prot · GR09123 · 2004-05-27 00:00:00 — Men den är faktiskt och utgör av totala järnvägsnät och går genom fem län. Därför är det ett statligt ansvar att hålla banan i gott skick, särskilt som förutsättningarna är goda för att banan ska bli en tillväxtmotor för en del av landet som kämpar mot befolkningsminskning och därmed vikande skatteunderlag. Och regional utveckling är ju ett viktigt transportpolitiskt mål. Från sida kommer vi att fortsätta att arbeta för att rustas upp i hela sin längd. Som den tillväxtplan som IBAB har utarbetat visar har den unika banan förutsättningar att bli en pulsåder som kan stärka inlandet. För att kommuner och företag ska kunna växa och utvecklas har en stor betydelse. Upprustningen av de svagare bandelarna måste därför inledas nu och inte eller så. Det finns flera andra delar som vore värda att kommentera. Vi har en särskild reservation om tågförseningar som är väldigt angelägen, där vi påtalar att just rättidighet är en viktig fråga för att förtroendet för tågtrafiken ska fortsätta att upprätthållas bland allmänheten och för att människor ska välja tåget framför bilen. Vi har också reservationer på området ägarstrategi. Men för tids vinnande yrkar jag bifall här och bara till de reservationer som jag redan har yrkat bifall till och avslutar därmed. 119 () replik: undrade om förordar en återgång till det gamla SJ. Svaret är att det gör vi inte. SJ hade en hel del byråkrati och okänslighet gentemot både personal och gentemot sin uppdragsgivare som vi är tacksamma över att man har blivit av med. Nej, det som vi förordar är ett SJ som ett verktyg för att nå de transportpolitiska mål som vi är överens om här i kammaren. Vi vill att SJ får dels ett utvidgat ägardirektiv, dels ett trafikeringsavtal som ser till att man inte lämnar någon del av landet för fäfot. Vi tycker också att SJ ska få ansvar för all interregional och nationell trafik, så att SJ ska ha hand om det som Rikstrafiken står för. Det är mot bakgrund av den erfarenhet man har av konkurrens på järnväg i andra länder, där ingen av dessa målsättningar som man har satt upp har uppfyllts, utan man har tvärtom fått ett sämre och dyrare trafikutbud och mindre tillförlitlighet. Vi tycker också att verkstäder, städning och allt annat som ingår i det som behövs för att bedriva tågtrafik ska ingå i SJ:s verksamhet, så att personalen kan få rimliga arbetsvillkor och trygghet i anställningen. Anledningen till att vi vill detta är att vi inte tror att man kan skapa några större vinster på grund av konkurrensen. Jag vill citera vad dåvarande representant , som ju inte precis tillhör , framförde vid den hearing som hölls innan SJ bolagiserades och delades upp: En ökad konkurrens i vissa fall kan leda till försämrad effektivitet i samhällsekonomin. Ett fall av en möjlig men inte önskvärd konkurrens kan vara när en producent lägger beslag på de mest vinstgivande aktiviteterna, så kallad cream skimming. Detta leder under vissa förutsättningar till en lägre produktivitet och högre totala kostnader i branschen. Det här innebär att sammantaget finns ingenting att vinna på detta. 120 () replik: I är man väldigt tvärsäker på att det gamla SJ-monopolet är framtiden för svensk järnvägstrafik, svensk tågtrafik. På annat sätt kan man inte tolka . På annat sätt kan man heller inte tolka att ni går ut och försöker underminera järnvägsutredning, som försöker peka på några olika konstruktiva alternativ för en bättre tågtrafik i som bygger på mångfald inte på enfald, som vi haft . Det var ju för att SJ var så ineffektivt som man successivt gick ifrån den modellen. modell är att staten ska svara för infrastrukturen både när det gäller vägar, järnvägsräls och IT. Däremot bejakar vi mångfald och enskilt företagande när det gäller att nyttja infrastrukturen. Varför förordar inte , för att vara konsekvent, också ett stort statligt åkeribolag igen? Då kanske vi finge säkrare sätt att uppnå våra transportpolitiska mål på det området. Vänstern pratar ibland om att man tror på företagande och mångfald, men er märkliga ideologi kommer fram när ni vill tillbaka till det gamla SJ-monopolet. Ni lyfter också ofta fram skräckexempel från som ingen vill förverkliga i . Vi från sida säger att staten har ett ansvar för infrastrukturen, men släpp fram mångfalden för en bättre trafik även på järnvägens område! 