prot · GR0987 · 2004-03-24 00:00:00 — Däremot tycker jag att det är intressant att det i motionen också finns tankar om att man skulle bredda och utöka den kommunala skattebasen. har i sitt inkomstskatteförslag lagt fram just sådana förslag där vi genomgående tar bort avdrag grundavdrag och andra typer av avdrag för dubbel bosättning eller vad det månde vara och ersätter dem med skatterabatter. Det får den effekten att staten har sitt förhållande direkt med individen så att man ger en skatterabatt till individen. Det får också bieffekten att kommunerna får en större egen skattebas. Vi har gjort det här genomgående. Det har inneburit att kommunerna får 55 miljarder mer i ökade skatteintäkter, som vi då växlar tillbaka mot att man inte blir beroende av statsbidrag. Poängen med det här är att en egen skattebas växer. Jag vet att och i varje budgetförhandling med regeringen kämpar för att öka statsbidragen till kommunerna. Ni skulle inte behöva göra det med vårt system, för då ökar kommunernas inkomster automatiskt när lönesumman ökar. Min fråga till är: Har ni varit inne på de här tankesätten? 80 () replik: Det är spännande att få hoppa in i skattedebatten så här och få syssla med en fråga som man kanske inte alltid arbetar allra mest aktivt med. Jag sitter ju vanligtvis i och hade två debatter i de frågorna här . Som mycket väl vet och också refererar till har ett samarbete med Socialdemokraterna och . Det är där vi gör upp om de här frågorna, och det är därför vi i den här typen av diskussion ofta kan låta mer ense än vad vi i grunden är. Vi vill gärna titta på olika system för att just låta skattebaserna komma in kommunalt i stället för att gå en omväg via staten. måste vi kämpa för att höja statsbidragen till kommuner och landsting. Där pågår den verksamhet som ofta är allra viktigast för människor, det som går under mantrat vård, skola och omsorg. Det är så vi kan finansiera det . Men vi vill söka möjligheter att bättra på möjligheterna att direkt få in pengar till kommunerna och landstingskommunerna, och det är också det som motionen går ut på. Vi vill ha en utredning som dels tittar på möjligheten att bredda den kommunala skattebasen och möjligen att flytta skattebasen från statlig till nivå man får se om man hittar sådana möjligheter dels skapar möjligheter för progressiv kommunalbeskattning. Märk väl vad jag säger, . Jag säger inte som du uttryckte det att man ska införa progressiv kommunalbeskattning, utan jag säger det ganska snälla att man ska utreda möjligheten för kommuner att införa progressiv kommunalbeskattning, så att man också på nivå kan ha ett rättvist skattesystem som slår olika mot den som tjänar mycket jämfört med den med låga inkomster och så att man inte, om man vill ha en rättvis fördelningspolitik, måste ta in en statlig inkomstskatt för att få in pengarna på ett rättvist sätt och sedan fördela ut dem genom höjda förhoppningsvis mycket höjda statsbidrag till kommunerna. Det är det förslaget om en utredning går ut på. Egentligen borde , åtminstone enligt sin ingång, kunna stödja den motionen. 81 () replik: Helt klart är och jag överens när det gäller att bredda skattebas. Grejen är att det finns en bred skattebas i kommunerna. I genomsnitt tar kommuner och landsting ut i skatt, och det är en skattebas som man skulle kunna klara sig på. Problemet är att staten via olika beslut om avdrag grundavdrag, avdrag för dubbel bosättning har fattat beslut som underminerar den här skattebasen och gör att man måste kompensera den med statsbidrag. Problemet är att statsbidragen är nominella. Det fordras en nattlig förhandling mellan Socialdemokraterna, och för att ändra nivån på statsbidragen. Ni vet hur svårt det är. Skulle man i stället satsa på att göra kommuner och landsting oberoende av statsbidrag och i stället ha breda egna skattebaser skulle kommuners och landstings ekonomi automatiskt växa när lönesumman växer. Det skulle också stimulera kommuner och landsting att jobba med att minska arbetslöshet, att jobba med utbildning och över huvud taget allt sådant som handlar om tillväxt och få ut någonting av det direkt. 