prot · GR09125 · 2004-06-01 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för den 24, 25 och . 2 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden vice talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden delats ut till kammarens ledamöter. 3 § Svar på interpellation 2003/04:459 om digitala TV-sändningar 1 Kulturminister (): har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att alla medborgare ska kunna se och när det analoga nätet släcks ned. De analoga marksändningarna av båda kanaler och kan tas emot av av befolkning. De digitala marksändningarna av program, som även omfattar Barnkanalen och , kan tas emot av av befolkningen. samtliga program sänds även via satellit. har fattat beslut med anledning av regeringens proposition om digitala TV-sändningar. Beslutet innebär att de digitala marksändningarna av och Utbildningsradios TV-program ska byggas ut så att de får samma räckvidd som företagens analoga marksändningar. Det innebär att av befolkningen kommer att kunna ta emot programmen i sina fasta bostäder. 2 HANS (): Jag vill börja med att tacka kulturministern för ett positiva svaret på min interpellation. I ljuset av den proposition om digital-TV som har behandlats här i kan ju den här debatten verka lite överflödig, men jag vill ändå ta tillfället i akt att understryka hur viktigt det är att alla invånare får tillgång till public service-TV. Bakgrunden till att jag har ställt den här interpellationen är att jag har mött en hel del oro både från boende i glesbygdskommuner och från kommunpolitiker och tjänstemän som har upplevt att utbyggnaden av det digitala TV-nätet har stannat av . De har också haft väldigt svårt att få besked om när utbyggnaden i deras områden ska komma till stånd. Det är också så att de vita fläckar som har funnits i det analoga systemet har skapat en hel del ilska . finns det en oro ute i bygderna att det digitala systemet inte ska bli heltäckande. Därför är det väldigt bra om man nu kan räta ut alla frågetecken kring det här. Därför vill jag fråga kulturministern om hon nu kan garantera att alla kommer att kunna se public service-TV när de analoga TV-sändningarna släcks ned . 3 Kulturminister (): Det är möjligt att det kan finnas kommunalt ansvariga runtom i landet som tycker att det har varit svårt att få besked och att man också har noterat att utbyggnaden har stannat på en nivå på . Detta har varit naturligt eftersom har inväntat det beslut som fattade om att det blir definitivt klart med en utbyggnad till . Jag skulle tro att den oro som har funnits i glesare bebyggda delar av landet nu bör vara stillad. kan alla få väldigt tydliga svar på sina frågor eftersom har fattat beslut i enlighet med den proposition som regeringen presenterat, som alltså handlar om att de digitala marksändningarna kommer att ha samma täckning som de analoga sändningarna. 4 HANS (): Det låter som ett bra besked och borde kunna lugna folk som har varit oroliga på det här området. Jag vill passa på att lyfta upp en fråga som ansluter till det här. Det är att man i vissa områden inte har kunnat se de regionala TV-sändningarna, nyhetssändningarna, som hör till den egna regionen. Det här berört det analoga systemet. Men också nu i samband med att man bygger ut det nya digitala systemet finns det rätt stora områden där man exempelvis inte kan se regionala nyhetssändningar. Jag tycker att det ur demokratisynpunkt är viktigt att alla har möjlighet att ta del av de regionala nyhetssändningarna. Därför känns det angeläget att också det kommer att fungera i det nya systemet. Jag vill därför också, för att skapa klarhet i det här, passa på att fråga kulturministern om alla kommer att kunna se de regionala nyhetssändningarna, de som berör den egna regionen, när det digitala nätet är färdigbyggt. 