121 () replik: Jag nämnde inte , men vi kan ta ett annat exempel, , som var först ut med att konkurrensutsätta järnvägstrafiken. Det hela slutade med att man fick återupprätta statlig järnvägstrafik eftersom de andra höll på att helt lägga ned den trafiken. Jag tycker inte att det ska behöva gå så långt i . Jag trodde att förespråkade goda kommunikationer i hela landet, att det var en del av filosofi. ser vi att SJ med sitt avkastningskrav blir tvunget att prioritera de mest lönsamma delarna. När sedan Rikstrafiken inte har råd att köpa upp trafik i andra delar av landet får vi en koncentration till tätorterna, vilket strider mot de regionala mål vi varit överens om att vi ska ha. Vi förordar inte en återgång till det gamla SJ. Vi ser framåt mot ett modernt, sammanhållet tågtrafiksystem. Det som skiljer lastbilstrafiken från järnvägstrafiken är att man till exempel kan köra om på landsvägen. Det kan man inte göra på spåret. Man måste ha en tidtabell som hänger ihop i hela landet. Vi blev uppvaktade av . Det är en bransch som politiskt inte är befryndad med oss, utan de representerar ett stort antal företag i turistbranschen. De hävdade att avregleringen av tågtrafiken var deras största hinder för att utveckla turistnäringen i . Man kunde inte ha någon framförhållning när det gällde tidtabeller, ingen hade investeringsvilja på lång sikt eftersom man inte visste om man kunde ta ansvar för trafiken. Man hittade ingen bra samordning, vilket var vad som behövdes för att kunna locka utländska och inhemska turister till de resepaket man annars så gärna ville sälja. 122 () replik: Jodå, med en modern infrastruktur kan man också köra om på spåret, . Vi bygger dubbelspår på många ställen just för att vi ska kunna ha både optimal persontrafik och optimal godstrafik. Det vill vi fortsätta att göra. och visar att vi kan få bättre tågtrafik om vi släpper fram småföretagande och mångfald även på järnvägens område. När fick överta nattågstrafiken på blev det ett lyft för resenärerna på just de sträckningarna. Därefter har det hänt andra saker. Om man jämför med den gamla SJ-standarden har det blivit mycket bättre när man fått in andra aktörer på det här området. BK-Tåg är ett exempel från som visar att duktiga och engagerade entreprenörer kan uträtta underverk även på tågsidan. Sedan kan jag försäkra att engagemang för att hela ska ha bra tågtrafik är stort. Inte minst visar våra synpunkter beträffande , som jag redovisade i talarstolen, att vi tycker att det finns en jättestor potential. Vi är övertygade om att den bäst tas till vara om vi släpper fram mångfalden också på järnvägens område. 123 (): Jag må säga att det varit en salig blandning av diskussionsämnen kring betänkandet Järnvägslag och vissa järnvägsfrågor. Jag tänkte för ordningens skull, fru talman, börja med att ta upp järnvägslagen, som ju är grunden för vår debatt . Jag kan inte undgå att åtminstone för protokollets skull ta upp vissa saker som utskottet säger med anledning av järnvägslagen samt ge några kommentarer. Detta gör jag även om mina meddebattörer inte vill höra talas om järnvägslagen. Jag tror att historien kräver att trafikutskottet säger något om det digra dokument som järnvägslagen är. Det har alltså kommit en ny proposition som sammanfattar fyra olika EG-direktiv. Där ges rätt att utföra cabotage inom under förutsättning att svenska företag inom EES-länderna och ges samma rättighet. Det finns även ett förslag från regeringen, som utskottet tillstyrker, om att en ny tillsynsmyndighet ska tillsättas. Det är också