prot · GS0942 · 2004-12-02 00:00:00 — Forskare har gjort olika experiment med vägavgifter, dieselskatter och så vidare. De har försökt att räkna ut hur mycket av godset som kommer att transporteras på olika sätt. De har kommit fram till att hur man än försöker att styra det hela kommer av godsökningen att fraktas med lastbil, oavsett vilka åtgärder som sätts in. För vidkommande kommer en stor del av dessa transporter att gå på genom . Det nya innebär också att man har slopat tullar och gränser. Handelshinder har försvunnit. Detta gynnar ju lastbilstrafiken mer än någonting annat. Det är ingen konst för en svensk lastbilschaufför att snabbt och enkelt köra med sitt fordon genom hela . Men tåget har inte alls dessa fördelar. Det lider av enorma tekniska problem. Vi har olika elsystem runtom i , olika signalsystem och till och med olika spårsystem mellan de nya länderna och det gamla . Sedan finns det lagar och förordningar som gör att det är fullständigt otänkbart med en svensk lokförare som kör ett svenskt tågsätt obehindrat genom . Det går helt enkelt inte. Hur man än försöker så styrs godset över på lastbil. har vi ett näringsliv som i princip har slutat med att hålla lager. Man har konstaterat att lagerhållning är dyr och onödig. Vi har fått det nya modeordet logistik. Lagret finns i cirkulation till och från kunder och producenter. Det ska vara snabbt, exakt och billigt. Det är där som lastbilen har sin fördel framför tåget. Vid lastbilstransporter vet man exakt var godset befinner sig, och man vet när det kommer fram. På tåget har man inte en susning om var kartonger eller containrar finns någonstans. Trots att många kommer att kämpa emot kommer godset framöver att färdas på lastbil. Det finns också långt framskridna planer på höghastighetståg och liknande. Man ska utveckla snabba tåg för persontrafik. Sedan tycks man tro att stockholmare är beredda att betala för att åka tåg i ned till kontinenten när de för några hundralappar kan flyga ned till i . Trots detta ska vi här, i kanske glesaste land, bygga ut järnvägen. Två tredjedelar av pengarna ska gå till tåg. Det är priset som svenska folket får betala för att Socialdemokraterna klamrar sig fast vid makten. En regering har ju normalt sett alltid en möjlighet att lösa sådana här angelägna behov. Men här har man satt sig i en sits där stödpartierna bromsar varje sådan möjlighet. Det gäller även det som har diskuterats här , så kallade privata lösningar. Låt mig bara påpeka att vi inte hade haft utan privata lösningar. Så bromsar man upp och , och människor kommer att dö i onödan på våra vägar därför att pengarna går till en massa satsningar på ekonomiskt tokiga projekt när det gäller tåget. Eftersom vi pratar om järnvägssatsningar kommer jag in på sjöfarten. Det väsentligaste är de så kallade hubbarna, att man bestämmer sig för var dessa omlastningshamnar ska placeras. Man skriver i handlingarna att Godstransportdelegationen har tittat på detta och konstaterat att det finns tre regioner som kan bli aktuella, , och södra . Man behöver kanske inte vara halvbror för att räkna ut det. Det är väl rätt så uppenbart. Men så säger man att aktörerna i dessa regioner måste komma överens om hur det ska se ut. Tänk, det tror jag inte på! Jag tror inte att kommunerna kan komma överens om hamnar. Jag har sett för mycket av konkurrens mellan hamnar för skattebetalarnas pengar. Vi tycker att regeringen nu bör sätta ned foten och tala om var dessa hubbar ska placeras. Där ska vi satsa på järnväg i stället för att satsa på järnväg i övre . 