5 Kulturminister (): När det gäller de regionala sändningarna från innebär beslutet om det digitala marknätet, som fattades av , att problemet är löst. Jag kan också citera direkt ur propositionen från regeringen: Det avtal som har ingåtts mellan SVT, UR och innebär att täckningen för regionala sändningar i det digitala sändarnätet kommer att justeras så att hushåll skall kunna ta emot vad som uppfattas som rätt regionalt nyhetsprogram från SVT. Även den frågan ska alltså lösas. När det gäller är det inte riktigt samma täckning. De ligger ju, precis som , i ett sändningsutrymme utbyggnad. Det blir likadant i det digitala nätet som i det analoga nätet. sändningar ligger i ett sändningsutrymme där det precis som kommer att vara täckning. Det är en liten skillnad där. 6 HANS (): Jag vill avslutnings bara tacka kulturministern för hennes klargörande svar på mina frågor. Tillgången till public service-TV och till de regionala nyhetssändningarna är ju väldigt viktig ur demokratisynpunkt. Därför är det angeläget att hela befolkningen kan ta del av detta på lika villkor. känns det i alla fall som att vi är på god väg att nå det målet, och det känns bra. 7 Kulturminister (): Jag delar helt uppfattning. Det är kolossalt viktigt att sändningar kan nå i princip alla hushåll. Genom det beslut som fattade blir det nu av hushållen som kommer att kunna ta emot de digitala marksändningarna, och arbetet kommer att löpa på väldigt snabbt. En liten del, , kommer inte att ha möjlighet att ta emot marksändningar. De kan inte göra det , de kommer inte att kunna göra det heller. De kommer att vara hänvisade till satellitmottagningen. Om dessa hushåll önskar se bara sändningar via satellit tar man ju inte heller ut någon abonnemangsavgift. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2003/04:473 om firande till minne av hundraårsdag 8 Kulturminister (): har frågat om jag avser att ge i uppdrag att arrangera ett firande till minne av hundraårsdag och i så fall, i vilken utsträckning ett jubileumsfirande skulle kunna ske. Litteraturpriset till minne infördes för att hedra författarinnans minne och för att ge legitimitet åt barn- och ungdomslitteraturen. Priset är en av många insatser som gjorts och görs på barnkulturområdet. Målet är att det inom samtliga kulturpolitiska insatser tydligt ska finnas ett barnperspektiv. Insatserna har varit tydliga, inte minst på litteraturområdet. En bibliotekslag, statligt stöd till folk- och skolbibliotek för inköp av barn- och ungdomslitteratur, statligt stöd till läsfrämjande verksamhet avsett för skolor, bibliotek, bokhandel och ideella organisationer samt distributionsstöd som ger folkbiblioteken gratis tillgång till den litteratur som får statligt utgivningsstöd är exempel på reformer som successivt införts . Insatserna har påtagligt förbättrat barns och ungas tillgång till litteratur och läsning och eget skrivande. Dessutom kan nämnas att En bok för alla prioriterar barn och ungdom i sin utgivning och att mervärdesskattesänkningen på böcker och tidskrifter bland annat syftar till att öka läsandet i alla grupper. Skolan, folkbibliotek, den kommunala musik- och är grundpelare i kulturpolitiken för barn och unga. För att ytterligare stärka barnkulturens ställning avser regeringen därför att till skolstarten tillsätta en särskild aktionsgrupp för barnkultur. Gruppen ska bland annat inleda ett särskilt modellsamarbete med ett antal kommuner som valt att satsa just på barnkultur, så kallade förebildskommuner, och pröva hur professionella konstnärer och kulturutövare kan få en större roll i skolan. En kartläggning över på statlig, regional och nivå ska också göras. Barns tillgång till kultur är således en prioriterad fråga för regeringen, och jag är övertygad om att det årliga Litteraturpriset till minne kommer att få stor betydelse för barns och ungas läsande. Hennes böcker är lästa och älskade av barn men även vuxna runtom i världen. Jag är säker på att hundraårsminnet av hennes födelse kommer att uppmärksammas och firas på många olika platser, i och internationellt. Just i detta fall är det dock inte i första hand en fråga för regeringen att ge i uppdrag att arrangera ett sådant firande. 