ett EU-krav. Denna nya myndighet tar i princip över och Tågtrafikledningens arbete, men den blir också en överprövningsmyndighet för de infrastrukturhållare som finns runtom i landet. Vi socialdemokrater tycker att det känns bra att vi nu förhoppningsvis kan börja få en bättre säkerhet på våra järnvägssträckor genom att vi får en tillsynsmyndighet som kan greppa över samtliga infrastrukturhållare och vara den myndighet som man överklagar beslut till. kommer det också att finnas möjlighet att sätta och ta ut avgifter. Infrastrukturförvaltaren ska ta ut dem under konkurrensneutrala och icke-diskriminerande förutsättningar, helt i enlighet med de principer som anges i EG-direktivet. Detta föranleder mig att redan här något kommentera det som var inne på, nämligen att banavgifterna på just järnvägssidan är alldeles felaktigt satta. Från majoritetens sida hävdar vi att så inte är fallet, utan de är satta så att de ska täcka samhällets merkostnader och infrastrukturen för användaren. Detta är, som jag sade tidigare, i enlighet med EG-direktivet. Föreskrifterna i de direktiv som ska genomföras innebär alltså att avgiften för ansökan och utnyttjande av tåglägen, trafikledning och trafikinformation ska fastställas till den kostnad som uppstår som en direkt följd av den trafik som bedrivs. Då ska över huvud taget inte vägas in kostnader för investeringar och underhåll av tågnätet. Jag vill också lägga till jag kanske redan nämnde det inledningsvis att vi anser att den nya tillsynsmyndighet som tar över uppgifterna från och Tågtrafikledningen har stor betydelse för att vi ska kunna höja säkerheten inom järnvägstrafiken i landet. Eftersom utskottet är helt överens om detta förutsätter jag att de andra partiföreträdarna i trafikutskottet också anser att det är viktigt att vi har en hög säkerhet inom järnvägstrafiken. Det är i mycket korta ordalag vad vårt digra arbete med järnvägslagen i utskottet ledde fram till. Eftersom det fanns ett antal utestående motioner blev de också behandlade i samband med att utskottet hade de här sittningarna. Jag ska bara något kommentera det. Som sade inledningsvis handlar det mesta om frågor som redan bereds av regeringen. kräver ett svar av mig eftersom han, som han sade, läser gamla protokoll. Kommer det att gå på räls den här gången? Om jag fick vara stins och vinka av det tåg som ska gå på räls hade jag gjort det för länge sedan. Jag vet att arbetet pågår. Som riksdagsledamot kan jag ju inte ta ansvar för vad riksdag och regering gör. Enligt alla de signaler vi har fått ska det komma en transportpolitisk proposition under nästa . skriver på det sättet. Vi socialdemokrater hävdar det i debatter. Jag tror att det tåget är på väg, . Men jag kan inte vara helt säker på att det innehåller det som den borgerliga majoriteten i utskottet ville ha, nämligen att allt skulle lösas upp i järnvägstrafiken på personsidan så att fick möjlighet att köpa . Jag hoppas, inom parentes, att du köpte ett antal Teliaaktier som du pratade om förut. Det var nyttigt för att vi gjorde på det sättet. Jag tycker att borde ha kollat upp bakgrundsuppgifterna lite bättre när det gäller och att de höll . De höll visserligen under eget namn, nämligen Ikeatåget, . De kör fortfarande sina produkter på järnväg. De kunde inte göra det under eget namn på grund av att till och med kom underfund med att om man ska ha möjlighet att ha en rejäl godstrafik på järnväg kan man inte vara ensam. Man måste vara i större grupp. Det är en av orsakerna till att vi har det förslag till järnvägslag som vi snart ska fatta beslut om. Det handlar om att kunna öppna marknaderna på godssidan. Ikeatåget fortsätter att rulla fast det heter något annat. Det är normala järnvägsoperatörer som bedriver den verksamheten. Jag slutar där. Jag antar att det finns någon som vill ställa någon fråga både med anledning av de reservationer jag inte kommenterat och dem jag har kommenterat. Föredrogs trafikutskottets betänkande 2003/04:TU14 Järnvägslag och vissa järnvägsfrågor (prop. 2003/04:123). (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU18 Stärkt barnperspektiv i mål om utvisning på grund av brott 1. utskottet 2. res. (m) Votering: 248 för utskottet 45 för res. 