prot · GR0999 · 2004-04-21 00:00:00 — Däremot tycker jag att vi måste ha ett genomtänkt system, men jag är inte säker på att vi underlättar jobbet med värdegrunden i ett mångkulturellt samhälle, som vi har och som kommer att utvecklas ännu mer, genom att ha den hänvisningen. Jag får väl, som sagt, hoppas att någon annan av företrädarna för entreprenadöppningen kan tala om och kommentera just de fackliga organisationernas synpunkter. 132 AXEL DARVIK (fp) replik: Jag kan glädja med att jag med liv och lust ger mig in i debatten om entreprenad. Vi har bland annat kontaktats av de fackliga organisationerna. De lyfter fram som ett exempel där man har provat entreprenad. Där har det socialdemokratiska kommunalrådet, stött av , drivit igenom någonting som man kallar entreprenadlösningar. Det är egentligen inte det som det handlar om i det här fallet, utan det är helt enkelt ett sätt att slakta den kommunala vuxenutbildningen. Det har drabbat många studerande och lärare också för den delen. Jag kan förstå att det finns en viss oro när det finns kommuner som beter sig på det här sättet. Då kan man bli lite skraj för vad entreprenad egentligen innebär. Men det är ju inte detta som vi menar när vi nu vill ha entreprenad. Vänstern står bakom en reservation tillsammans med och Socialdemokraterna om entreprenad i gymnasiet. Vi vill kunna öppna den här möjligheten även på . Man får då en mångfald på gymnasiet som är till just för eleverna. För att man ska kunna driva på ett profileringsarbete det är positivt för eleverna att de kan hitta den skola som passar bra är det viktigt att man kan profilera sig och öka mångfalden. Här kommer entreprenad in som en del, vid sidan av andra, till exempel fristående skolor. 133 () replik: Jag uppskattar verkligen att Axel Darvik tar sig tid att diskutera den här frågan, som kanske är en av de hetaste i de här två betänkandena. Först vill jag göra en liten korrigering. Vad har gjort tillsammans med är att man har varit med och utformat ett slags uppdrag för att utreda hur entreprenader på gymnasieskolan skulle kunna se ut. Det har vi gjort. Vi har inte sagt att vi ska ha entreprenader på gymnasieskolan. Sedan tycker jag fortfarande att detta är märkligt. framställer sig väldigt ofta som lärarnas parti och står på lärarnas sida. Jag kan inte tolka det öppna brevet från och som någonting annat än en sågning av det förslag som ni tänker genomföra vid voteringen . Man kan säga: Vi anser att kommunernas möjlighet att lägga ut utbildning på entreprenad snarare behöver begränsas än utökas. Så säger de samlade lärarfacken. Men man står alltså i talarstolen och hävdar med emfas att detta är just vad svensk skolutveckling behöver, mer entreprenader. Det tycker jag rimmar väldigt dåligt. Sedan vill jag bara kort ta upp möjligheten att profilera sig. Vad är det i dagens skola som hindrar skolorna från att profilera sig? Vad är det som skulle göra det mycket mer möjligt att profilera sig med ett entreprenadförfarande inom skolväsendet? 134 AXEL DARVIK (fp) replik: Som jag sade klingar det här med entreprenad möjligtvis dåligt i vissa öron. Man kanske tänker på till exempel hur och Socialdemokraterna har betett sig i , som man lyfter fram som ett väldigt viktigt exempel. Det gäller den vanskötsel av den kommunala vuxenutbildningen som man har bedrivit där och som man då kallar för entreprenad. Men det är egentligen en slakt av den här verksamheten, och många lärare har naturligtvis drabbats av detta. Detta är någonting som i har vänt sig väldigt mycket emot. Man har varit emot den här typen av beteende. Och man hoppas naturligtvis inte att detta ska kunna ske på några andra områden. Det är naturligtvis inte meningen heller, utan det här handlar till exempel om att lärarna självständigt driver och profilerar undervisningen i skolan. kan man ha kvar kommunen som huvudman och behöver inte ta ansvar för lokalförsörjning och så vidare. Det gör att man bara tar hand om undervisningsbiten. Det är ett sätt, tillsammans med en del andra, för att kunna driva på profilering. är med sitt kommunistiska förflutna inte ett parti som har förespråkat profilering eller individens möjlighet att själv bestämma över sitt eget liv. Man har snarare varit för att man uppifrån, från statligt håll, ska diktera över elevers huvud. Här skiljer vi oss åt. Det kan jag konstatera. När vi i vill ha mer möjligheter till profilering och mångfald vänder sig Vänstern emot det. Det är en ideologisk skillnad. 