9 (): Tack för svaret. Jag är dock inte helt nöjd. Det är helt klart att , som instiftades strax efter att hon gick bort , är det största internationella barnbokslitteraturpriset, det vet vi. Och såvitt jag har förstått är detta det enda pris av den storleken som betalas av skattebetalarna. Det är skattepengar som går till detta pris, och det ska gynna barnkulturen. Ministern har i sitt svar varit tydlig med att tala om alla möjliga och omöjliga satsningar på barnlitteraturen. Jag ska snart förklara vad jag menar med omöjliga satsningar. Den omöjliga satsningen gäller möjligtvis skolbiblioteken. Detta anslag har blivit så pass litet att det ändå inte räcker till mer än ett fåtal böcker på varje bibliotek. Jag är inte kritisk till detta barnlitteraturpris, inte på något sätt. Men jag tycker att man skulle kunna göra mycket mer av det för svensk barnkultur. Jag tycker att det är bra att regeringen satsar på svensk barnkultur. Men behoven är stora, och därför måste pengarna användas på bästa möjliga sätt. De flesta författare, konstnärer och andra yrkesgrupper som är betydelsefulla för svensk barnlitteratur lever under ytterst knappa förhållanden i vårt land. Det faktum att det är instiftades och att hon då skulle ha fyllt tycker jag är en händelse som man skulle kunna uppmärksamma just för att aktualisera detta pris och barnkulturen i kombination med varandra. Det här priset har kanske fått minst lika stor betydelse internationellt som det har fått i . Jag tycker att det skulle vara väldigt intressant om vi också kunde koppla det på ett sådant sätt att det fick ökad internationell betydelse. Det är denna lilla bro mellan dessa två viktiga delar som jag skulle vilja lyfta fram för ministern , en önskan att fundera på om det finns möjligheter där detta barnbokslitteraturpris på hela 5 miljoner som delas ut också på ett ännu tydligare sätt kan komma den barnlitteratur som finns här i till del. Därför var min fråga om man skulle kunna hitta lösningar med att aktualisera det är en bra bit ifrån just att arrangera och initiera detta, till exempel från Statens kulturråds sida som har haft ansvar för att arrangera och ordna allt runt barnlitteraturpriset, som vi alldeles tillsammans har varit med och firat på . Och det var jättefantastiskt på alla sätt. Men återigen handlar detta inte i första hand om pengar, utan det handlar om att aktualisera detta på ett sådant sätt att just barnlitteraturen i knyts till detta pris och får ökad uppmärksamhet. 10 Kulturminister (): Det finns en mängd positiva tecken när det gäller barnlitteraturen och barns läsande, även om det då och då också dyker upp en del negativa tendenser som vi håller ögonen noga på. Boken är faktiskt det medium som når flest barn per dag i . Det är alltså av barnen som läser eller tittar i en bok som inte är en läxbok, och de gör det hemma. Det är en fantastiskt hög siffra jämfört med nästan alla andra länder. Därför är det kanske inte heller konstigt att , regering och riksdag, har beslutat om världens största barnlitteraturpris. Litteraturpriset och andra insatser som vi har gjort när det gäller barnlitteraturen, till exempel sänkningen av bokmomsen, har också satt säkra spår. har det blivit en kraftig ökning, en 10-procentig ökning, av antalet utgivna barnböcker med en övervikt för just svenska utgivningar. Och antalet debutanter var rekordstort. Så just barnboksförfattarna har faktiskt redan börjat vinna den ökade legitimitet och uppmärksamhet som har varit en ambition och är det för regeringens litteraturpolitik. När det gäller firandet av minne finns det en mängd diskussioner som pågår i olika forum naturligtvis i litteraturprisets kansli på , där man har börjat fundera på detta datum. Man är helt fri att ta dessa initiativ. Och jag vet att man befinner sig mitt uppe i diskussioner kring detta. Vi vet också att det finns diskussioner i andra ideella sällskap om hundraårsminnet. Och vi tycker att det är viktigt att vi från statens sida inte kväver det arbete och de