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 43 fp, 26 kd, 25 v, 16 c, 14 mp För res. : 45 m Frånvarande: 20 s, 10 m, 5 fp, 7 kd, 5 v, 6 c, 3 mp UbU14 Jubileumsfonds verksamhet Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU14 Granskning av och 1. utskottet 2. res. (fp, kd) Votering: 223 för utskottet 70 för res. 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 44 m, 25 v, 16 c, 14 mp För res. : 43 fp, 27 kd Frånvarande: 20 s, 11 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 6 c, 3 mp KU17 Några frågor om sekretess, m.m. Punkt 1 (Sekretess för fotografier i offentliga register) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 280 för utskottet 12 för res. 1 2 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 45 m, 43 fp, 27 kd, 25 v, 16 c För res. 1: 12 mp Avstod: 2 mp Frånvarande: 20 s, 10 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 6 c, 3 mp Punkt 2 (Sekretess för uppgifter om ordningsvakter och väktare) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, c) Votering: 235 för utskottet 59 för res. 2 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 45 m, 27 kd, 25 v, 14 mp För res. 2: 43 fp, 16 c Frånvarande: 20 s, 10 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 6 c, 3 mp Punkt 3 (Sekretess under förundersökning) 1. utskottet 2. res. 3 (m) Votering: 248 för utskottet 45 för res. 3 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 43 fp, 27 kd, 25 v, 15 c, 14 mp För res. 3: 45 m Frånvarande: 20 s, 10 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 7 c, 3 mp Punkt 9 (Sanktionsform för att värna handlingsoffentligheten) 1. utskottet 2. res. 6 (v, mp) Votering: 253 för utskottet 40 för res. 6 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 45 m, 43 fp, 26 kd, 15 c För res. 6: 1 kd, 25 v, 14 mp Frånvarande: 20 s, 10 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 7 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU23 Samtjänst vid medborgarkontor Punkt 1 (Lag om samtjänst vid medborgarkontor) 1. utskottet 2. res. 1 (c, mp) Votering: 264 för utskottet 30 för res. 1 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 45 m, 43 fp, 27 kd, 25 v För res. 1: 16 c, 14 mp Frånvarande: 20 s, 10 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 6 c, 3 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § (forts. från 11 §) Järnvägslag och vissa järnvägsfrågor (forts. TU14) 124 () replik: tyckte att vi skulle ägna oss något åt järnvägslagen, som ju är huvudämnet i betänkandet. Men bevisligen fanns det inga motioner. Dessutom fanns det förslag om en uppdelning så att vi har ett särskilt betänkande om järnvägslagen och ett annat betänkande där vi hanterar motioner. Det förslaget vann dock inte bifall i utskottet. Därför blev det nu kanske mer en diskussion om det vi faktiskt inte är riktigt eniga om. försökte lugna oss som är lite oroliga för om det verkligen kommer en proposition med anledning av den andra delen av den järnvägsutredning som har lett. Om får vara stins kommer det en. Det låter betryggande. Men det finns anledning till oro efter reaktionerna efter det att utredningen presenterades. Det var ju inte säkert att det skulle komma någon proposition. Regeringsföreträdare svävade ganska ordentligt på målet kring de olika förslag som fanns. Det kunde vara intressant att höra om den socialdemokratiska gruppen i trafikutskottet och har några åsikter. Ska vi fortsätta med en avreglering på järnvägsområdet? Ska vi främja mångfald och fler aktörer, eller ska vi orientera oss tillbaka till en monopolsituation med SJ som ensam aktör? Det kunde det vara intressant att få höra. Sedan vill jag också gärna veta hur ser på . ägnar vi i utskottet oss åt att diskutera väg 45 om det ska vara en grön skylt där det står eller om det ska vara en svensk skylt där det står . Både och är strategiskt viktiga för inlandet. Men i regeringens hantering av är det här på undantag. De upprustningsinsatser som ska komma ligger . Hur ser ni på långsiktiga överlevnad? 