82 () replik: Jag kan först och främst lova , protokollet och dem som är närvarande i kammaren att i de nattliga förhandlingarna kommer vi i första hand att kämpa på för att höja de statliga bidragen till kommunerna. Det är där det akuta behovet ligger. Det är det vi måste göra . Vi har fått mer pengar till kommuner och landsting. Det är någonting som jag som miljöpartist är allra mest stolt över i det samarbetet. Vi har fått mer pengar till kärnverksamheterna skola, vård och omsorg genom det. Men det innebär inte att vi vill vara låsta vid det . Vi vill titta på just möjligheten att bredda den kommunala skattebasen och ge möjlighet att införa progressiv beskattning. Flera av de avdrag som nämner, det vill jag klargöra, är positiva och bra avdrag som ger möjligheter för människor. Det är just därför som man inte kan låsa sig fast i olika positioner . Vi behöver en utredning som kollar både möjligheten till progressiv beskattning och möjligheten att bredda den kommunala skattebasen, möjligen också att ta över vissa skattebaser som ligger på statlig nivå. Jag vill på de sekunder jag har kvar av repliktiden, eftersom jag nu har möjlighet att ha en replik med , nämna det ROT-avdrag som han var inne på. Jag tror inte alls att det är okänt för skatteutskottets ledamöter eller för att i grunden är positivt till ett ROT-avdrag eller ännu hellre ett, som vi kallar det, morotsavdrag. Det är alltså ett ROT-avdrag som är särskilt inriktat på miljöomställning, mycket för att få i gång cirkulationen med gröna jobb och för att få i gång tillväxten i byggbranschen. Förhoppningsvis har vi, som uttryckte det, kunnat byta ståndpunkt till nästa gång. Då har vi fått igenom vissa arbeten med Socialdemokraterna och Vänstern som vi gör upp budgeten med. 83 (): Just nu har jag börjat läsa en bok av . Jag har den här. Den heter Plikten, profiten och konsten att vara människa. I det första kapitlet i den här boken som har titeln och då är det inte fråga om någon skraplott utan vår lott som människor resonerar författaren om att vi alla kommer någonstans ifrån och är på väg någonstans. Vi är alla präglade av sammanhangen, säger författaren. Det är helt enkelt vår lott att tillhöra något. På ett ställe skriver , och det tycker jag är en bra relief till den här debatten: Beroendet av andra människor, inte friheten från dem, är vad som gör oss till människor. Beroendet av och tacksamheten mot andra människor. En del har mer att vara tacksamma för än andra, och en del hävdar att de ingen har att tacka för något, men utan beroendet av andra människor skulle tacksamhetsfrågan inte ens uppkomma eftersom vi inte skulle existera. I sanning tänkvärt! Boken heter alltså, och låt er inte avskräckas av det, Plikten, profiten och konsten att vara människa. Allmänna motioner om inkomstbeskattning, står det på dagordningspunkten. Den uppgift som vi nu har i kammaren att ta oss an i det här avsnittet är 115 motioner. Det är drygt 140 yrkanden, eller ska vi kalla det förslag? Det är riksdagsledamöternas förslag. Det vet vi alla, men jag vill understryka det, för jag ska nämligen resonera lite grann om det. Det är riksdagsledamöternas förslag från motionstiden de veckor som även jag ibland, högre makter förlåte mig, lite raljerande brukar kalla den allmänna hysterins tid. Jag vet att det finns de som anser att lägger ned alldeles för mycket arbete på det som kallas allmänna motioner. Med all respekt för dem som tycker så menar jag att detta arbete är något av det viktigaste i . Naturligtvis är regeringens förslag viktiga. Självklart är det så. De ska behandlas med all den respekt som följer av grundlagens bestämmelser om att regeringen skall styra riket. Naturligtvis är också regeringens förslag som underställs i de propositioner som regeringens förslag innebär oftast mycket ordentligt genomarbetade och oftast mycket väl utredda. Det kan