prot · GR09124 · 2004-05-28 00:00:00 — Mer än 100 reaktorer i världen har stängts , de flesta antingen för att de har haft fel som har varit för dyra att laga eller för att de har haft säkerhetsbrister som när de har upptäckts har varit för dyra att åtgärda. 1, som nämns i rapporten, stängdes av för att den i praktiken saknade nödkylssystem. Den moderniserades för till priset av fem förlorade produktionsår. håller den förhoppningsvis hygglig internationell säkerhetsklass. Men ur ekonomisk synvinkel var det en katastrofal investering. 15 Näringsminister (): Låt mig instämma i konstaterande att inte har haft en långsiktig energipolitik. Vi har haft en politik som har haft en långsiktig inriktning, och vi har haft långsiktigt fattade beslut i riksdag. Men eftersom frågan har varit så splittrande har ingen kunnat lita på att långsiktigt syftande beslut har kunnat vara stabila. Svenskt näringsliv har inte kunnat veta om den politik som föreligger är den politik som kommer att föreligga bortom nästa val. Det var precis det som jag försökte illustrera med min bild av Per som står och övar raseriutbrott framför spegeln. Med den typen av regeringsförhandlingar, möjliga vid varje följande riksdagsval , alltså , är det självklart att den som står inför att bygga en pappersmaskin för 34 miljarder som ska verka tänker sig för en gång extra innan de bestämmer sig för att lägga den investeringen i . Jag tycker alltså precis som att det är en korrekt beskrivning att säga att inte har haft en långsiktig, fast, stabil och förutsägbar energipolitik. Det är just det som är nyckeln för mig i det som vi jobbar med , att försöka komma ur detta och skapa en historiskt ny situation när kan läggas bakom oss och att vi kan kompromissa oss fram till någonting som har förutsättningar att bestå under många mandatperioder, så många mandatperioder att den som ska bygga en pappersmaskin kan känna sig trygg och förvissad om att förutsättningarna är stabila. Men det kräver att man med ödmjukhet närmar sig en förhandling där man kan ge och ta och där man inte är för bestämd i att de egna positionerna i varje del är det som ska ingå i slutresultatet. Jag har för min del försökt ta ansvar för detta. Jag har försökt att tona ned det polemiska. Jag har försökt att närma mig alla olika aktörer den energikrävande industrin, kraftindustrin och olika partier. Jag välkomnar också formulering om en pakt för miljö och tillväxt. Jag tycker att det är en bra formulering. Jag har inga problem med den. Och jag tycker att det känns som att avstånden mellan våra partier krymper. I det sammanhanget är det för mig fortfarande lite oklart var står. Jag skulle gärna vilja be om ett klargörande. Är ståndpunkt att all kärnkraft ska vara avvecklad , eller är ståndpunkten en annan? Jag har sett olika uppgifter i medierna, och jag tycker att det vore väldigt bra att få ett auktoritativt klargörande: Vilken är ståndpunkt ? Jag hoppas att också kan ha rört sig så att avstånden mellan de flesta av oss krymper och att förändring i motsatt riktning, bort från mittfåran, längre bort än oss andra, alltså en förstärkt utkantsposition, är en ensam del. När det gäller klimatfrågan satsar vi ambitiöst, långsiktigt och konsekvent med många åtgärder. I fråga om elcertifikatssystemet får jag återkomma. 16 PER (): Jag tycker att det är viktigt att det nu finns en bredare samsyn någonstans i mitten när det gäller energipolitiken. Jag vill dock varna för att tro att man i längden kan vara bara tre partier om man ska hitta den här riktiga långsiktigheten. Det säger jag inte som ett hot utan för att förklara den tyska modellen. Jag har ett papper här från när , som är oppositionsledaren, mycket tydligt säger att denna phase out-policy så att säga är någonting som kommer att vara mycket dåligt för och att han avser att riva upp beslutet ifall det blir ett maktskifte i . Det kan vara intressant att tänka på detta när man ska försöka göra en riktigt långsiktig