diskussioner som redan har inletts, utan vi finns där som en stödjande samtalspartner om någon vill att vi ska gå in i det. Men det är väldigt viktigt att det får växa fritt på många olika håll och i många olika sammanhang. Att det kommer att bli ett jubileumsår på något sätt står dock helt klart. Jag vill bara helt kortfattat nämna att skolbiblioteken har fått en viktig injektion genom det statliga inköpsstödet för barn- och ungdomslitteratur, även om mycket återstår för kommunerna att göra i fråga om detta. av inköpsstödet har gått till just skolbiblioteken. Det har betytt mycket för många av biblioteken. Dessutom valde vi från regeringens sida att tydligt peka ut att de så kallade Wärnerssonpengarna till skolan skulle användas också för skolbiblioteken och skolbibliotekarierna. Det har varit viktiga insatser, och vi fortsätter med dem. 11 (): Jag tycker redan nu att ministern svängt lite grann när det gäller vad jag uppfattat var hennes första svar på min fråga. Vad jag egentligen ville att man möjligtvis skulle åstadkomma var just att man skulle bry sig, stödja, legitimera och uppmärksamma och att det skulle bli det stöd som ministern nu säger att man kommer att ha och att också skulle komma med tänkbara initiativ och med idéer. Jag kan tala om att jag på hemmaplan har gjort ett antal intervjuer med just skolor om och prisutdelningen på . Det var alltför många som inte kände till det här. Därför tyckte jag att det var väldigt viktigt att de stora internationella satsningar som görs och där vi blir aktuella i väldigt många olika länder och kulturkretsar också kryper ned och att man i barnens hem får del av de här böckerna och får möjligheter. Till exempel gäller det det vunna priset och att få dela med sig av sin bok. Åtminstone skulle det kunna finnas en på varje skola. Detta är viktigt. Skolbiblioteken tycker jag har en mellanroll som varit svår. De ligger mittemellan kultur och barnkultur när det gäller ansvaret till exempel för vad som ska erbjudas i form av undervisningsmaterial. Det är jättebra om de senaste satsningarna har gett sådana här effekter. Det har ju rätt långvarigt varit lite väl låga siffror vad gäller möjligheten till inköp av ny barnlitteratur. Jag tror att det är viktigt med en aktualitet . Vad jag alltså vill komma åt, och där vill jag vara övertydlig, är inte priset. Tvärtom tror jag att det är jätteviktigt att vi i vårt land står upp för barnen, för barnkulturen och för allt som det för med sig. Det är grunden för barnens värdegrund, deras omvärldsuppfattning och så vidare. Detta är alltså jätteviktigt. Det gäller att få ut så mycket som möjligt även av ett väldigt högt pris och att vi också här hemma så mycket som möjligt kan dra nytta av detta. Jag ser alltså fram emot de idéer som kan komma till stånd på väldigt många olika nivåer och är glad över att ministern, i alla fall som jag tolkar det, är beredd att stödja och vara samtalspartner ifall någon av dem som vill satsa skulle behöva något extrastöd av ministern. 12 Kulturminister (): Barnlitteraturen och barns tillgång till läsande har varit en av de absolut högst prioriterade frågorna i kulturpolitiken ända sedan vi presenterade kulturpropositionen 1996, så det är klart att detta verkligen har varit en fråga där vi bryr oss och en fråga som har engagerat hela regeringen. Vi har genomfört, som jag något redovisade i mitt inledande svar, en mängd insatser från generella insatser av typen bokmomssänkningen till mer precisa, som det statliga inköpsstödet för att locka kommuner att vara mer ambitiösa på den här punkten eller hindra dem från att vara mindre ambitiösa det har funnits både en morot och en piska i inköpsstödet som varit väldigt viktigt. Men också på många andra områden har vi gått in med insatser. Vi tror att , precis som alla nya stora pris, behöver på sig för att kunskapen om det ska bli vida spridd. Med de pristagare som utsetts och det är bara som priset har funnits börjar kunskapen sprida sig både här hemma och utanför