man inte alltid säga om motionerna från ledamöter, från mig själv exempelvis. Icke desto mindre motionsförslagen kommer från dem som är direkt valda. De kommer, för att vara högtidlig, från de valda ombuden för folk. Det är därför jag alltid hävdar att motionsskrivande är en av de viktigaste uppgifter som en riksdagsledamot har. Jag vet att vår riksdag är det parlament som troligen har den allra vidaste motionsrätten. efter budgetpropositionens avlämnande kan vi skriva motioner om allt som har att besluta om. Ärligt talat, ibland syndar vi på nåden och skriver motioner om sådant som inte har att besluta om. Det är jag mycket medveten om. Icke desto mindre är den allmänna motionsrätten en viktig del i förhållandet riksdagregering och, vad som är ännu viktigare, mellan väljare och valda. Av det sistnämnda följer att jag inte blir det minsta irriterad när jag läser motionerna. Jag läser varenda motion till skatteutskottet. Jag påstår inte att jag kan dem allihop, men jag har läst allihop. När jag läser dem upptäcker jag att de flesta känner jag igen. Jag läste dem , förrförra året eller . Det är inte det minsta konstigt att de kommer tillbaka. Vi avslog dem . Om i dialog med sina väljare tycker att det är väldigt viktigt att slopa, säg, förmögenhetsskatten rakt av och majoriteten i kammaren inte tycker det avslår vi motionen. Men väljare tycker fortfarande, antar jag, att man ska slopa förmögenhetsskatten. Därför tycker jag att det är rimligt att och alla de andra 348 ledamöterna i riksdag återkommer med förslag. Jag tycker att det ligger i förhållandet väljarevalda. Det här innebär naturligtvis inte att jag tycker att alla förslag som kommer i motionerna är bra. Det förstår ni. Jag tycker oftast att de inte är bra, som framgår av det jag tillsammans med mina kamrater kommit fram till i det här betänkandet och alla andra betänkanden, för den delen. Men jag tycker att alla motioner ska ha en seriös behandling, även om de väcktes , året innan och . Det är ju de förslag, oftast, för att inte säga alltid, utarbetade i nära kontakt med väljarna. Efter denna deklaration om motionsinstitutet går jag över till de nu aktuella frågorna. Som , för ganska länge , i sin inledning talade om gäller motionerna på inkomstskatteområdet det mesta. De gäller, för att ta några exempel, skatteskalan, reseavdrag, dubbel bosättning, förmån av fri bil, biodling, bär- och kottplockning, skattereduktion för hushållstjänster som har dominerat debatten och avdrag för gåvor. Som synes rör det allt som rör sig på skatteområdet, om jag får använda ett lite slarvigt uttryck. Men minsta gemensamma nämnare för nästan alla motioner och reservationer är sänkt skatt eller slopad skatt. Så kan de lite översiktligt sammanfattas. Utskottet föreslår att bifalla förslaget i betänkandet och att avslå samtliga reservationer. För ordningens skull yrkar jag bifall till förslaget från skatteutskottet. Så har jag några övergripande uppfattningar om skatter. Jag har sagt detta tidigare: Skatter och skattesystemet har för oss socialdemokrater tre, kanske fyra, uppgifter. Det var därför jag började med citatet från bok. För det första ska de betala våra gemensamma utgifter, de som vi ofta i stor enighet beslutar om. För det andra ska de vara utjämnande, det vill säga minska de ekonomiska klyftorna. Det är svårt, men jag tycker att vi ska försöka. För det tredje ska de ha en styrande effekt, och jag tänker närmast på miljöskatter av olika slag. hade vi lyxskatter på till exempel schampo. De hade också en styrande effekt trodde en del. Men den skatten tog vi tillsammans bort 1990, . För det fjärde det erkänner jag gärna är svårare ska de vara konjunkturpåverkande. De ska strama åt när hjulen rullar för fort och släppa på när det behövs stimulans. Sedan har jag några övergripande funderingar om detta. I slutet av 80- och genomförde vi, som tidigare talade om, Socialdemokraterna och , en stor genomgripande skattereform. Vi hade några ledord för reformen. De var