prot · GS0940 · 2004-11-30 00:00:00 — Om man jämför siffror, till handläggning och för utvisnings- och avvisningsresor, verkar det i varje fall finnas för ett slut, om man säger så. Jag har också en kommentar till förföljelse på grund av kön. När vi skrev om utlänningslagen sade som då var migrationsminister att det inte skulle vara någon skillnad på om förföljelse på grund av kön eller homosexualitet var en särskild skyddsgrund eller låg i . säger statsrådet att det är först nu när det kommer en proposition som personal ska få den här utbildningen och att det då blir nödvändigt. Det var bara en kommentar. Jag har också en fråga. Det förefaller som om regeringens förslag om att avskaffa möjligheten för en asylsökande som fått ett avslag att lämna in en ny ansökan inte kommer att få stöd i kammaren. Jag undrar hur statsrådet tänker kring den så kallade ärendebalansen och ny instans- och processordning. Vi är några som funderar kring ett nollställningsbeslut. Vi är också några som har kommit med förslag på lösningar som statsrådet säger att hon inte har sett. Jag skulle vilja fråga statsrådet hur hon ser på ärendebalansen och ett nollställningsbeslut. 67 Statsrådet () replik: Jag har först en kommentar till inledning. När det gäller lagändringen som handlar om att förföljelse på grund av kön och sexuell läggning ska föras in och jämställas med andra former av förföljelse kommer det att följas av en ökad kompetens- och kunskapsutveckling inom . Jag sade inte att det skulle börja . Det är något som har pågått och pågår inom . Man har kurser för personalen tillsammans med UNHCR och med . Riktlinjerna finns i databas. Det är något som man arbetar kontinuerligt med. Jag håller helt med om att det är något som man definitivt bör intensifiera efter lagändringen som kommer. När det sedan gäller nollställningsbeslut och då utgår jag från att talar om amnesti ser jag inte det som en lösning. Jag menar att det inte är någon lösning på problemen utan i stället någonting som skapar problem. Om man i stället för att pröva någons asylskäl individuellt bestämmer sig för att det är tiden som ska avgöra huruvida en person får stanna eller inte, då menar jag att man har kommit väldigt långt ifrån asylrätten och väldigt långt ifrån rättssäkerhet. 68 () replik: Ja, då fick jag svar på den frågan i varje fall. Det finns förslag till lösningar. Statsrådet sade att det inte finns några förslag till lösningar. Det är bara det att det är lösningar som statsrådet inte tycker om. Vi har definitivt ett problem. Vi är ju eniga om att ska läggas ned och ärendena föras till förvaltningsdomstolar, och om det inte ska bli på samma sätt som med måste ärendebalansen arbetas ned på ett eller annat sätt. Om då och ser till att av alla som söker får avslag kommer detta självklart att leda till att den ärendebalans som förvaltningsdomstolarna sedan ska ta över blir väldigt hög. På något sätt måste vi då se till att få ned den, och det måste vi göra tillsammans. Det är vårt gemensamma ansvar. I andra länder i EU där man infört en ny asylprocess har man också haft olika typer av nollställningsbeslut. Jag tror att det är väldigt viktigt att se till att den nya instans- och processordningen, som vi ser fram emot eftersom den kommer att innebära en mer rättssäker asylprocess, kan starta på ett så bra sätt som möjligt. Jag skulle därför vilja höra: Vad tycker statsrådet att vi ska göra när nu inte vill diskutera och inte kommer att ställa sig bakom slopandet av ny ansökan förrän vi har fått den nya instans- och processordningen på plats? Det är ju det som gör att det inte går att ta bort ny ansökan. Vad föreslår statsrådet att vi ska göra? 69 Statsrådet () replik: Mitt första förslag är att avskaffa ny ansökan. Det skulle betyda att man fick mer resurser för att avgöra ärenden. Det skulle betyda en helt annan situation när vi nu går in i ett nytt skede med ny instans- och processordning. Jag kan också berätta vad som görs. Regeringen har anslagit ökade resurser