politik som ser till tillväxt, miljö och möjligheter för både konsumenter och industri att få riktigt bra priser på el. Tyvärr har jag kvar av min talartid, men även jag är väldigt glad över att se att miljöbranscherna nu äntligen börjar att röra på sig, även om tillväxten är från en relativt låg nivå. Så sent som för frågade jag solforskarna i hur det skulle ta innan jag skulle byta mitt tak och sätta upp solpanel. Jag fick samma svar som har getts : Vänta till. 17 (): Inlägg efter inlägg går, men hinner inte till klimatfrågan. Det är egentligen sammanfattningen av hela den här debatten. Per säger att det inte går att satsa på kärnkraft i därför att politikerna är för irrationella. Men det är ju vi som är politiker. Det är därför som vi har den här debatten. Ni säger att har en ytterlighetsposition. Men det är klart att jag noterar att statsrådet, som har sina paktpartier, nu är jättelycklig för att har sträckt ut en hand. Ja, har en realistisk energipolitik. Om ser det som en livboj känner jag att vi redan har uppnått något med våra markeringar i energipolitiken, för den uppgörelse som ligger till grund är oansvarig. Statsrådet nämnde de mål som finns för energipolitiken. Men sanningen är ju att kan alla de fyra målen starkt ifrågasättas när det gäller säker försörjning, tillväxtfrämjande och så vidare. Energipolitiken behöver läggas om. Det är oansvarigt att ett land som har en bra balans mellan vattenkraften och kärnkraften med öppna ögon tar beslut som innebär att vi bidrar till växthuseffekten. Jag hoppas intensivt att vi ska få en mera rationell och framför allt en mera solidarisk energipolitik. Det finns länder i som hotar att dränkas. I fattiga länder som är låglänta, till exempel , hotas miljoner människors livsförutsättningar när nivån på världshaven stiger. Det är vår livsstil som bidrar till det. Vi har ett ansvar. Den nuvarande energipolitiken tar inte det ansvaret. Det är därför som vi har föreslagit den här debatten. Jag vill tacka talmannen för att han har låtit genomföra den. 18 (): Vi kristdemokrater har tuffare tag mot klimatutsläppen som en av våra viktiga valfrågor inför Europaparlamentsvalet. En av våra EU-parlamentariker, , har använt mycket av sin Brysseltid till att aktivt arbeta för minskade utsläpp ur ett europeiskt perspektiv och också ur ett globalt perspektiv. Detta är en mycket viktig fråga för oss. I går såg jag att Socialdemokraterna presenterade sina miljöprioriteringar inför Europaparlamentsvalet. Nummer ett var att driva på för att minska de utsläpp av växthusgaser som påverkar klimatet och att verka för att genomförs. Det är bra. Men ord och handling måste hänga ihop också på hemmaplan. Därför är det energipolitiska samarbete som pågått inte fruktbart. Genomförs det så som det ligger innebär det nämligen att koldioxidutsläppen kommer att öka, inte minska, från svensk horisont sett. Det vore ytterst olyckligt. Därför välkomnar jag att så många har varit positiva till en energipakt för miljö och tillväxt. Jag vill inte att någon då ska känna sig bjuden med armbågen. Det handlar inte om att ansluta sig till detta, som försökte säga, utan det handlar om att man börjar med ett rent bord det är min avsikt med detta och att vi förutsättningslöst diskuterar möjligheterna . Kompromisslös är jag bara när det gäller att inte öka koldioxidutsläppen. Men det gäller också att ta hänsyn till att vi har en industri som så att säga behöver kunna fortsätta sin tid i och garantera jobben framöver. Tack för öppenheten och tack för en bra debatt! 