likformighet, enhetlighet, sänkta skattesatser och breddade skattebaser. Efter det formliga moras som ekonomi befann sig var det nödvändigt att i vissa stycken tumma på ledorden. Jag erkänner rakt av: Det var absolut nödvändigt. Efterhand som ekonomin förbättrats har vi steg för steg kunnat vinna tillbaka förlorad mark, men en del återstår förvisso att göra. Jag tänker bland annat på det fjärde och sista steget i kompensation för egenavgifterna till pensionssystemet. Vi har genomfört tre fjärdedelar, men vi har en fjärdedel kvar. Det kostar mycket pengar, 1214 miljarder, som Per sade tidigare. Det är mycket pengar. Vi vill ta det fjärde steget, men finns inte resurserna. Som jag brukar säga och förvisso fått kritik för: Först måste pengarna in, och sedan kan vi fundera på vad de ska användas till. En del tycker att det är för kameralt, men verkligheten har lärt mig att det är viktigt att tänka på det sättet. Dynamiska effekter är vi alla väl vaccinerade mot numera. För oss är fjärde steget viktigt. När vi kan ta steget får löntagarna en välkommen förstärkning av sin köpkraft, och vi tar bort den orättvisa som det innebär med avdrag för egenavgifterna. De betyder mer för den som tjänar mycket pengar än för den som tjänar lite pengar. Stora förändringar är kostsamma, och sådana överväganden måste ingå i den budgetberedning som vi gör som jag för tillfället har lämnat och som vi nu förbereder. Vi får återkomma till de frågorna . De borgerliga reservationerna har förvisso en varierande inriktning, men det övergripande är förslag om kraftiga allmänna skattesänkningar. Dessa ska finansieras genom minskningar av kommunernas och statens ansvar på olika områden. Var och en ska få behålla mer av sin lön, och ska jag återge vad sade. Det står också i betänkandet. , fru talman, sade detta : Var och en ska få behålla mer av sin lön och på detta sätt klara sig själv. Vi socialdemokrater menar att detta är och jag fortsätter att återge ett underkännande av den gemensamma sektorn och betydelsen av kollektiva lösningar. Det ni nu underkänner har varit den svenska vägen. Om ni bara ska tänka på er själva, , vill jag resa ett litet varningens finger. Den helt övervägande delen av svenska folket sluter upp bakom dessa principer som formulerades på ett annat sätt i bok. Det är tillgången till omsorg om barn och gamla, utbildning för våra barn, ungdomar och vuxna, sjukvård efter behov och inte efter plånbokens tjocklek. Det är sådant som majoriteten anser är självklart i vårt land. Socialdemokratiska idéer har präglat den svenska väljarkåren. Men faktum kvarstår fundera på det för er egen skull att skattefinansiering av dessa gemensamma nyttigheter dessutom har en dubbel omfördelande effekt. Dels tar vi ut skatt, i princip, efter bärkraft, dels fördelas förmånerna, i princip, efter behov. Formulerat på ett mer explicit sätt, om inte en sådan formulering stör mina värderade kolleger alltför mycket ni får stå ut med det: från var och en efter förmåga till var och en efter behov. Jag skulle kunna lägga till en massa andra saker, och jag syndar på nåden nu vad gäller tiden. Därför ska jag försöka dra ihop mitt anförande. Jag vill till mina värderade kolleger säga att ni alla var med på forskardagen som talmännen hade tagit initiativet till. Vi tillsammans med våra kolleger i socialförsäkringsutskottet fick höra två föreläsningar med rubrikerna Fördelning över ett livscykelperspektiv respektive Efter skatt om sanningen ska fram. Var möjligheterna att höra i Bååtska rummet så dåliga att ni inte hörde någonting? Dessa forskare visade att i det svenska skattesystemet och i den generella välfärden har gjorts omfördelningar som har minskat klyftorna. Var ni inte med alls? Att ni inte sov märkte jag. Jag var där, och ni var där. Fundera lite grann på vad vi fick lära oss . Det jag nu har sagt innebär inte att jag påstår att allt är perfekt. Man ska inte vara så stelbent. Vi får göra förändringar över tiden därför att verkligheten förändras. Vi har ett öppet sinne för samtal och diskussion. Vi kräver lite mer ödmjukt, önskar bara några saker. Vi ska betala för de beslut som fattas i denna kammare, och vi ska eftersträva rättvisa. Det är utgångspunkten för socialdemokratisk skattepolitik på alla områden. Men min uppgift är att resonera om och argumentera för socialdemokratisk skattepolitik på inkomstskatteområdet. Mina yrkanden har redan framställts. 