till för att avgöra framför allt gamla ärenden. Man börjar alltså beta av ärendebalansen bakifrån, så att säga. Det är någonting som just nu pågår. Regeringen har också, vilket jag redogjorde för i mitt tidigare svar till Per , gjort väldigt mycket för att effektivisera hanteringen av asylärenden i . Det handlar om att öka rättssäkerheten och öppenheten, men det handlar också om att öka hela effektiviteten i systemet. får nu en ny organisation. Vi har en bättre ledning. Vi kommer att klara målen för handläggningstiderna . Min förhoppning är alltså väldigt god. Vi kommer att arbeta så mycket som möjligt för att få ned ärendebalansen till . Jag håller dock med om att detta är ett bekymmer. Det oroar mig väldigt mycket att vi ska hamna i den väldigt svåra situation som befann sig i när denna en gång inrättades med en enorm ryggsäck att börja med. Det är naturligtvis inte bra. Detta bekymrar och oroar mig väldigt mycket. Jag tänker på det. Vi kanske måste hitta också andra åtgärder under det år vi nu har på oss. Ärendebalanserna måste alltså ned. Där är vi helt överens. 70 () replik: Ministern har en fantastisk förmåga att säga saker och ting på ett väldigt fint sätt. När ministern säger slut menar hon avvisning. Det är vad slut betyder när du pratar. Ett slut kunde ni sätta på andra sätt genom att tillåta människor att stanna. Då är det slut. Då får de stanna. Vi skulle vilja att du berättar för de 2 500 statslösa palestinier som inte lägger fram nya ansökningar och som själva har begärt att bli avvisade någonstans hur ni tänker sätta ett slut på deras process. Hur ska ni göra? Ni kan inte avvisa dessa människor. De ruttnar i våra förläggningar. Hur sätter man ett slut på det? Sedan vill jag att ministern talar om de illegala invandrarna, tiotusentals människor berövade alla rättigheter. De kom själva hit; det är sant. Men det gör dem inte till mindre värda människor, och det tar inte ansvaret från oss att tänka på dem, på dessa barn och på alla i deras situation i utkanten av samhället. Vilken politik har ni för dem? Vad tycker du om till exempel eller ? De har då och då haft modet att säga: Här finns människor som lider. Här finns människor som vi måste se och erkänna. De får stanna. Sedan får vi göra mycket annat för att hindra att det upprepas, som du vill. Men vad gör vi med de människor som finns här? Och vad gör vi med de flyktingar som inte vill åka härifrån, de gömda flyktingarna, människor som utsätter sig för ett sådant lidande därför att de vill stanna? Hur sätter man ett slut på det? Är det med fler poliser? Hur ska du göra för att sätta ett slut på deras process? 71 Statsrådet () replik: Grunden för politiken är att vi ska ha en öppen dörr för människor som söker skydd undan förföljelse. Sedan ska vi ha en asylprocess där människor som kommer hit får en snabb och rättssäker prövning och ett snabbt beslut om man har asylskäl eller inte. Har man inte asylskäl ska man få stöd och hjälp att återvända till sitt hemland. Det är grunden för politiken vad gäller asyl. Sedan har vi invandringspolitiken, som är något annat och som handlar om bland annat arbetskraftsinvandring. Det är någonting helt annat. Det utgår inte från enskildas rättigheter på samma sätt, utan det utgår från våra behov av arbetskraft inom och hur många människor som ska komma hit och arbeta. För detta finns det särskilda regler. Men vi får inte blanda ihop de här två delarna. Asylrätten måste värnas och får inte blandas ihop med våra behov av arbetskraft i . Sedan skulle jag ändå vilja upprepa den fråga som ställde. tycker att alla som finns i ska få stanna med ett amnesti- eller nollställningsbeslut. Alla som har kommit hit och fått avslag och inte vill återvända ska också få stanna. Alla som har kommit hit och över huvud taget inte sökt asyl eller uppehållstillstånd utan befinner sig här illegalt ska också få stanna. När då säger att vi ska ha regler undrar jag: Vilka regler är det vill ha för att värna en reglerad invandring? Vilka regler finns det mer specifikt i politik för att värna en reglerad invandring till ? 