109 HANS () replik: Det blir nästan lite komiskt när håller ett långt brandtal mot järnvägen och mot att det satsas så mycket på den. Men i förslag satsar ni exakt lika mycket pengar på järnvägen som vi har föreslagit. Argumentationen förefaller lite märklig. Men du är kanske lika kritisk mot er egen politik som du är mot vår. Ännu mer komiskt blir det när du efterlyser en budget för oförutsedda utgifter. budgetförslag är ju betydligt knappare än vårt, om man ser till helheten. Man tar till nästan vilka tricks som helst för att få det hela att gå ihop. Jag kan nämna anslaget till betalnings- och kassaservice som exempel. Ni skriver att det naturligtvis måste finnas en sådan, men den behöver inte se ut som den gör . Sedan drar ni in de 400 miljonerna som vi har anslagit för att upprätthålla denna service, utan en tanke på hur det ska finansieras i stället. Det blir faktiskt lite konstigt när du driver frågorna på det viset. 110 () replik: Jag är ledsen om jag gav uppfattningen att vi var totalt emot järnvägar. Det är vi naturligtvis inte. Den investeringen skedde i när det var helt riktigt. Naturligtvis ska man inte kasta bort allt. har ett berättigande, och den ska naturligtvis fortleva. Men det viktiga är att vi satsar de stora pengarna på vägar. Vi anslår 2 miljarder mera till dem. Vi inser att framtiden trots allt ligger i godstransporter på väg. När det gäller oförutsedda utgifter vet jag inte hur har det i sina privata förhållanden. Men jag tror att varje ansvarsfull svensk ser till att man har en liten buffert om någonting skulle hända. Det har inte staten. Vår budget är sannolikt den enda budget som har kontrollerats av , och den har visat sig hålla. Det har flera stycken av er tvingats att erkänna i efterskott. När det gäller 400 miljoner till kassaservice har vi en tro på att det går att lösa på annat sätt. Det finns alltifrån bibliotek, stadsdelsnämndskontor till människor som är beredda att sköta det. Vi tror inte en sekund på att det behövs 400 miljoner för detta. 111 HANS () replik: Menar på blodigt allvar att det inte kommer att kosta någonting att sköta betalnings- och kassaservice? Ska bibliotekarierna ta på sig detta gratis? Man måste ha öppettider och bygga upp de säkerhetsanordningar som behövs runtom i landet. Eller är det helt enkelt så att ni vill flytta över kostnaderna på kommunerna? I annat fall uppstår det ju ett hål i budgeten. Jag tycker också att man ska ha en buffert i statens budget som är större än den är. Men det förändrar ju inte det faktum att ert budgetförslag är ännu svagare och har ännu mindre marginaler. Dessutom innehåller det, som jag ser det, rena önsketänkandet när det gäller betalnings- och kassaservice. Jag tycker att det är märkligt att inte människor, särskilt i glesbygdskommunerna, har reagerat hårdare mot förslag på området. Men de kanske känner sig trygga och förvissade om att ni kommer att bli kvar i opposition, för skulle ert förslag genomföras skulle betalnings- och kassaservice inte längre fungera utanför de stora städerna. 112 () replik: Jag tror fortfarande att man kan lösa det här med kassaservice på ett annat sätt. Sedan kan jag inte låta bli att förvånas, för inte i hela mitt anförande pratade jag om kassaservice. Det är klart att Hans gärna vill bryta in på den frågan, och det får han gärna göra. Men, som sagt, nog går det att hitta lösningar. Staten måste inte lösa allt. Där kommer vi aldrig att vara överens, Hans och jag. När det gäller budgeten kommer vi heller aldrig att vara överens. Jag vidhåller att vår budget är kontrollerad av som har visat att den håller. Ni skulle inte våga göra konststycket att utsätta er budget för en noggrann granskning av utredningstjänsten. 113 () replik: Jag begärde ordet för att diskutera satsningarna på med . Många av de här förslagen lades fram i när man trodde att man skulle lösa alla vägtrafikens problem med infrastrukturinvesteringar. Man trodde att man kunde bygga bort olyckstalen. Men vi vet lite mer om anledningen till att olyckstalen är höga och att folk förolyckas på vägarna. Vi vet att hastigheter över hastighetsgränserna, alkohol och avsaknad av bilbälte är en rätt så avgörande förklaring till varför folk förolyckas. Vi vet också att egen utvärdering har visat att en två plus ett-väg med mittvajer är lika effektiv som en motorväg för att förhindra dödsolyckor, men att den kostar en tjugondel så mycket. Det innebär att E 22:an kan göras trafiksäker utan att man behöver