125 () replik: Vad gäller SJ och om det ska bli en total upplösning av det som ni från den borgerliga sidan kallar SJ:s monopol och så vidare tycker jag att det är för tidigt att säga vare sig bu eller bä. Däremot är det väl på sin plats att riktigt noga genomlysa vad som hänt och vad som behövs framöver. Från vår sida råder det ingen tvekan vi vill ha en fungerande järnvägstrafik. Det är därför som vi har justerat ett betänkande med förslag om ganska stora satsningar på järnvägens infrastruktur. Naturligtvis ska det vara bra trafik på järnvägen, både långväga och regionomslutande trafik, för såväl gods som människor. Vad som varit huvudämnet är att vi nu breddar förutsättningarna för en bra godstrafik på järnvägen över hela . Brandborns utredning, Brandborn 2 så att säga, ligger för beredning tillsammans med ett tredje järnvägspaket inom EU. Det är orsaken till att vi måste se också till persontrafikens utveckling. Om det ska vara upphandlad trafik totalt sett eller vad det nu ska vara för lösningar är det, som sagt, för tidigt att nu säga vare sig bu eller bä om. Det ska komma en transportpolitisk proposition , och den ska vi behandla rejält. Som någon inledningsvis sade kommer det då att gå åt fler timmar än det gör i den här debatten. Vad gäller finns det beslut från riksdag om att den ska förvaltas på eget sätt. Nästkommande debatt i det här ämnet, som vi har , kommer att visa att vi nu satsar mer pengar på underhåll av och investeringar i . 126 () replik: Alla är naturligtvis besjälade av en bra järnvägstrafik. Det förutsätter jag att alla partier vill ha. Frågan är bara vilken väg man vill gå. Det måste väl ändå finnas någon uppfattning i det socialdemokratiska partiets trafikutskottsgrupp om huruvida vi ska ha mångfald eller enfald. Bejakar ni en fortsatt reformering och avreglering, eller vill ni återgå till någon typ av monopol? Vi kan diskutera hur det ska se ut. Ingen vill ju ha kaos på det här området, utan vi vill ha en ordnad utveckling. Mångfald är bättre än enfald; så långt borde vi vara överens. Men hur det hela sedan ska gå till med koncessionsförfarande, upphandling och annat kan vi säkert diskutera. Det är väldigt många miljarder som satsas på järnvägsområdet i det här långsiktiga paketet. Men åt gives bara smulor, för att uttrycka sig lite raljant. Visst är det glädjande att driftsanslaget höjs med och att ett nytt trafikledningssystem ska bli verklighet 2007 eller 2009. Men det gäller också att höja banans bärighet för att den ska ha någon framtid. Det är här som det är tveksamt. Frågan är alltså hur ni ser på det hela. I banhållningsplanen anslås nu visserligen för upprustning av sträckan SvegBrunflo detta för att öka bärigheten. Men det tänker man inte göra förrän 2010, och dit är det . Att vänta så länge är helt oacceptabelt, särskilt som man nu har fått nya stora företagsetableringar i och på andra ställen längs banan. Risken finns att kon dör medan gräset gror. Jag vill därför gärna höra om Socialdemokraterna är beredda att vara lite mer offensiva när det gäller just den här delen. Ni tog vissa steg framåt när det gäller 45:an och antydde att den kan bli . Är ni också beredda att ändra hållningen något mer offensivt när det gäller ? 