72 () replik: Statsrådet vet att jag inte blandar ihop dessa två saker. Det var två olika problem, människor i olika situationer, båda mycket utsatta. Jag undrar fortfarande, och med mig många flyktingar: Vad gör du med de människor som inte har kunnat avvisas på fyra, på fem och ? Hur länge ska de vänta? De lägger inte fram nya ansökningar; det vet du. De har begärt att bli avvisade av dig, av din regering, av polisen och allting. Det kan ni inte göra. Ni vet att inte kan göra av med alla dessa pengar som finns. Det går nämligen inte att göra sig av med dessa pengar när det inte går att avvisa dessa människor. Hur sätter vi ett slut på processen ett slut som är mänskligt värdigt? Det var min första fråga. Den andra handlade om människor som finns här och jobbar här men som lever i total utsatthet. Vi måste ta till oss detta. Vi har sagt: Låt oss se om dessa människor kan arbeta, klara sig på egen hand och bygga upp ett liv här! Bejaka människornas rättighet att röra sig fritt! Det kan vi göra. Hela den politik som du representerar står för motsatsen: hinder, stopp och problem. Men människorna finns här, och det kommer att komma fler människor hit. Vi måste se människorna. Grunden för politiken är inte reglerna utan människorna. Vi vill ha regler som hjälper människorna, inte som gör livet så svårt som möjligt för dem. 73 Statsrådet () replik: Jag noterar att jag inte får något svar på frågan om vilka regler som för fram när det gäller reglerad invandring. Men återigen vill jag säga att jag håller med om och tror att alla i den här kammaren är överens om att vi ska ha ett värdigt system. Vi ska ha ett humant system. Det betyder att vi också måste ha ett tydligt system så att människor som kommer till vet att de får en rättssäker prövning, att de också får ett besked inom rimlig tid, men att man dessutom får stöd om man inte får ett positivt beslut. Hela den delen måste vara väldigt tydlig, och vi ska ha ett humant återvändande också. Ni säger att människor väntar. Men det är ju inte så att människor har befunnit sig i i fem sex utan att ha fått något besked. De har fått ett besked, men det är ett besked som de inte accepterar. Det är det jag menar. När processen blir så här väldigt utdragen, med nya ansökningar, betyder det att människor hamnar i de här väldigt svåra situationerna. De har varit här och befinner sig i något sorts vakuum. Och i slutändan är det den enskilda individen som drabbas av ett sådant system. 74 () replik: Jag tänkte tala om en sak som statsrådet tog upp i sitt anförande, nämligen barn i asylprocessen. Det är sant att vi har en väldigt bra portalparagraf i utlänningslagen om att ta hänsyn till barnets rätt till hälsa och utveckling samt vad barnets bästa i övrigt kräver. Vad spelar det för roll när man skickar ut sjuka barn till länder där de inte kan få vård? Vad spelar det för roll när barn behandlas så illa i asylprocessen att de lägger sig ned och blir apatiska? Det är sant att regeringen säger att man ska ha lättare som barn än som vuxen att komma in, helt i enlighet med . Men vad spelar det för roll när man inte ens hör vilka asylskäl det enskilda barnet har, när inte ens den kompetensen finns på myndigheterna? Regeringen pratar om att ta ansvar, men fortfarande har vi inte sett vem det är som har ansvar för de ensamkommande barn som kommer hit. försvinner det barn i asylprocessen. Ministern var i till följd av den uppmärksammade händelsen med en 15-årig flicka som tände eld på sig själv efter ett avslagsbesked. När man frågade ministern vad som skulle göras för att barn skulle kunna må bättre i den svenska asylprocessen svarade hon som om det var hack på skivan att man ska avskaffa möjligheten till ny ansökan. Men det vet du ju att du inte får igenom i . Det kommer att avslås. Vi har en mängd skäl till det. Vi kan ta den diskussionen. Men när det händer måste väl ministern ändå ha ett annat svar. Vad ska vi göra för barn i asylprocessen? Kan vi kanske få se att det blir humanare regler, bättre lagar, bättre behandling och enklare att höra barnens egna asylskäl? Kan vi få se att det arbetet intensifieras och att ministern inte fortsätter att prata om någonting som inte kommer att gå igenom? 