landets gränser. behövde innan det blev ett stort pris. , för att ta ett pris av annan karaktär, har också behövt ha väldigt på sig för att bli ett mer allmänt känt pris. Vi tror att detta pris kommer att få ett enormt genomslag och dessutom betydelse inte bara för synen på barnlitteratur utan faktiskt kanske också för synen på barn. Detta är viktigt för oss. Men vi vill inte att bara regeringen och ska vara initiativtagare och motorer när det gäller att värna och utveckla minne. Vi tror att det är viktigt att vi har en bakgrundsposition när vi nu vet att det pågår så mycket av diskussioner inom självständiga statliga myndigheter men också inom folkrörelser och andra grupper och naturligtvis också bland förlagsverksamma och andra. Vi tror att det här kan bli till en mångfald, rikedom och kraft som engagerar fler och därmed sprider kunskapen om och på ett effektivare sätt än om vi håller i alla trådarna. 13 (): Jag vill än en gång tacka för svaret. Jag ser fram emot hur det här ska komma att se ut framöver. Vi lever alltid intressant. I en så utökat teknifierad värld som vi lever i med alltmer dataspel överallt i barnens värld är det här med barnlitteratur, barnläsande och barnkultur över huvud taget väldigt viktigt. Den uppfattningen tycks vi dela. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:474 om tidskrifterna och mediekoncentrationen 14 Kulturminister (): har frågat mig om jag är beredd att snabbt vidta åtgärder för att lagstifta mot mediekoncentrationen, att hävda att mediedistributionen ska behandlas i samma sammanhang som den övriga mediekoncentrationen och att verka för att den utlovade pressutredningen även inkluderar kulturtidskrifternas situation. Som ett led i arbetet med att stärka mångfalden på medieområdet beslutade regeringen om direktiv till den kommitté som sedermera antog namnet . Kommitténs uppgift var att lägga fram förslag till lagstiftning för att slå vakt om mångfalden i svenska medier och motverka sådan ägar- och maktkoncentration inom massmedierna som kan skada ett fritt och brett meningsutbyte och en fri och allsidig upplysning. Kommittén ansåg att det av konstitutionella skäl är osäkert om konkurrenslagen kan tillämpas på det grundlagsskyddade medieområdet. Enligt kommitténs mening var därför lagstiftning nödvändig för att undanröja rättsosäkerheten och för att hålla en beredskap för att möta en utveckling som skulle kunna innebära ett allvarligt hot mot konkurrensen, mångfalden och den praktiska möjligheten att utöva yttrandefriheten. Kommittén föreslog bland annat att dagstidningar, radio och TV skulle omfattas av en särskild lag, en mediekoncentrationslag. Kommittén ansåg däremot att bland annat distribution av tryckta skrifter borde följa de vanliga konkurrensreglerna. Som framhåller har även gjort bedömningen att det finns skäl att klargöra rättsläget genom lagstiftning. Som jag svarat, med anledning av en fråga från om jag avser att verka för en mediekoncentrationslag, är skälet till att regeringen ännu inte lagt fram några lagförslag mot ägarkoncentration på mediemarknaden att det breda stöd som krävs för grundlagsändringar har saknats bland partier. Det finns dock all anledning att följa utvecklingen och kontinuerligt bedöma behovet av och förutsättningarna för lagstiftning om konkurrensfrågor på medieområdet. I detta sammanhang måste naturligtvis frågan om distribution av tidskrifter ingå. Det råder ingen tvekan om att kulturtidskrifterna fyller en viktig funktion för yttrandefriheten och demokratin. Det råder heller ingen tvekan om att distributionsfrågorna har stor betydelse för kulturtidskrifterna och det fria ordet. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, utgiftsområde 17) framhållit att den avser att tillsätta en pressutredning. Frågan om pressutredningens närmare innehåll är föremål för beredning inom . Regeringen kommer att redovisa sina ställningstaganden när denna beredning är avslutad. 