ha alla de här projekten. Jag känner väl till de två projekten i min egen kommun. De beräknas i bästa fall rädda ett liv. Men skulle de om de genomfördes öka vägtrafikens volym, vilket går emot klimatmålet. Därför bör de inte genomföras. Det som också har hänt i är att Skånetrafiken har lyckats ta över väldigt många fler resenärer än vad man hade trott. Det är det som är framtiden, att folk inte använder vägarna i onödan. har lika mycket transittrafik som . Där har man självklart infört vägavgifter. Det kommer vi att göra här också, och därför kommer inte av godset att gå på vägarna, som tror. Det är inte av givet. Det är något som vi kan bestämma och bör se till att ändra på om klimatet ska kunna vara hyggligt framöver. 114 () replik: Har inte tagit del av de nya siffrorna från ? I höjde man hastighetsgränsen på motorvägarna . Då sjönk döds- och olyckstalen just på de motorvägar där man hade höjt hastighetsgränsen, så det du står och säger här är ingen självklar sanning. För övrigt sjönk dödstalen över hela vägnätet. Den analys man gjorde var att folk får en större respekt för de hastighetsgränser som finns. Om myndigheterna har tillåtit då är det som gäller, och om myndigheterna har skrivit att det är 90 kilometers hastighetsgräns finns det ett skäl till det. Trots en höjning av hastighetsgränsen på motorvägarna, som sagt, sjönk genomsnittshastigheten i därför att folk faktiskt började följa föreskrifterna. Mittvajrar ja, de är bättre ingenting. Där är vi överens. Men vi kommer aldrig att vara överens om något annat än att det är en nödlösning i väntan på en riktig motorväg. Jag har suttit här och lyssnat på , och jag är övertygad om att du inte är bilförare. Det hörs liksom. Vi kommer att införa vägavgifter, säger . Ja, det betvivlar jag inte en sekund. Finns det något ställe där ni kan så plockar ni ut nya avgifter och försämrar ytterligare konkurrenskraften för . Vi är ett glesbefolkat land med oerhört långa avstånd i jämförelse med konkurrentländerna nere i . Straffbeskatta dem ytterligare och ni slår ut ännu fler svenskar i näringslivet. 115 () replik: Jag tror att lite grann överdriver min personliga betydelse när det gäller den kommande trafikpolitiken. Jag har tagit väl del av såväl som övrig samlad trafiksäkerhetsforskning. Det viktiga är att man har en mötesseparation. Det saknas på delar av , och det bör se till att genomföra. Om det nu går att göra det till en tjugondel av kostnaden och det därmed inte heller späder på klimateffekten är det självklart att ska göra det, eftersom det är lika värdefullt att rädda liv i andra delar av som i det landskap som du och jag kommer från. Du kritiserade tidigare regeringen när det gäller Trollhättepaketet, och detta kan man kanske ha olika synpunkter på. Men finansieringen av det har präglats av något som vår statsminister har sagt och som jag är helt överens med honom om, att den som är satt i skuld är inte fri. Här har man velat göra en del åtgärder, och dessa har man finansierat genom att ta bort andra åtgärder. Man har inte spätt på statsskulden med en krona för att man velat rädda fordonsindustrin i . Det tycker jag är ganska rimligt och ansvarsfullt gentemot kommande generationer. Slutligen skulle jag vilja ställa en fråga till , som tycker att det är så viktigt med godstransporter. Är också inne på att ska vara anslagsfinansierat i stället för att vara ett affärsverk? I så fall skulle även de som använder vattenvägen, som ju är lite billigare när det gäller investering och underhåll, få en fair chans att ta en större andel av de ökade godsvolymerna. Då skulle vi kunna lyfta över en del av den lastbilstrafik som vi har genom till att gå längs kusten i stället. Är det en åtgärd som , som säger sig förespråka sjöfart, kan ställa sig bakom? 