75 Statsrådet () replik: Låt mig upprepa det som jag sade inledningsvis. Jag tror att det ändå är väldigt viktigt att ta sin utgångspunkt i det. är unikt i EU, är unikt i världen när det gäller barnfrågor i asylprocessen. Det finns inget annat land som har nått så långt som har gjort när det gäller att tillförsäkra asylsökande barn rättigheter enligt . är ett av de få länder var det första landet som har skrivit in i utlänningslagen. Vi är också ett av de få länder där asylsökande barn har precis samma rättigheter som barn som bor i . Artikeln om barnets bästa i utlänningslagen är en spegel av artikel 3 i . Sedan är det naturligtvis fortfarande så att barn, som jag sade, trots det mår väldigt dåligt. Jag tror inte att det är asylprocessen som gör de här barnen sjuka. Det är mycket som de bär med sig. Men jag tror att asylprocessen kan bli bättre på det sättet att man inte bidrar till barnens lidande. Och det handlar om det vi har talat om tidigare, effektivitet i asylprocessen. Människor som kommer ska få besked inom rimlig tid. Det måste finnas en tydlighet i asylprocessen. Det finns ingenting som är så viktigt för just barn som tydlighet, att man vet vad det är som gäller och ungefär hur saker ska ta, vad som händer vid ett positivt beslut eller vad som händer vid ett negativt beslut. Jag menar att det här är väldigt viktigt. Vi som politiker har ansvaret för att se till att vi får en sådan tydlig asylprocess. 76 () replik: Man kan jämföra med andra länder på olika sätt. Det är sant att vi har skrivit in . Jag pekade på att det händer att vi inte följer den, trots att den är inskriven. Andra länder har gjort den till lagstiftning. Vi återkommer till den typen av frågor i behandlingen. En del länder avvisar de facto inte barn som man har fattat beslut om därför att det blir en för svår situation. Det går att jämföra på olika sätt. Ministerns svar på vad man ska göra för de barn som mår och far väldigt illa i den svenska asylprocessen blir att vi ska vara effektivare. Jag kan hålla med om att vi måste korta handläggningstiderna. Det är någonting vi är ense om. Men vi måste också se till att reglerna faktiskt ser till barnets bästa och vad barnets rätt till hälsa och utveckling kräver, så som det står i utlänningslagen. Vi måste också se till att den delen av lagstiftningen faktiskt blir reell och inte sätts på undantag utifrån idén om reglerad invandring eller ekonomiska hänsyn, därför att då kommer barn att fortsätta fara illa. Då kommer barn att fortsätta att lägga sig ned. Den lilla flickan som lägger sig ned eller pojken från som mår illa och blir apatisk blir det på grund av risken att behöva återvända till det land där man kanske själv har blivit våldtagen, sett sina föräldrar bli våldtagna eller blivit förföljd och utsatt för etniska förföljelser. Det är det som gör att barn far illa. Det är reglerna som måste ändras. Vi ska vara effektivare, ja. Men effektiviteten borde i fler fall sluta med ett bifall, sluta med att det här barnet faktiskt har varit utsatt för sådana hemskheter att det har rätt att få stanna i . Barnets rätt till hälsa och utveckling och barnets bästa ska beaktas. 