19 (): Eftersom vi i levt så länge med kärnkraft tenderar vi ibland att glömma själva riskerna, varför vi egentligen alltid diskuterar hur vi ska ställa oss till denna energiproduktion. Det ligger någonting närmast perverst i att vår generation anser sig kunna använda en energikälla under 50, 60 eller , eller vad det nu kan vara, som har sådana konsekvenser att kommande generationer ska ta hand om de gifter som vi producerar detta även när kärnkraften fungerar bra, utan olyckor och utan attentat. Vi lever tyvärr i när terrorangrepp kan ske i vilket land som helst. Kärnkraftverk passar definitivt inte i . ledning har inte kunnat ge något nöjaktigt svar till de köpenhamnsbor som just undrat hur kärnkraftverket skulle klara ett terrorangrepp med flyg. Sanningen är naturligtvis att ett sådant angrepp skulle få förödande följder i hela regionen. Sådant måste vi tänka på när vi drar upp planerna inför framtidens energipolitik. Därför är det viktigt att åstadkomma den här historiska kompromissen mellan de politiska partierna och med näringslivet. Men det är klart att vi måste vara överens om en omställning av det svenska energisystemet. Tack för en hyfsad debatt! 20 (): Jag ska i detta mitt sista inlägg avhålla mig från polemik och bara konstatera att överenskommelsen mellan tre partier som under sju på ett intensivt, aktivt och framgångsrikt sätt arbetat med energifrågan ligger fast. Det innebär att energiomställningen ska fullföljas. Detta inbegriper alltså en omställning från storskaliga och sårbara system och en miljöförstörande energiproduktion till en mera miljövänlig produktion men också aktiva satsningar på effektiviseringar och hushållning. Tack, herr talman, för en bra debatt! 21 (): Näringsministern frågade om planer framöver vad gäller kärnkraftsavvecklingen. Jag tänkte passa på att svara på den frågan. kommer vi att publicera en rapport där vi beskriver hur vi vill avveckla de elva återstående reaktorerna efter det att den första av dem har avvecklats. Det kommer alltså att ske alldeles strax. beställde en reaktorsäkerhetsutredning, för det hade framkommit att sannolikheten för en härdsmälta vid 2 var ca 30 gånger större jämfört med eget säkerhetsmål. Regeringen utlovade en utredning men förhalade tillsättningen . har gjort den utredningen. Den är alltså klar. Men direktiven till utredningen var sådana att hon inte hade så stora möjligheter att göra ett bra jobb. Utredningen frågade inte vilka säkerhetsmål som finns, om de är bra och om de uppfyllts. Hon hade ingen sammanställning av incidenter. Än mindre drog hon några lärdomar av incidenterna. Hon hade ingen tabell över resultaten från säkerhetsstudier angående sannolikheten för härdsmälta och utsläpp. Det fanns heller ingen teknisk analys av möjliga olyckssekvenser och förslag om vad som skulle göras för att förhindra dem. Det var alltså en helt otillräcklig säkerhetsutredning. Den svenska kärnkraften är inte säker. har jag tyvärr för lite tid på mig för att kunna berätta hur det sett ut i de svenska kärnkraftverken, som faktiskt är ganska avskräckande. Jag vill i alla fall nämna om en ny studie som har kommit i . Där sägs det att man inte kan försvara kärnkraftverken mot terrorangrepp med flyg. Detta har av svenska myndigheter besvarats med: Nej, det kan man inte, utan det är en planeringssak det handlar om hur man planerar samhället och dirigerar flygtrafiken. kan man inte försvara kärnkraftverken mot flygangrepp. 22 Näringsminister (): Klimatpolitiken kräver långsiktighet, konsekvens och uthållighet och den kräver internationellt samarbete. Vi har drivit en politik efter de riktlinjerna . Där har det varit långsiktighet och extremt hög aktivitet för Kyotoprotokollet. Jag vågar påstå att det inte hade existerat om det inte vore för extremt intensiva arbete. Elcertifikatssystemet driver gradvis upp de förnybara energikällorna till , en utvecklingsbar arbetsmetod för därefter på marknadsmekanismens grund. Vi har ett stort forskningsprogram för att stärka kunskapsbas på det här området med mycket stora belopp. vill sätta det till noll. Vi ligger omkring 1 miljard. Resultatet av politiken , trots kraftigt ökad tillväxt, är minskade koldioxidutsläpp. För räknar vi med att ensamt kommer att investera i att modernisera och förnya de befintliga vattenkraftverken för att få ut mer förnybar den renaste förnybara energi vi har ur de redan gjorda