84 () replik: tog inte upp speciellt mycket hur låginkomsttagare har det. Svenska folket vet säkert om att de betalar världens högsta skatter, men jag tror faktiskt inte att det är så många som vet om att låginkomsttagare i betalar världens högsta skatter. Jag har en fråga till . Vad säger han till de enligt redovisningen en miljon svenskar som inte ansåg sig ha råd att gå till tandläkaren? Vad säger till dem? Det kan inte vara ett välfärdssamhälle om en så stor del av vår befolkning ska gå med tandvärk där enda alternativet är att dra ut en tand få hål i garnityret. Det måste vara något vi kan diskutera. Måste låginkomsttagare jag menar oftast dem som faktiskt jobbar heltid ha så lite pengar kvar efter skatt att de drabbas av detta? Jag tog också upp ett exempel i mitt anförande om bilmekanikern som gjorde en enklare reparation. För att han sedan skulle få behålla netto fick samhället in 4,4 gånger så mycket. Det är väl bra att samhället får in resurser, men det bäddar naturligtvis för svartjobb. Det är självklart att många människor i det läget vill byta tjänster och ta chansen att betala svart. En annan utredning visar att det är ungefär 60 miljarder vi går miste om. Det är kanske betydligt mer. Ett sätt att komma till rätta med detta är att sänka skatterna. Folk ska uppleva att de skatter de betalar är rimliga. Jag tycker att borde kunna kommentera vad man ska säga till den som inte har råd att gå till tandläkaren. 85 () replik: Självfallet ska jag kommentera det det är min uppgift. Jag brukar alltid försöka besvara frågor som jag får från mina meddebattörer, så den passningen var lite onödig. Jag förstår att det är problem, men jag säger så här. Om sänker skatten med , enligt , löser det inte problemet. Vägen är att förbättra tandvårdsförsäkringen. Så säger jag. Men då måste vi betala lite högre skatt i alla fall behöver jag betala högre skatt för att vi ska kunna förbättra tandvårdsförsäkringen. Det är nämligen vägen. Om man till exempel ska ha sex implantat av något skäl kostar det . Det ska lösa genom att sänka skatten med för ett sjukvårdsbiträde, enligt . Det löser inte problemet. Får jag säga någonting om svartjobb jag får återkomma till det i nästa vända också. recept för att komma till rätta med svartjobb är att sänka skatterna. All internationell erfarenhet visar att ju längre ned man kommer i mot det som lite slarvigt uttryckt brukar kallas solbältet, men som man säger i EU-svängen desto mer ökar skattefusket, trots att de har formellt mycket lägre skattesatser än vad vi har. Det kan inte vara en möjlig väg. 86 () replik: Det som sades om den som ska laga sina tänder var en ganska intressant upplysning. Jag tror inte att implantat är riktigt så dyrt. Jag vet en som bytte åtminstone fem tänder och fick implantat, och det kostade . Det är i och för sig en mycket stor utgift, som i många fall kanske inte går att räkna med i en vanlig familjs utgifter. Det intressanta är att om man till exempel ska sätta in en krona rör det sig om 3 000, 4 000 eller . Det är det som den ensamstående mamman som har ett par barn och jobbar heltid kanske inte klarar av. Vårt barnavdrag uppgår bara till per barn, och det blir för två barn mer . Det är alltså . Vi ser också över våra skattesatser, och vi kommer med förslag som gynnar det har jag sagt tidigare här i talarstolen låginkomsttagare och vanliga inkomsttagare. Det är naturligtvis viktigt att de här människorna också kan påverka sitt eget liv. De som bara får det att gå runt har ingen större valfrihet. Förhoppningsvis far de inte illa, men för dem som nästan måste