116 () replik: Att jag förespråkar sjöfart i alla sammanhang där det är möjligt kan lita på. sade att jag överskattar hennes personliga inflytande över hela trafikpolitiken. Det var inte jag som sade: Vi kommer att införa vägavgifterna. Det var hennes egna ord. När det gäller E 22:an och vägen genom är det fråga om att en alltför stor del av tunga gods passerar på denna väg. Det gör att den är fullproppad med långtradare på grund av att mittvajern omöjliggör en omkörning, och det är det som är själva finessen i det hela. Det är ju däri säkerhetsaspekten ligger. Men det innebär att det väcker en oerhörd irritation hos dem som ligger bakom evinnerliga köer av långtradare och inte har en chans att köra om. Jag är inte säker på att mittvajrarna innebär att trafikfarorna minskar . När det gäller Trollhättepaketet och ansvaret för att inte låna upp för mycket vill jag påminna om att vi i vår budget har 2 miljarder mer än regeringen till vägar. Vi hade alltså klarat Trollhättepaketet utan problem. Vi hade inte behövt försätta oss i den sits som ni har gjort. När det gäller och sjöfartsfrågorna har jag helt enkelt bara ett enda råd: Håll fingrarna borta från sjöfarten! 117 (): Jag vill först tacka , som i ett replikskifte sade att han ville att vi skulle satsa mycket mer på vägar. Vi tackar för det och ser fram emot det . Jag ska prata om informationstekniken och dess bidrag till ökad tillväxt i samhällsekonomin och att en fortsatt utveckling av IT-området är en strategisk förutsättning för tillväxt också i andra delar av samhällsekonomin. övergripande mål för användandet av IT fokuseras på områden som tillväxt, tillgänglighet, integritet, säkerhet och användbarhet. De gångna årens utveckling visar att utvecklingen inom IT-området inte kan beslutas fram politiskt, utan att samhällets roll är att skapa goda förutsättningar för branschens utveckling. har präglats av en föga företagsfrämjande politik, vilket i sin tur medfört en lägre tillväxt och därmed mindre resurser att fördela för att utveckla välfärden i vårt land. Regeringen gav 2002 i uppdrag att utvärdera den svenska IT-politiken. Resultatet var en svidande vidräkning med den förda politiken. I rapporten konstateras att möjligheterna att bedöma hur lyckats i sin strävan att bli ett informationssamhälle för alla före andra länder saknas i första hand beroende på bristande preciseringar av i vilka avseenden ska nå detta mål. Vi saknar alltså mål och styrning för att nå dessa mål. ITPS fastslår också att utan en god användning av IT i företag, i kommunala förvaltningar, inom vården, i företag och i hemmen kommer vi inte alls att lyckas med att utveckla tillväxt och välfärd. Vad avser tillgängligheten redovisar följande förändringar 20002003: Den största klyftan gäller åldern, och den har bara minskat marginellt. Utbildningsklyftan är den näst största klyftan, och minskningen är begränsad. Klyftan mellan könen har halverats och är nu den minsta. Inkomstklyftan är mer begränsad. Klyftan som förklaras av ursprung har ökat mycket kraftigt. Informationstekniken är ur näringspolitisk synvinkel främst ett medel för företag och individer att bedriva handel och informationsutbyte enkelt och effektivt. Men IT är också en viktig teknisk bransch där med stort kunnande är med och driver den tekniska utvecklingen framåt. Från tillväxtsynpunkt är båda sakerna viktiga förutsättningar. Många projekt har bedrivits för att utveckla en ny myndighetsroll som bättre tar till vara den nya teknikens möjligheter och medborgarnas intressen. Det senaste är 24-timmarsmyndigheten, myndigheten som görs mer tillgänglig för medborgaren och i former som bättre passar medborgaren som den gör verksamheten mer effektiv och frigör resurser. liberalerna välkomnar arbetsformen, men bara ett fåtal myndigheter har ännu utvecklat sin tillgänglighet för medborgarna genom IT på ett tillfredsställande sätt. har i en rapport pekat på att regeringens styrning av myndigheternas arbete med att införa elektronisk förvaltning har varit otydlig. Regeringen har enligt rapporten valt att låta myndigheterna agera självständigt, vilket lett till att man har prioriterat enklare informationstjänster som ger ökad intern kostnadseffektivitet. Reformens syften