135 () replik: Jag bortser från den sista utsvävningen som snarare visar att man har lite dåligt på fötterna här. Jag läser återigen ur brevet. Jag kan ha en annan uppfattning än lärarorganisationerna, men jag respekterar att de står för professionen. Det respekterar jag. Därför tycker jag att det är värt att lyssna på dem. De säger bland annat: Det är naivt att tro att entreprenader gör det möjligt för personalen att ta över den egna skolan. Axel Darvik som representerar står och säger att det är fel, att det här är jättebra, att det är skolutveckling. Vi vet att skolutveckling i väldigt stor utsträckning är beroende av lärarprofessionen och dess förmåga till entusiasm och engagemang. Här står den samlade borgerligheten tillsammans med och säger Ni har fel till landets samlade fackliga lärarorganisationer. Ni har fel, säger man. Jag kan inte tolka det på något annat sätt än att ni i den här frågan verkar gå väldigt mycket i otakt. Jag hoppas inte att någon av ledamöterna trycker fel, men jag hoppas att någon besinnar sitt ansvar och trycker rätt. 136 (): Jag tycker att det är dags att vi demokratiserar skolan. I en demokratisk skola accepterar vi att elever är olika, att elever lär sig på olika sätt och att lärandet tar olika . Skolan ska också ha högt ställda mål för alla elever. Vi ska ge chans och förutsättningar för eleverna, ge dem ett individuellt stöd för att de ska nå de högt uppsatta målen. De här tankarna och idéerna utgör en stor skillnad mot dagens politik där man försöker utjämna olikheterna genom att sänka kunskapskraven för alla och där man menar att man kan ha en låt-gå-politik inom skolan så att fler lättare kommer igenom obemärkt. För oss i är det viktigt att alla får de kunskaper som de behöver från början för att gå vidare i utbildningssystemets andra delar. Utifrån det vill vi införa det vi kallar för en individuell kunskapsrätt. Det innebär att det är den enskilda elevens kunskaper och inte tiden som står i fokus och ska styra skolgången. Det innebär att det är elevens kunskapsryggsäck som är det viktiga, inte antal stigar, gångar eller år som eleven har gått för att få ryggsäcken. När det gäller kan man fundera över varför vi inte kan ge barnen en ordentlig chans från början, varför vi inte kan ge en individuell bas för ett livslångt lärande och varför vi inte kan se till att få en elevanpassad skola där utgångspunkten för just den enskilde är dennes lärande. Det är när vi har fått de förutsättningarna lika för alla som vi får en demokratisk skola, en likvärdig skola för alla elever. Att säga att vi ska demokratisera skolan är väldigt enkelt. Jag kan slå vad om att både utbildningsministern och hans socialdemokratiska kolleger håller med. Det står säkert skrivet i några av deras papper. Det är en sak att säga det, det är en helt annat sak att kunna genomföra det i verkligheten. På många sätt och på många håll har vi kommit långt i vårt samhälle i där vi accepterar olikheter. Vi accepterar att människor ser olika ut, har olika intressen och olika begåvningar, men så fort vi börjar diskutera kunskaper och begåvning tillsammans med kunskap finns det en väldig svårighet att ta det till sig. Det är svårt att säga att vissa elever har vissa förutsättningar för att börja i skolan eller för att ta till sig vissa kunskaper och att andra har andra förutsättningar. Vi som förespråkar att vi ska ha en mer flexibel skola har svårt att se hur det egentligen kommer sig att man inte kan ta det här till sig. Det är väldigt konstigt. Vi gör ju eleverna