frågorna, som brukar gå under namnet valideringsfrågor. Det går ut på att lyckas validera, ta reda på och godkänna, de kunskaper som dessa personer har med sig från sitt hemland så att de kan komma ut på svensk arbetsmarknad. Hon arbetar med att stärka den verksamheten. Jag tror att vi kommer att se ett ökat intresse för hantverksyrkena i och med att ungdomar också ser att det finns en framtida arbetsmarknad. Då måste branschen engagera sig och aktivt vända sig till unga människor för att visa vilka fina möjligheter som finns i yrket och attrahera dem att ta steget att välja en hantverksinriktning när de sedan väljer gymnasieutbildning. 93 (): Jag skulle vilja ställa min fråga till . Den gäller svartjobb. Alltför många människor i vårt land jobbar svart. Det är ett jätteproblem. Det är illojal konkurrens mot alla dem som sköter sig. De riskerar att få det svårare att bedriva sin verksamhet. Vi riskerar också att förlora massor av skattepengar som kunde gå inte minst till skolan och vården där det finns behov. Man kan orda länge om vad svartjobben beror på. Det är inte alls självklart. Många säger till exempel att vi har för höga skatter. Sänker vi bara skatterna blir det bättre. Men vi vet att i många länder med lägre skattetryck är det fler som jobbar svart. Däremot kan vi nog vara överens om att en del saker måste göras för att komma till rätta med det här. Jag tror att framför allt kontrollen måste öka. Jag vill fråga: Vad kan vi göra ytterligare för att öka kontrollen och minska svartjobbandet? 94 Finansminister (): Det är en fråga som är ganska omfattande eftersom hela vårt skattesystem bygger på att vi har en hög moral och att vi också respekterar det skattesystem som vi har. Där har och skattemyndigheterna en stor roll när det gäller information och utbildning om det nuvarande systemet. De vänder sig inte minst till skolungdomar för att berätta om principerna bakom vårt system för att de ska få ökad kunskap. Man har i olika informationsaktiviteter, biofilm, reklamfilm och mycket annat, försökt föra med information. Men i grund och botten är det klart att det som tar upp handlar om att försöka täppa till de hål som finns i vårt skattesystem. Vi jobbar med ett antal förslag som handlar om lagstiftning för att få bort de kryphål som finns när det gäller svartjobb och annat som vi ska återkomma till med konkreta förslag om. Men vi jobbar också med idén att förstärka skattemyndigheternas resurser, det vill säga mer personal och att de via datateknik eller på annat sätt kan bli effektivare i kampen mot skattefusket. 95 (): Jag tror att det behövs lite av varje för att komma till rätta med svartjobben. Inte minst tror jag att det handlar väldigt mycket om resurser. Av de kartläggningar som har gjorts kan man se inom vilka branscher det är mest skattefusk, ibland till och med i vilka områden eller kvarter det pågår skattefusk. Det handlar om att reglerna måste vara starka så att man i lagstiftning kan komma åt det här fenomenet och bevisa att någon har jobbat svart. Men framför allt behövs resurser till både skattemyndigheten och polisen. För varje krona man lägger på att komma till rätta med det här tror jag att man i slutändan kanske får tillbaka. Jag tror att det är väldigt viktigt att över huvud taget följa lagar. Det är ändock oomtvistat att vi ska följa gällande lagar och inte hänvisa till att vi måste sänka skatterna. Jag tror att detsamma gäller hemservice, alltså kvinnor som utnyttjas i hemmen för att jobba svart och sköta hushållsarbetet. Där måste också kontrollen öka. 96 Finansminister (): Det är riktigt att det behövs mycket av samverkan mellan olika typer av myndigheter, skattemyndigheter, polisen, sociala myndigheter, , arbetsmarknadsmyndigheter och annat. Det behövs naturligtvis för att täppa till de eventuella hål som kan finnas mellan olika system men också för att man ska ha en bra uppföljning och kontroll av vad som händer. Jag vet ju att det i vissa branscher där man säger att det oftare förekommer fusk än i andra, exempelvis hotell- och restaurangnäringen, dessbättre också finns ett starkt stöd från arbetsmarknadens parter, det vill säga både arbetsgivare och fackliga organisationer, för att hjälpa till med att komma till rätta med skattefusket. Jag skulle vilja uppmana alla, både de som jobbar på olika arbetsplatser och arbetsgivarna, att se till att stävja den här typen av fusk. De som i sista hand drabbas är faktiskt alla vi skattebetalare som får betala mer för att några smiter. Inte minst drabbas också företagen eftersom företagen får en osjyst konkurrenssituation i förhållande till de företagare som inte betalar skatt på ett riktigt sätt. Jag välkomnar de branscher där arbetsgivare och fack gemensamt går till strid mot skattefusk och undandragande av skatt. Särskilt stöd till det fjällnära jordbruket 97 (): Jag har en fråga till jordbruksminister . gav ett uppdrag till regeringen om ett särskilt stöd till det fjällnära jordbruket. Det var för att kompensera det sämre utfallet efter EU-inträdet. har det gått det här beslutet fattades i , och ännu har ingenting hänt. Min fråga till jordbruksministern är: När kommer beslutet från regeringen om ett särskilt stöd till det fjällnära jordbruket? 