hotas enligt av att myndigheterna inte prioriterat bättre service för medborgare och företag. Regeringen har inte heller skött sin information till på ett tillfredsställande sätt. Inför den IT-proposition som kommer finns det anledning att överväga ytterligare åtgärder för att påskynda utvecklingen dithän att hela det offentliga ska vara möjligt att nå via nätet för den enskilde medborgaren. Sätt upp mål och tidsgränser. Det skulle vara ett verkningsfullt instrument för att påskynda utvecklingen av till ett modernt IT-samhälle. Stimulera forskning och kompetensutveckling. Den informationsinriktade utbildning som genomförs vid högskolor och på universitet bör inventeras. Offentligt stödd forskning och utveckling på området bör kartläggas, och en utveckling är nödvändig. Skapa utvecklingsmiljöer mellan det offentliga och näringslivet där både framsteg för den offentliga sektorn och nytta för näringslivet kan komma till stånd. Integration av tjänster mellan företag och myndigheter kan vara ett lyft för båda parter. Det är också angeläget att rätten till IT som verktyg ska vara på lika villkor för alla. Tillgängligheten ska på olika sätt vara möjlig att anpassa både tekniskt och funktionsmässigt så att även grupper som har problem med tillgängligheten ska få det lättare. Det är glädjande, som jag sade tidigare, att rapporter visar att det numera är relativt jämställt mellan kvinnor och män. Men det är angeläget att ta fasta på de orsaker som ligger bakom att ursprungsfaktorn uppvisar en betydande skillnad. Vi kan inte tolerera att grupper i samhället ställs utanför de möjligheter som informationstekniken bjuder. liberalerna avser att återkomma i samband med regeringens IT-proposition för att utveckla dessa tankar och peka på ett bredare framtidsscenario. Avslutningsvis vill även jag tacka kansliet så hemskt mycket för de tjänster och det stöd vi får, alla vi ledamöter. Som sade tidigare gäller det även oss ersättare. Jag önskar er en god jul och ett gott nytt år, och det gäller även ledamöterna i kammaren. 118 HANS () replik: Jag blir lite förvånad när jag lyssnar till ditt anförande, . Mycket av det du säger låter riktigt och rimligt, men jag förstår inte riktigt varför det hör hemma här. I vårt betänkande finns inget särskilt yttrande och ingen reservation från er på det här området. Vi får återkomma till den här debatten i samband med IT-propositionen. Vi kanske kan korta ned den lite nu när du redan har hållit ditt anförande här. Jag vill bara säga att självklart är det viktigt att vi fortsätter bredbandsutbyggnaden och ser till att det blir verklighet att alla människor får tillgång till bredband. Naturligtvis är det också viktigt att vi inom alla offentliga institutioner utvecklar det här så att människor kan få tillgång till och kontakt med de offentliga institutionerna på, så att säga, elektronisk väg. Men jag har som sagt svårt att se var det hör hemma i den här debatten eftersom ni inte har haft några andra synpunkter när vi har diskuterat det i utskottet. 119 () replik: , det är ju så att även IT hör hemma i det här politikområdet, och det är intressant att kunna ge några ord på vägen inför den IT-proposition som håller på att tas fram av majoritetssidan. Vi har ju tyvärr inga möjligheter från vår sida att delta i samtalen eftersom vi är utestängda även om vi gärna hade gjort detta i ett tidigare skede än när propositionen är lagd på bordet. Därför känns det angeläget att ibland påtala att vissa av de saker som sannolikt kommer att läggas fram kan vi vara överens om. Men vi eftersträvar en tydlighet, och vi eftersträvar också att takten ska öka. Det tycker jag för min del hör hemma inom det här politikområdet. 120 HANS () replik: Jag konstaterar bara att i ert budgetförslag, och det är ju faktiskt budgeten som vi diskuterar, finns inte en krona mer till det här området än vad regeringen har föreslagit. Där tycks vi vara helt överens. 