en riktig björntjänst. Om vi ska ge alla barn en ordentlig chans från början behöver vi en flexibel skola som fokuserar det enskilda barnet, dess utveckling och lärande. Jag är helt övertygad om att kunskap är den enda rätta vägen till lika möjligheter och förutsättningar för alla. Det är den enda rätta vägen för att kunna riva de sociala barriärer som finns i samhället. För att genomföra en skola med lika möjligheter har vi i en rad förslag. För det första vill vi ha en flexibel skolstart. Det innebär inte bara att eleven kan vara sex, sju eller som det är inom dagens fyrkantiga skola, utan det kan handla om att när elevens mognad och kunskaper nått en viss nivå kan eleven gå in genom skolans dörrar. Det handlar inte bara om höst- eller vårtermin utan om när det passar eleven och dess förutsättningar. En flexibel skolstart öppnar för att vissa elever kan gå lite snabbare fram. Det öppnar också för att andra ges möjlighet att ta lite på sig, utan att man har hindrande tidsstrukturer runtomkring. Egentligen är det väldigt enkelt. Man kan fråga sig om skolan ska vara till för alla elever. Det ska den ju. Då ska skolan också anpassas efter elevernas olika förutsättningar och inte tvärtom. Jag tycker att flexibel skolstart är en naturlig följd av den utveckling av skolan som pågår . finns det ett stort intresse från många kommuner att genomföra just flexibel skolstart, men regeringen har satt sig ganska tvärt på tvären. kom med en utredning om flexibel skolstart. Som vanligt hajade de till och var lite rädda för det nya. skriver att det blir svårt med flexibilitet. Men deras viktigaste argument som går att läsa är att svårigheten kan vara övergången till gymnasieskolan. Man ser inte möjligheterna, inte till elevens bästa, utan man ser till det fyrkantiga system som redan finns . Det är en märklig politik som förs. Återigen ska det vara tiden som styr och inte elevernas kunskaper och deras kunskapsnivå. Man menade också från , angående varför man var fundersam till det här och tyckte att det inte var någonting som regeringen ska pyssla med, att det var ett ganska litet intresse från föräldrarna och hos kommunerna. Det är i och för sig inte särskilt konstigt om man kan tro det när vi har det system som vi har . Men trots det jobbar ju både och många enskilda kommuner hårt med den här frågan. har också i sina kommuner på många håll ansökt om att få ha flexibel skolstart. Men menar att det inte är någon stor fråga. Det är ingenting som man ska pyssla med. Det kanske blir som med flera andra frågor. Om vi debatterar och upprepar från borgerligheten så hamnar det hos Socialdemokraterna och utbildningsministern. En annan del för att stödja den enskilda elevens kunskapsutveckling är att planeringen i skolan utgår från den enskilda eleven. Ett sätt är individuella studieplaner som vi har föreslagit. Varje elev ska 1 få en individuell studieplan som kontinuerligt följs upp. Eleven ska också få det stöd och den hjälp som den behöver. Stödet och hjälpen ska sättas in direkt och inte sista åren i . Det behövs fler specialpedagoger. Vi har också förespråkat att det ska införas läs- och skrivprogram i tidiga åldrar. Vi har också föreslagit ett kunskapskontrakt mellan skolan, eleverna och föräldrarna. Det är ett kontrakt som ska utgå från den individuella studieplanen och som också ska utvärderas successivt. Vi ser att det ökar möjligheterna för föräldrarna att kontinuerligt följa och framför allt att medverka i barnets utveckling i skolan. En annan del som har diskuterats är förslaget om att entreprenad ska tillåtas i både och gymnasieskolan. Det är en viktig del framöver att göra det möjligt för en annan huvudman att ta över delar av till exempel lärlingsutbildningen. vet vi att det är väldigt svårt för många gymnasieskolor att handha dyra maskiner och annat. Vi har också en stor brist inom olika yrken, och gymnasieskolan förmår inte att utbilda fler. Det vore en ypperlig möjlighet för andra anordnare att ta över den driften. Vi vet