investeringarna i dammar i . Jag tycker att det här har varit en mycket viktigt debatt. Det har varit en ny ton med mindre avstånd mellan partierna. Jag tror att det är bra för . Jag är öppen för att låta fler ansluta sig till den överenskommelse och den process som vi är inne i. Jag tror att det vore bra för . Jag välkomnar de signaler om intresse som har kommit . har väl nya utkantsposition framstått tydligare. Den är så utkantsmässig att framstår som helt isolerat i energipolitiken. Det är arvet från Per och och två. Jag beklagar det. Välkomna tillbaka när opinionsvindarna har vänt, ! Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att skulle bordläggningsplenum utgå samt att kl. 9.00 skulle voteringen utgå. 3 § Meddelande om svar på skriftliga frågor Talmannen meddelade att skriftliga frågor som lämnats in kl. 10.00fredagen skulle besvaras av statsråd efter det att frågan framställts. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:495 Till Interpellation 2003/04:495 av () om hörselskador och kvinnors utslagning från arbetslivet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. uppdrag 2003/04:483 Till Interpellation 2003/04:483 av om förslag om nytt protektionistiskt snabbspår Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 5 § Hänvisning av ärenden till utskott och beslut om förlängd motionstid Föredrogs och hänvisades Propositioner 2003/04:105 till finansutskottet /04:152 till socialförsäkringsutskottet /04:155 till finansutskottet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående ärenden skulle förlängas till . 6 § Tillfälligt vidgad användning av rekryteringsbidrag till vuxenstuderande 23 (): Från användning av energi till användning av skattebetalarnas pengar för utbildning. Jag tror att det är viktigt att inleda den här debatten med att slå fast ett par mycket väsentliga punkter. Den främsta grunden för framgång i studier heter motivation och förkunskaper. Dessa bägge förutsättningar går hand i hand med varandra. Den som inte vill studera kommer inte heller att bli en bra elev. Den som saknar förutsättningar för att inhämta kunskaper kommer inte att vara förmögen att åstadkomma bra resultat. Det må sedan gälla gymnasieskola eller forskarutbildning. Vi moderater har alltid betonat dessa parhästar i arbetet för att skapa ett av rang. Vi har betonat dem just därför att det har funnits tendenser att glömma bort länkarna i den kedja som formar en framgångsrik kunskapsinhämtning. Grundprincipen måste, enligt oss, vara att individerna erbjuds utbildning efter egen förmåga och behov. Vi anser att ingen ska lämnas kvar som har en vilja att studera. Det fordrar en mängd olika alternativa utbildningsvägar och att vi uppmuntrar olika mål hos olika individer. Men när vi moderater pratar om mångfald i pratar regeringen om någonting helt annat. I stället för att diskutera förbättringar av och gymnasiet fortsätter man att lappa och laga i samma gamla stil. När den här propositionen kom slog det mig att den osökt leder tankarna till världslitteraturen, vilket kan tyckas något besynnerligt. Det verk som jag har i tankarna är 1300-talsförfattaren gudomliga komedin. I denna bok färdas författaren genom underjordens sju kretsar, ständigt nedåt, och får uppleva hur olika synder straffas. Som i verk gör många av dagens elever en liknande dyster resa. De går från att ha misslyckats och blivit svikna i den första kretsen i till att misslyckas på ett IV-program i den andra kretsen i gymnasiet. Därefter slussas de vidare i systemet och utsätts för en kontinuerlig serie av preparandår, komvuxterminer och collegeår innan de kanske anses ha uppfyllt måtten för vad Socialdemokraterna anser vara en god utbildning. I som här inträden, låten hoppet fara står det ovanför porten till den skärseld som själarna i verk måste genomgå. Något liknande skulle ha kunnat utgöra överskrift till samtliga stora utbildningsprojekt som bedrivits i , med som främsta representant. Faktum är