127 () replik: Jag tar först. Naturligtvis visar det sig finnas ett väldigt stort behov av upprustningar därför att, som säger, nya stora företag flyttar till inland och behöver järnvägen som transportsätt. Ingen myndighet, vare sig på regional eller på central nivå, är negativ till att se till att infrastrukturen fungerar även för de företagen. Men som det ser ut och som förhandlingarna varit mellan företrädare inför den planeringsperiod som ligger har man ju varit överens om de summor som finns i infrastrukturplanerna. Dessa ska vi här ta beslut om. Jag tycker därför att det är för tidigt att springa och säga att vi nu ska riva upp beslutet beslut är ju inte ens fattat ännu och sedan satsa ännu mer pengar på . Låt framtida behov i så fall få utvisa utvecklingen! Inga planer är mer beständiga än att det i så fall kan göras en omplanering. Slutligen vill jag säga några ord vad gäller detta med SJ:s enfald eller mångfald. Naturligtvis vill ingen ha en järnväg ingen eller någonting åt det hållet. Vad vi menar med mångfald kan vi väl fundera på ett tag. Är så stort och så befolkat att vi kan ha en mängd olika transportföretag på järnvägssidan? Jag tror inte att vi kan ha det mer än på vissa utvalda ställen. Vem ska då driva den andra trafiken? Ja, låt utredningarna komma med förslag! Så har också skett, och beredning pågår . Vi kommer att ta ställning till detta , ! Detta är nog det mesta jag kan säga i den frågan. 128 () replik: Allra först vill jag betona att jag tog upp att järnvägslagen innebär många positiva effekter i trafiken. Jag betonade det ganska väl i inledningsvis. De uppgifter som jag för sedan fått är att när det gäller det sätt på vilket man tänkt driva det så kallade Ikeatåget funnit att det var så stora svårigheter att man övergick till ett annat sätt att sköta transporterna. Men det är väldigt positivt att det sker med tåg. Precis som här har sagt innebär den nya järnvägslagen förbättrade möjligheter för olika operatörer att bedriva trafik och godstrafik inom och i . Det är väldigt positivt. Jag kom in på reservation 1. har förekommit mig lite grann. Det är ofta så att Socialdemokraterna efter de borgerliga partiernas förslag förändrar lagstiftning och mjukar upp monopol. Men har vi den situationen på tågsidan att vi har monopol på de lönsamma sträckorna och upphandling på de olönsamma tågsträckorna. Det är ett väldigt konstigt sätt att avreglera som jag tror är unikt, när man tittar sig om i världen. Kan se att fler aktörer än SJ ges möjlighet att konkurrera även på den trafik som är lönsam? 129 () replik: När man studerar SJ:s bokslut och så vidare kan man fundera om det finns någon järnvägstrafik i det här landet som är lönsam. Låt oss leka med tanken att detta inte var styrt på det sättet att SJ hade trafikeringsrätten. Jag är inte alls säker på att vi skulle ha någon tågtrafik här över huvud taget om marknadens krafter skulle få råda. Det här analyseras nu genom den utredning som Brandborn har gjort, och den ska beredas ordentligt. Jag säger igen: Vi kommer att få diskutera det här längre fram när vi har alla kort på bordet och ser vad de olika förutsättningarna betyder. Men naturligtvis ska vi ge människor möjlighet att transportera sig på tåg. Det är därför vi bygger ut infrastrukturen på järnväg. Vår målsättning är att hitta framkomstvägar för att få en rejäl tågtrafik i det här landet i både östlig och västlig riktning likväl som i nord-sydlig riktning. 130 () replik: Vi säger lönsamma sträckor, och sådana har det talats om även i andra sammanhang. SJ har självt klamrat sig fast vid de sträckor som har flest åkande personer. Det är ju ett sätt att mäta det hela på. Men någon verklig konkurrens och möjligheter till en effektivare tågtrafik kan man knappast få om vi avreglerar på det sätt som har gjorts, nämligen att man enbart på de sträckor där det åker minst personer upphandlar i konkurrens. Mycket tyder på att det är värdefullt att ta vara på och titta på flera utredningar och även . Jag får väl hoppas att det kunde bli så att vore den stinsen som kunde släppa i väg förnuftiga förslag. Då kanske vi kunde få förbättringar i järnvägstrafiken i det här landet. 131 () replik: Jag avslutar med att hålla med om att vi ska samla upp alla förnuftiga förslag. Sedan återkommer regeringen med ett förslag till oss i trafikutskottet .