också att det kommer att bli en brist inom olika lärarinriktningar framöver. Det gäller till exempel tekniklärare och språklärare. Det är också en del som skulle kunna lämnas ut på entreprenad. Man kan avslutningsvis klart säga att vi i har en helt annan syn på skolan och eleverna än vad regeringen har. Man kan faktiskt till och med säga att vi har en omvänd skolpolitik i förhållande till Socialdemokraternas. I dagens politik börjar man ofta ovanifrån och funderar: Hur ska vi förändra högskolan och arbetet där utifrån gymnasieskolans problem? Sedan diskuterar man: Hur ska vi förändra gymnasieskolan och dess problem utifrån det som finns i ? Vi vill börja från början. Vi vill ge eleverna rättigheter och möjligheter från den dag de sätter sig i förskolan och börjar i förskoleklasser. Vi vill ha en flexibel skolstart. Vi vill ha individuella lösningar och hjälp och stöd direkt till dem som behöver det. Därmed yrkar jag bifall till reservation 3 under punkt 1 och reservation 25 under punkt 15 i UbU12. 137 () replik: Föga överraskande ska jag även fråga hur hon kommenterar och Lärarnas Riksförbunds uttalande där man sågar det förslag som ni har tänkt att rösta igenom som varande ogenomtänkt. Jag skulle vilja ge dig chansen att ytterligare utveckla hur du tror att det kommer att bli och framför allt kommentera lärarnas fackliga organisationers reaktioner. 138 () replik: Jag förstår så klart att är emot förslaget och också emot entreprenad. Det går också emot en del av era grundinställningar vad gäller valfrihet och decentralisering. Makten ska ligga hos dem som är i verkligheten. Det är inte vi här uppe i som ska in och peta i småsaker. Jag förstår till fullo att och är emot just det. har vi ändå en entreprenad inom vissa delar av förskolan men också inom vuxenutbildningen. På många håll fungerar det väldigt bra. Jag kan se det som ett viktigt alternativ framöver först och främst vad gäller till exempel gymnasieskolan med lärlingsutbildning. Vi vet också att det finns stora brister inom . Det gäller till exempel språklärare, inom hemkunskapen, inom andra delar och teknikområdet. Där skulle man kunna använda sig av entreprenad som en lösning för att kunna ha kvar en skola till exempel ute på landsbygden eller för att kunna ha kvar fler skolor i ett område. Det är våra grundargument: valfriheten, den lokala makten och möjligheter. Det ska kunna finnas olika sätt att kunna hantera det. Vi kunde alla läsa det brev som kom från lärarförbundens sida. Det är klart att man därifrån kan vara orolig och undra vad som kommer att hända eftersom det inte finns några exakt tydliga riktlinjer. Vår tanke och idé är att öppna upp och ge möjligheterna. Jag tycker att det är oerhört viktigt. 139 () replik: Jag tycker återigen att jag inte får svar på min ganska konkreta fråga. Hur ser man från på de lärarfackliga organisationernas reaktion på er reservation? Jag vill bara ha det svaret. Jag känner att jag blir tjatig. I er reservation säger ni ganska tydligt: Utbildning på entreprenad bör tillåtas generellt både i och i gymnasieskolan. Det är ord och inga visor. Om det säger man i det öppna brevet: Som företrädare för lärare kan vi inte acceptera att man på detta ogenomtänkta sätt fattar beslut i en så principiellt viktig fråga som hur den svenska skolan bör styras och drivas. Detta utan att man först noggrant berett frågan och belyst de problem som finns förknippade med att bedriva utbildning på entreprenad. Ni föreslår i er reservation inte ens en gång att man ska utreda, belysa eller titta på frågan. Här är det pang på. Man ska tillåta entreprenad generellt både i och i gymnasieskolan. Ser för räkning inte några problem med detta? 