att den här propositionen i stort sett bara är en upprepning av den tidigare förda politiken, fast sämre. Trots att ett antal oberoende expertgrupper visat att individen inte gynnas av att ensidigt utbildas efter en mall som har akademiska studier som slutmål lika för alla är detta precis vad som sker. Folk som inte passar i den Östrosska kostymen göre sig icke besvär. Till den gruppen hör framför allt den som är mindre motiverad för högre studier, men kunnig med händer och hjärna på andra saker. Den gruppen är i stort sett bortglömd i den socialdemokratiska retoriken och i praktiken. Det är ett belagt faktum att människor måste ges ett stort ansvar för att planera och genomföra sina studier. Man tar nu i praktiken bort det ansvaret för den grupp som pekas ut i den här propositionen. Rekryteringsbidraget är i praktiken en studielön. Man får betalt för att utbilda sig. Det är moraliskt felaktigt, men också principiellt förkastligt. Trots att den här kammaren överösts med rapporter som pekat på stora administrativa problem i samband med genomförandet av upprepar man nu samma misstag. Om knappt en månad, som det står i propositionen, ska landets kommuner börja använda regeringens nya rekryteringsbidrag. Finns verkligen beredskapen för denna åtgärd? Det är mycket tveksamt. Ännu värre är den korta tiden. Bidraget ska ju bara nyttjas fram till och med . Någon kunskapsrevolution torde med det perspektivet vara utesluten, för vad kan åstadkommas i kvalitet när resurserna verkligen är, som det sägs i propositionen, av tillfällig karaktär. Landets kommuner och landsting har i det kaos av ekonomiska omställningar och kriser som man befinner sig i mycket små möjligheter att göra vettiga saker med de här pengarna de 56 miljoner som regeringen tilldelar dem. Det kommer i värsta fall att bli hafs och slafs, som vi har sett exempel på tidigare. Det har inte minst kritiserats av de organ som står till förfogande. Jag tänker närmast på , men också andra enheter som ligger i staten. Att dessutom som kronan på verket låta eftergymnasiala utbildningar omfattas av rekryteringsbidraget är högst tveksamt. De riktigt stora förlorarna blir de elever som tar studielån de som själva utsätter sig för risken att bli betalningsskyldiga efter det att man har tagit lån. Personer på samma utbildning med likartad bakgrund kan genom det här förslaget komma att få fullkomligt olika förutsättningar. Några kommer att skuldsätta sig för livet med studielån under det att andra kommer att få rekryteringsbidrag och får betalt för att utbilda sig. Vad är det för rättvisa? Så här kan uppräkningen av misstag och missbedömningar fortsätta, men jag tror att det går att sammanfatta den här propositionen och våra motförslag på ett mycket enkelt sätt. Mot regeringens politik av tillfälligheter och nödlösningar ställer vi moderater en sammanhållen utbildningspolitik, som präglas av rakt motsatt hållning än vad Socialdemokraterna och har. I stället för att fortsätta att nedrusta satsar vi på att ge eleverna rätt kunskaper i rätt tid. I stället för att göra gymnasieskolan till en reparationsverkstad stoppar vi slussandet av elever uppåt i systemet. I stället för en snitslad bana vid sidan av den ordinarie vägen som leder till akademiska studier slåss vi för att ge människor de förkunskaper och den motivation som är nödvändiga för att öka den akademiska bildningens styrka i vårt land. I stället för rekryteringsbidrag vill vi ha ett sammanhållet studiemedelssystem som ställer krav på den som är mottagare men som också stöder den som känner sig motiverad att skaffa sig en vidareutbildning. Då måste studiepremien höjas, och det måste bli mer lönsamt att skaffa sig en utbildning. Om det, herr talman, tiger den här propositionen stilla. Jag yrkar avslutningsvis bifall till den moderata reservationen 1. 