15 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag vet att håller en förhållandevis hög profil i de här frågorna och försöker driva på. Jag hoppas att ministern kan få övriga regeringsledamöter att vara lika pådrivande och entusiastiska. Det brukar vara så att vissa partier alltid pratar om att det är viktigt att splittra ägarkoncentration, att man ska sprida makt och så vidare på olika områden. Men så fort vi kommer in på en diskussion om medier förfasas alla över alla försök till beslut som på något vis skulle kunna garantera en ökad frihet, inte bara formellt sett utan också möjligheter för inte minst de små tidskrifterna att spridas. Jag ska i det här sammanhanget upprepa vad jag sade för när vi diskuterade betänkandet KU24 om digitala TV-sändningar och andra massmediefrågor. Vi hade en gemensam reservation från och rörande just mediekoncentrationen, så jag ska inte uppehålla mig så mycket i den första frågan. Då citerade jag som konstaterat att medierna i kännetecknas av en tämligen hög nivå av korsvist ägande inom mediesektorn, sammankopplade ägarstrukturer och samarbetsavtal mellan pressen, radio- och TV-industrin, där företag i båda sektorerna kontrolleras av samma grupp. Det gör att jag ska gå över på de andra frågorna i interpellationen som handlar om distributionsfrågan i stort vad gäller medierna och om distribution av kulturtidskrifter. Frågan är om man kan få in dem i pressutredningen. Här svarade ministern att man inte kan utlova någonting utan man ser över och diskuterar det i . Jag hoppas att ministern i den diskussionen hårt driver kulturtidskrifternas framtid, eftersom den branschen i så hög grad just omfattas av det korsvisa ägande som av någon anledning har lyckats hitta när de analyserat den svenska strukturen. Vi har här en situation där Tidsam och Interpress, två giganter på området, styr och ställer vad gäller distribution av tidskrifter. Det är ett korsvist ägande där tidigare Presstopp med ställen där man kan sälja tidskrifter har blivit uppköpt av Pressbyrån som, om jag har rätt uppfattat det, ägs av samma grupp om äger Interpress. Det är väldigt komplicerat, men på något vis blir det ändå så att de små tidskrifterna har svårt att komma in på marknaden. Man säger från de stora jättarna att det inte några problem, men de små säger själva att de har svårt att komma in och få sina tidskrifter distribuerade. Det är för höga ingångskostnader. Olika typer av avgifter slår väldigt hårt mot de små kulturskrifter som har en liten upplaga. Då är frågan: Kan man tänka sig någon typ av åtgärder som inte uppfattas som ett hot mot den fria etableringsrätten eller som att vi politiker är petiga eller lägger oss i utan som snarare går ut på att vi faktiskt med politiska beslut försöker underlätta och även möjliggöra ett brett utbud av kulturtidskrifter? Det har vi faktiskt i . Det är distributionen i sig, med fokus på två stora distributörer, som gör att alltfler små tidskrifter ser sin framtid hotad om man inte får någon typ av åtgärd på området som kan underlätta deras möjlighet att komma ut till läsarna. Det är det man vill. Oavsett om man ger ut en liten kulturtidskrift eller en stor vill man att den ska nå ut till läsarna. Då måste det finnas någon naturlig punkt där man kan köpa sådana tidskrifter. De blir allt färre, till och med här i Lite mer klarläggande om inriktningen just på de två sista frågorna i interpellationen, med fokus på kulturtidskrifterna, vore tacksamt. 16 (): Jag vill först tacka för att ha ställt den här interpellationen. Det gäller ett område som jag tycker är väldigt viktigt. Fria ord, fria tankar och reflexioner behöver många olika distributionskanaler. Nyheterna är, kan man säga, gratis, men god journalistik kostar alltid, och den goda journalistiken är ofta mycket smalare än vad man hittar i den mycket kommersiella pressen. Jag tror att det är väldigt viktigt att man delar upp tidskrifter och tidningar i olika delar de som är inriktade på att vara vanliga kommersiella företag och sådana som har ett annat mera ideellt syfte.