140 () replik: Tjatig var kanske ordet. Jag vet inte vad vill att jag ska säga och svara på egentligen. Lärarförbunden har en uppfattning, en inställning, vad gäller just den här reservationen. Men man säger absolut ingenting om man tycker att entreprenad är bra eller dåligt. Det har till och med varit så tidigare att man har förespråkat det från vissa håll. Man tycker också att det är viktigt att man kan se över det inom gymnasieskolan, till exempel. Lärarförbunden har en uppfattning, har en tydlig uppfattning, har vi kunnat höra, och vi reservanter har en tydlig uppfattning. Vi tycker att det är viktigt med valfrihet och med lokal makt. Jag har ett viktigt meddelande till kammaren. Jag har beslutat att det inte blir någon votering . Den är inställd. Det blir votering . 142 (): vision är en skola där eleven står i centrum där skolan har plats för alla oavsett bakgrund och förutsättningar. Vi tror nämligen att alla människor vill lära sig bara de får förutsättningar för det. En av de viktigaste förutsättningarna för att förverkliga den strävan är att det sker på den enskilda individens villkor. Det finns i dessa två betänkanden väldigt många olika frågor. Jag väljer att lyfta några få här som är av stor betydelse för oss. Det gäller först frågan om elevinflytande och demokrati i skolan. Vi vill från ha ett decentraliserat styrelseskick över skolan. Vi anser att elevråden ska ha en beslutande funktion i frågor som angår eleverna. Jag tror att vi får anledning att återkomma till de frågorna i ett kommande förslag till ny skollag. Vi ser som det kanske viktigaste att föreslå förändringar som stärker elevernas inflytande och rättigheter. Vi har från ett flertal förslag i betänkandena för att nå verkligt elevinflytande ute på skolorna. Det handlar om sådana självklara saker som att ge elever möjligheter att delta i elevråd och elevfackligt arbete. Det gäller till exempel att lyfta upp det som en positiv merit i betygsdokumentet. Det ska tydligt framgå i en elevs slutbetyg om han har varit engagerad för andra elevers väl. Elever bör också ha rätt att lämna ordinarie undervisning för att utföra elevfackligt arbete och då få stöd och kunna ta igen det. har skolor provat att ha skolstyrelser, i med föräldramajoritet och i gymnasiet med elevmajoritet. Det är vår uppfattning att dessa försök bör permanentas. Skolan är en av våra viktigaste arbetsplatser i . Ändå har eleverna i skolan fortfarande inte samma rättigheter som på andra arbetsplatser. Lagar om diskriminering och sexuella trakasserier gäller inte fullt ut. Det gör det otydligt vilka regler som egentligen finns för svenska skolor och vilken rätt eleverna har. Samma gäller lagar om arbetsmiljö. Det tycker vi bör förändras. Vi vill att elevskyddsombudens roll stärks i arbetsmiljöarbetet. Rätten att utse skyddsombud bör gälla även skolor 16. Elevskyddsombuden bör ha samma rätt att inkalla Arbetsmiljöinspektionen som vuxna har. Elever är experter på den säkerhet som finns eller inte finns runtomkring dem. Jag tycker att vi på ett positivt sätt bättre behöver ta till vara deras kunskap för att förbättra arbetsmiljön i skolan. Några ord vill jag säga om betygen. De är som vi ser det väldigt dåliga mätinstrument. Det finns stora brister med dagens betyg. De påverkar i alltför hög grad stressen och den ökade ohälsan hos barn och ungdomar. I senaste attitydundersökning befästs den ökning av stress som man såg 2000. Var tredje elev mår dåligt därför att hon eller han känner sig stressad. Det tenderar att bli en större koncentration på betygen i sig, på att hitta de smartaste vägarna för att få högre betyg, än på kunskapen. En viktig del i arbetet med att komma till rätta med stressen i skolan och en bättre arbetsmiljö är att hitta ett annat system än dagens betygssystem. Ett kommande förslag om ämnesbetyg i stället för kursbetyg i en ny gymnasieskola tror jag är ett steg på vägen. Nyfikenhet, upptäckarglädje och lyckan av att förstå och kunna något nytt kanske skulle kunna bli den drivkraft som skolan i stället stimulerar. Det är hög tid att vi på allvar börjar diskutera betygens roll och funktion för att uppnå de mål vi har i läroplanen. Vi vill skapa en skola där kunskapen står i centrum, där man värderar och fokuserar på djup kunskap, på insikt och förståelse för samhälle, individer