24 (): Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 1 och reservation 10. När det gäller den första reservationen måste jag säga att jag är ledsen för att behöva yrka bifall till en reservation. Vi i vill att folk ska utbilda sig i livet. Vi vill att folk som har en svag position i arbetslivet ska få förbättra sin utbildning, höja sin kompetens och på så sätt undvika en eventuell arbetslöshet. Men vi tycker att det förslag som kommer från regeringen är fullständigt ineffektivt och skapar förvirring och kaos, och det gäller både utbildningspolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Jag vill också påminna om att en sådan här ny modell av bidrag inte skulle behövas om kompetenskontot, det berömda, hade blivit en verklighet. Vi har ett särskilt yttrande i betänkandet, där vi påminner om den mycket sorgliga historien om kompetenskontot. Kompetenskontot var avsett just att förstärka utbildningsbakgrund och kompetens hos folk som har en svag position i arbetslivet. Det skulle gälla över hela fronten och . Vad får vi i stället? Ett bidrag som bara går till vissa grupper, som bara gäller av arbetstiden och som bara går till dem som jobbar inom kommun och landsting. Jag talade för inte så länge sedan med en tjänsteman som jobbar med utbildning inom . Jag ville veta hur han betraktar den här nya varianten av stöd till kommunerna. Han var faktiskt väldigt tveksam. Han visste inte hur man skulle rekrytera folk som ska jobba halva tiden och förbereda sig för en kanske ny befattning, en högre befattning, med hjälp av den här varianten av stöd. Han var också väldigt tveksam när det gällde möjligheten att utnyttja den nya kompetensen om två . Han hade redan ganska så dystra erfarenheter av olika insatser för att komplettera lärarkåren inom kommunen. Arbetsmarknaden rör ju sig inte enligt planerna hos den socialdemokratiska regeringen. Alla säger att skolan kommer att behöva lärare, men just nu är det ingen brist på lärare i skolan. Jo, därför att det var en stor grupp lärare som under de lite bättre tider som vi hade lämnade skolan för andra befattningar ute i näringslivet, men när det blev kärvt och de förlorade sina platser ute i näringslivet kom de tillbaka till skolan. finns det rätt så många människor som har fått sin lärarbehörighet med olika speciella insatser till exempel , som var ett mycket intressant projekt och som inte ens har kallats till anställningsintervju. Vad jag menar är att den politik vi får illustrerad i det här betänkandet är en politik som satsar på hackade småprogram, mycket kortsiktigt definierade situationer och ett myller av bestämmelser. Det gör att det är svårt att använda de här stödformerna. Vi vet också att den första varianten av rekryteringsbidrag inte har lett till en anstormning av folk bland de arbetslösa som vill lära sig enormt mycket. Den här gången kommer det att bli ännu svårare att hitta kandidater till den högre utbildningen, eftersom gruppen elever är så snävt definierad. Jag har en annan mycket klar bild över ineffektiviteten i den här utbildningspolitiken: den oändliga diskussionen om akademiker med utländsk bakgrund. Just nu finns de på olika lärosäten där de har börjat sina kompletterande utbildningar för att närma sig sitt yrke i . Men många av dem hotas av att behöva avbryta den påbörjade utbildningen därför att det inte finns en finansiering för resten av utbildningen. Hur stämmer det då med alla dessa insatser, med de stora summor som kastas in i olika sådana massprogram? De stämmer inte med behoven hos dem som har en svag position i arbetslivet eller som är arbetslösa. Därför vill vi inte ha det här rekryteringsbidraget. Jag vill en gång till understryka att kompetenskontot på ett mycket bättre sätt skulle ha löst dessa problem i arbetslivet. Då kan man undra varför den här idén kom på tapeten. Det kan antas att det är en variant av stöd till kommunerna och landstingen. Alla vet att kommuner och landsting har en mycket ansträngd ekonomi . Men vill man stödja kommuner och landsting finns det mycket enklare sätt än att kasta i en mycket osäker investering.