121 () replik: Det är väl så att allting inte bara handlar om ökade resurser, utan det handlar också om hur man använder pengarna. Jag känner att det är angeläget att man tittar på olika lösningar och försöker använda pengarna på bästa möjliga sätt. Där hoppas jag att vi kan hitta många breda lösningar kring detta. Det handlar inte bara om att öka inflödet av nya resurser, tycker jag. 122 (): En smal och krokig riksväg någonstans i med 3 0007 000 fordon per dag, 700 tunga lastbilar och en ständigt ökande trafikbelastning. 22 dödade och svårt skadade . 117 polisrapporterade olyckor. Det är ett av de farligaste vägavsnitten i . 20 000 fordon åker rakt igenom stadens centrum några få meter från lägenhetsbalkongerna. Utanför skolor och vårdanläggningar dundrar tunga fordon dygnet runt, ibland med riskfyllt gods. Jag talar om västra delen av . Jag talar om kommun. Jag talar om turistattraktionerna, som och , som drar många människor och mycket trafik. Här har det funnits en planering för förbättringar av trafiksäkerhet och boendemiljö tillbaka. Löften har givits från staten, brutits och brutits igen. senast bröts de av regeringen i samband med den så kallade Trollhättesatsningen. Det är en satsning som i och för sig behövs, men som borde ha gjorts och med en finansiering som inte kräver förflyttning av pengar mellan olika landsdelar. Det här är som jag sade ett turistrikt område. Turister från speciellt andra länder ser mycket förvånade ut när de tvingas ta sig fram på denna dåliga väg och också märker, om de ska passera , att de ska åka rakt igenom ett centrum och konkurrera med mycket tung trafik. De säger: Har inte en nollvision för trafiken? Jo, svarar vi, men vi har också en regering som gärna torgför mål och visioner, i det här fallet en nollvision för trafiken, men som inte klarar av att genomföra det. 123 (): Det har talats mycket här om hur bra detta betänkande är och vilken utveckling som vi ändå går till mötes. Jag måste säga att vi i oppositionen till viss del är besvikna över de ramanslag som föreslås av regeringen. Jag har svårt att se hur majoriteten med och övriga kan känna sig nöjda när vi fattade beslut om en infrastrukturproposition som innebar att vi långsiktigt skulle se vilka satsningar som ska göras. Bläcket hinner knappt torka innan vi får konstatera att det som sades i infrastrukturpropositionen om pengar till bärighetsplan, tjälsäkring och rekonstruktion nu är hundratals miljoner mindre än vad ni sade . Beträffande drift och underhåll är det hundratals miljoner mindre än vad som sades . Detta tycker jag är lite beklämmande. Jag ska övergå till en specifik sak. Och det är synd att inte är i kammaren, men jag hoppas att han hör mig så att han har möjlighet att komma tillbaka hit och anmäla sig på talarlistan. Jag tror att det finns ett visst behov av det. Jag kan börja med det som sade. Hon har ingenting emot en E-klassning av . Jag ser nu att har kommit till kammaren och hälsar honom välkommen. Men varför, , säger utskottet då i sitt ställningstagande: Utskottet kan dock för sin del inte förorda en Europavägklassning av ? Det är väl verkligen dubbla budskap? Vad är det som gäller för ? Är hon för? Kan tänka sig att rösta för den reservation som vi har, eller gäller inte det som sade utan det som står i betänkandet? Sedan funderar jag på en sak för värmlänningarnas skull, och det är riktat till . Vid en pressträff sade socialdemokrater: har det åter väckts ett motionskrav om att ska få status som . Det är ett symboliskt beslut som inte kostar något, men det leder till höjd vägstandard på . Så resonerade s-ledamöterna. Jag tycker att det är viktigt. I det betänkande som vi ska fatta beslut om begär att vi inte ska Europavägklassa . Men hemma i där kan han gå ut i medierna och tala om hur viktig den här frågan är. Jag tycker faktiskt att man kan ställa krav på en riksdagsledamot att budskapet på något sätt ska vara likalydande hemma i och när man behandlar ett betänkande i riksdag. Min fråga till är: Vad är det som gäller? Är det det som sägs hemma i eller det som står i betänkandet? 124 ():