tömma frysen i väntan på sin avlöning eller barnbidrag är det inte lätt att förklara för barnen att man får vänta med att köpa skorna tills inkomsten har kommit. Det är inte bra att vi här i landet har världens högsta skatter för låginkomsttagare. Jag tycker att det borde bekymra Socialdemokraterna mer. bollar man fram och tillbaka och gör små detaljändringar i skattesystemet. Här behövs det rätt rejäla tag. Jag hoppas att och alla socialdemokrater tar intryck av vad jag har sagt här . Alla familjer bör ha möjlighet att leva på sin lön. 87 () replik: Alla familjer bör ha möjlighet att leva på sin lön. Ja, i är det definitivt nödvändigt. Han ska ju sänka ersättningen när man blir sjuk och arbetslös hur ska det gå att leva på det? Dessutom vill han sänka skatten . Egentligen är den här debatten obsolet, för att citera . Vi diskuterar någonting som egentligen inte står för. Jag har via tagit fram att era skatteförändringar för ett vårdbiträde som jobbar heltid innebär och för mig . Det är ert skatteförslag, såsom det manifesteras i detta betänkande. Men jag vet inte vad resonerar om. Är det detta betänkande? Är det någonting som finns i sinnevärlden? Eller är det vad ni har sagt i TV? Jag är ledsen, fru talman, men jag blir lite orättvis mot , för jag vet inte riktigt vad jag ska diskutera. Vad är det som är moderat skattepolitik? Är det detta som ni har låtit ta fram och som massmedierna sedan har tagit reda på? Det är det som är problemet. Jag vet vad implantat kostar. Fem implantat för hade man inte fått, , om vi inte hade haft högkostnadsskydd till sådana saker, alltså tandvårdsförsäkringen. Det var det som var svaret från mig till den som hade bekymmer med sina tänder. Jag lovar att en krona i munnen normalt kostar mycket mer än . Men vägen till att lösa det, , är att förbättra tandvårdsförsäkringen. Vi har ju börjat. Vi har börjat med de äldre och ska försöka gå nedåt efterhand som pengarna finns, och vi kan tillsammans ta fram pengarna och ta ansvaret. 88 () replik: Jag vill också tacka för redogörelsen av motionernas historia, vilken jag tyckte var intressant och upplysande. Hälften kvar och det ska löna sig att arbeta jag hoppas att fortfarande står fast vid de deviserna, som vi kom överens om för . Jag var själv inte med då, men var säkert med . vill ha en genomgripande reform. Jag lyssnade en del även när vi var i Bååtska rummet och hörde att det är viktigt att man även tar hänsyn och kopplar ihop bidrag, försäkringssystem och skatter. De delarna påverkar varandra. var inne på detta tidigare. Om man arbetar minskas bidraget och så vidare. Man måste göra en översyn för att se på den totala bilden. Tänker Socialdemokraterna ställa upp på att göra en översyn av skatterna? Jag vill förstås komma tillbaka till frågan om ROT-avdrag och RUT-avdrag. Jag vill fråga om han tycker att det är riktigt att om det kommer en byggnadssnickare, oftast en man, hem till honom och byter ut ett fönster i hans hus ska han få göra avdrag på skatten. Men om det kommer en städerska, oftast en kvinna, och putsar mina fönster får jag inte göra något avdrag. Både och jag har råd att betala fullt pris, men man kan byta ut oss mot en småbarnsfamilj med knappa resurser. Varför värnar Socialdemokraterna så gärna manliga yrkesområden medan man är väldigt negativ till att göra något inom de områden där i huvudsak kvinnor jobbar? Är det möjligen så att , som består av män, är starka och driver dessa frågor, medan de kvinnor som skulle kunna få ett vitt arbete i stället för att jobba svart inte har någon stark organisation bakom sig? 89 () replik: Jag får tassa lite grann . Boråsare emellan kan man inte vara så stenhård. Eftersom vi båda kommer från får jag vara lite rund i mitt sätt att argumentera. Frågan om och ska jag ta i mitt nästa inlägg, för jag är säker på att kommer tillbaka. Ja, jag var med när vi gjorde den stora skattereformen tillsammans med några kolleger som fortfarande finns kvar i . Hälften kvar: Vi hade den utgångspunkten.