77 Statsrådet () replik: Reglerna måste ändras, säger , som själv har suttit som ledamot i en parlamentarisk kommitté som precis har tittat över de regler som gäller humanitära skäl. har haft en möjlighet att förändra reglerna när det gäller just uppehållstillstånd av humanitära skäl och barnfrågor. Men jag vill återkomma till barn och någonting som också tog upp, nämligen barns rätt att höras i asylprocessen. Jag tror att vi också måste se att det i den här politiken är väldigt lite som är svart eller vitt. Det finns väldigt många olika dilemman i den här politiken. Ett sådant dilemma tycker jag är just att höra barn i asylprocessen. Det är ju så att väldigt många barn inte vill bli hörda i asylprocessen. Väldigt många föräldrar vill inte att barnen ska höras i asylprocessen. Då måste man ta ställning till om vi ska tvinga barn att höras i asylprocessen. Är det bra? Är det humant? Är det riktigt? Kan man göra det? Det är det första. Det andra är att barn inte kan ljuga. När man hör barn kanske de berättar någonting som helt motsäger föräldrarnas asylberättelse. Det kanske är barnens utsaga som gör att föräldrarna får avslag på sin asylansökan. Då måste man ändå försöka problematisera lite och fundera över om det är bra eller hur vi ska hantera de dilemman som finns när det gäller hörande av barn. Hur ska vi över huvud taget hantera de dilemman som finns i den här politiken? Det är precis det som det handlar om. var inne på att vi har två mål för politiken. Vi har målet att asylrätten ska värnas. Vi ska ha en öppen dörr för alla människor som är förföljda. har vi också målet att vi ska ha en reglerad invandring. Det finns en spänning mellan dessa mål, och dessa dilemman måste vi som politiker ändå kunna lyfta fram, lägga på bordet och ta ställning till. 78 () replik: Jag kommer också att uppehålla mig lite vid de apatiska barnen. Jag hade med det i mitt anförande. Vad gör vi för fel i eftersom så många barn just här drabbas av just de symtomen? Den flyktingpolitiska grupp som finns här i , där de flesta partier är representerade, hade ett frukostmöte med en barnpsykiater som jobbar med just de här barnen. Han berättade att hälften av alla platserna i det här området i beläggs av barn som har dessa problem. Han menade på att det är oerhört svårt att behandla dem när det har gått så långt eftersom det egentligen inte finns något bra sätt att arbeta med den typen av åkomma eftersom det inte finns någon erfarenhet . Han berättade också om undersökningar från andra länder. Det fanns inget annat land som har så många barn som just . Man måste då ställa sig frågan vad det är för fel på vårt sätt att hantera människor som gör att så många ändå får de problemen. Varför jobbar vi inte mer för att förebygga ohälsa när vi verkligen vet att problemen finns här och ? I alla andra sammanhang pratar vi om vikten av att förebygga när det gäller oss svenskar. Egentligen borde det vara minst lika viktigt att ta emot dessa människor på ett annat sätt. Vi bör undersöka dem för att veta hur de mår när de kommer hit och vad vi kan göra för att de inte ska bli dåliga av de upplevelser de ändå har med sig i bagaget. Det är oerhört mycket rubriker än hit, än dit. I en tidning står det att makthavare tiger om flyktingbarns lidande. Man berättar om hur åtta poliser kom och hämtade fem barn . Är det verkligen i vi hanterar människor på det sättet? Är det verkligen humant att hantera människor på det sättet? Vilka minnesbilder bär de barnen med sig som kommer att finnas med hela deras liv, hur polisen kommer och hämtar dem ? Vad gör migrationsministern för att förhindra sådant? 79 Statsrådet () replik: tar upp de apatiska, liggande, barnen. Det är något som oroar mig mycket. frågar varför detta finns bara i . Det är en fråga som jag har tänkt mycket på. Det är viktigt och bra att tar upp den frågan. Det är viktigt att vi diskuterar denna fråga tillsammans. Varför drabbas barn av dessa mycket svåra sjukdomstillstånd bara i men inte i något annat europeiskt land? Beror det på att vi är stränga, att vi har en restriktiv politik, så att barnfamiljer får avslag i ? Men det kan inte riktigt bero på det därför att man får avslag i alla andra länder också. Vi kan jämföra , , , och så vidare. Vi har en mycket mer generös politik när det gäller asyl och migration än vad till exempel har. I finns inte problemet. Det kan inte vara fråga om att vi har en annorlunda bedömning av människors asylskäl som gör att människor drabbas just i . Kan det vara de långa handläggningstiderna som gör att människor blir kvar i systemet så länge? Jag tror att det å ena sidan kan bidra, men å andra sidan tycker jag inte riktigt att det kan förklara. Vi är inte nöjda med våra långa handläggningstider, men gör vi en jämförelse mellan och övriga har vi korta handläggningstider. Det finns människor som kommer till och söker asyl från andra europeiska länder där de har varit . Det är inte så att det finns någon skillnad mellan och andra länder när det gäller handläggningstiderna. Jag skulle vilja ställa samma fråga till : Vad kan det bero på, , att det bara finns i ? 