98 Jordbruksminister (): Just nu arbetar vi med en stor jordbruksreform. Vi räknar med att lägga fram de förslagen . Parallellt med detta arbetar vi också med det fjällnära jordbruket. I den interna planering vi har räknar vi med att komma med någonting under det här året. Vi bereder frågan, och jag kan för dagen inte säga vilka förslag vi kommer att lägga fram. Men frågan är under beredning i departementet. 99 (): Min kommentar till det svaret är att det naturligtvis är bra att frågan just nu behandlas. Men jag måste ändå få lov att säga att det har gått . Det är häpnadsväckande med den senfärdighet som vi har sett. Det är värst för de jordbrukare som befinner sig i de här områdena och som har en oerhört svår situation när det gäller att kunna bedriva sitt jordbruk och att möjligtvis också kunna utveckla det. Många lever i en enorm ovisshet om man ska kunna fortsätta sitt jordbruk, och många tvingas lägga ned. Jag utgår från att det kommer ett förslag från regeringen. Jag kan väl också få ge ett litet tips. Det är att i har utarbetat ett väldigt bra förslag som regeringen också kan titta närmare på just för att stödet till de fjällnära jordbruken ska genomföras. 100 Jordbruksminister (): Jag håller med om att det är en angelägen fråga. Vi har också ett speciellt stöd till jordbruken i . Vi vet att det finns speciella produktionsförutsättningar som vi måste ta hänsyn till. Jag har själv rört mig i de här delarna av landet och talat med jordbrukare som då har redovisat vad man har för synpunkter. Givetvis tar vi del av utredningar som gör. 101 (): Flera statsråd har ivrigt krävt att ska sänka räntan för att få fart på svensk ekonomi. Man har på det sättet försökt att skjuta bort fokus från det egna problemet att få i gång arbetet mot hög arbetslöshet och låg sysselsättning. har då bestämt sig för att sänka räntan . Det är klart att enbart sänkt ränta inte innebär att alla ekonomiska problem automatiskt löses. Därför är bollen tillbaka hos regeringen. De prognoser som finns tyder på att vi kommer att fortsätta att ha en mycket svag sysselsättningsutveckling och hög arbetslöshet. Jag skulle därför vilja ställa min fråga till finansministern: När nu penningpolitiken har blivit mer expansiv, vilka möjligheter ser då finansministern att via finanspolitiken få fart på sysselsättningen och den svenska ekonomin utan att ytterligare försämra statsfinanserna? 102 Finansminister (): Möjligheten att få till stånd fler jobb i en internationellt svag konjunktur är naturligtvis begränsad. Vi har sett att många länder i vår omvärld har tappat mycket mer i sysselsättning, ökat sin arbetslöshet mycket mer än har gjort. Skälet till att har klarat sig bättre än andra länder är att vi har haft mer ordning på våra offentliga finanser. Vi har dessutom haft ett visst överskott som vi har kunnat använda under lågkonjunkturen. när vi är på väg ut ur lågkonjunkturen och tillväxten håller på att bli bättre än är det väldigt viktigt att vi också kan ge skjuts åt arbetsmarknadsutvecklingen. Det är en av regeringens huvuduppgifter att i den kommande vårbudgeten föreslå ett stort antal insatser för att förstärka arbetsmarknadsutvecklingen och se till att fler ungdomar får jobb, fler invandrare och kvinnor får jobb och att det kan startas fler företag. Ur den synpunkten är både det gör med penningpolitiken och det regeringen gör med finanspolitiken ett stöd för en bättre tillväxtpolitik. 103 (): Vi har ett läge där vi håller på att fastna någonstans kring arbetslöshet i och en ungdomsarbetslöshet som ligger på . Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Jag gladdes över att finansministern sade att behöver fler företag. Låt oss då fundera på hur vi får fler företag som startas, nyanställer och växer. Min följdfråga blir därför: Vad tycker finansministern om förslag om att krångla till det för dem som vill få F-skatt? Är det på det sättet som man får fler företag i som växer och nyanställer? Är det på det sättet man får ned arbetslösheten? 104 Finansminister (): Vi behöver fler jobb i . Vi behöver fler företag och arbetsplatser i . Hela den politik som regeringen för syftar till att stimulera sysselsättningen och minska arbetslösheten.