80 () replik: Jag tror att det är oerhört viktigt att de människor som kommer hit har en meningsfull tid i vårt land oavsett om de får stanna eller inte. Man ska från början ta reda på deras hälsotillstånd och göra vad man kan för att de ska må bra som människor. De ska få både lära sig svenska språket och delta i arbetspraktik. De ska känna att de har en uppgift i samhället, även om den inte blir så långvarig. Jag vill ta upp några andra saker. Rätt många av oss i utskottet var på en flyktingpolitisk debatt i . Vad vi där fick bevittna och lyssna på var inte heller uppbyggligt. En ung man som arbetar på en psykavdelning berättade om hur en kille som fick avslag tog sitt eget liv och all den tragik som fanns kring detta. Några berättade de grät att deras högsta önskan var att deras gamla föräldrar som fanns i skulle få stanna. De skulle då kunna ta hand om dem, men föräldrarna skulle utvisas, trots att det inte fanns någon kvar i hemlandet. Det här var i princip sista länken. Trots detta skulle de tillbaka till sitt land. Dessutom fanns det en gömd familj. Det fanns en flicka på fem som hade blivit sängvätare igen. Hon mådde så dåligt. Det gällde även mamman i familjen. Jag har för länge sedan läst . Den handlade om dessa människor som fick gömma sig. Visserligen gömmer sig ingen på det sättet i , men de gömmer sig i ensligt belägna fastigheter. Det är inte heller bra att ständigt och jämt leva i skräck att någon ska upptäcka dem, att någon ska hämta mamma eller pappa. Vi måste se över hela migrations- och integrationspolitiken. Vi som jobbar med frågorna mår inte bra när vi märker hur människor mår som kommer till vårt land och har en önskan om att få en dräglig tillvaro och inte får den uppfylld. 81 Statsrådet () replik: Jag håller verkligen med om att det är förfärligt att se detta. hänvisade till att jag var i och pratade med människor som hade varit nära den flicka som tände eld på sig själv. Det var en flicka som var 15 eller . Visst är det förfärligt. Men måste vi se på hur vi ska lösa problemen. Vi måste se till att vi förebygger att människor hamnar i så svåra situationer. Här menar jag återigen att vi måste få ett effektivt system, och vi måste få ett slut på processen. Väldigt många av de desperata handlingarna sker när det har gått långt när man har lämnat in många nya ansökningar, varit i . Man utgår från att det bara är ett uppehållstillstånd som gäller men kan inte tänka på någon annan lösning för sig själv. Vi måste vara mer inriktade på, precis som säger, att förebygga att det går så långt. Det är det vi måste inrikta oss på. 82 (): Många ord har sagts under de två och som debatten har pågått om den svenska flyktingpolitiken. Från regeringspartiets representanter har den lovprisats och sagts vara human. Från övriga partier har tvärtom mycket kritik framförts, och jag kommer att instämma i den kören. Jag ska börja med att berätta ett exempel ur verkliga livet. har en liten tvåårig flicka upptagit mina tankar. och utlänningsnämnd hade beslutat att hon skulle avvisas till sitt hemland tillsammans med sina föräldrar. Det är bara det att föräldrarna mår dåligt, särskilt pappan som har varit inlagd på psykklinik . Totalt har familjen varit här . Flickan har bott hos fosterfamilj eftersom även mamman har brutits ned. kom polisen och hämtade föräldrarna och placerade dem på häktet i . Förvaret i vågade inte ta ansvar för föräldrarna av risk för att de skulle begå självmord.