och sammanhang. Då måste man hitta ett system som fångar den djupare kunskapen. Därför vill vi ha ett system med en trestegsraket, där man i skolor 13 ger den nödvändiga informationen genom utvecklingssamtalen. I skolor 46 kompletterar man de här samtalen med skriftliga rapporter som är övergripande och ger en samlad bild av elevens kunskaper och utvecklingsmöjligheter. I skolor 79 bör rapporten vara mer tydlig och konkret och tala om vilka kunskaper man nått i de olika ämnena, vad man har läst samt blicka framåt och berätta om utvecklingsmöjligheter, något som helt saknas i dagens betygssystem. Timplanedelegationen kom med ett glädjande besked där man förespråkar ett avskaffande av timplanen. Det finns anledning att återkomma i den frågan. Delegationens uppfattning är att timplanen passar dåligt i en mål- och resultatstyrd skola. av försöken visar på spännande resultat där lärare, skolledare, elever och föräldrar är positiva till de arbetssätt som har utvecklats. Uppföljning och utvärdering visar även att elevernas inflytande över studierna har ökat. Vi tycker att man ska låta försöket pågå hela försökstiden till . Men vi har absolut stärkts i uppfattningen att här behövs en förändring. Vi anser också att man behöver skapa en flexibel skola på fler sätt än det här. Ett ytterligare sätt är en flexibel skolstart mellan sex och , anpassad efter varje individs behov och utvecklingsnivå. Det har flera talat om i dagens debatt. Det känns väldigt synd att vi inte har lyckats skapa en majoritet i den här frågan. Men vi kanske kan få anledning att återkomma till det. Slutligen vill jag säga något om entreprenader. Vi föreslår från i en reservation tillsammans med , att det ska vara möjligt att ha utbildning i grundskola och gymnasium på entreprenad. Det är som jag ser det bara ett ytterligare sätt att pröva nya lösningar för en ännu större mångfald av driftsformer och pedagogik. Det kan möjliggöra att till exempel personal kan ta över och driva en skola, ett program eller en kurs. Det här kan ses som något slags mellanting mellan friskolor och kommunala skolor. Man kan på det här sättet få en större frihet. har kommunerna fortfarande en större styrningsmöjlighet än för friskolor. Man kan i upphandlingsförfarandet ställa de krav man vill. Kommunerna äger fortfarande frågan och bestämmer själva om de vill ha skolor på entreprenad och i så fall omfattning, kvalitetskrav och inriktning för dessa. Det är som jag ser det, herr talman, mycket viktigt att det i en utveckling mot fler entreprenader sker en kompetensutveckling i kommunerna vad gäller den här typen av upphandlingar. Den tror jag visserligen hade behövts ändå. har man upphandling av till exempel vuxenutbildning och äldrevård. Vi föreslår i vår reservation ett tillkännagivande till regeringen i den här frågan. Då får regeringen återkomma till med förslag på hur man ska förverkliga det här om det blir beslut . Självklart ska regeringen om det är nödvändigt utreda det här på ett bra sätt för att belysa olika konsekvenser. Vi tycker att det är bra om vi har ett bra underlag och en konsekvensanalys som beslutsunderlag till . Utbildningsministern har själv öppnat för att lägga gymnasieutbildning på entreprenad. Då borde det vara ganska lätt att föra in i den processen. har en mängd yrkanden i de här två betänkandena. Men jag nöjer mig med yrka bifall till reservation 18 i UbU11, och i UbU12 yrkar jag bifall till reservation 25 samt reservation 40. Om är tjatig igen kommer jag att svara på frågorna från lärarfacken. 143 (): En bra skola för alla barn är den viktigaste insatsen för utveckling och för framtid. Det säger både LO-ekonomen och ekonomen i senaste numret av . Det är inget nytt att en bra skola för alla barn ses som ett av de kraftfullaste instrumenten för att vårt land ska utvecklas. Folkskolereformen lade grunden stora svenska under. har grundskolereformen och de successiva förändringarna av gymnasieskolan bidragit till förmåga att ta vara på engagemang och begåvning hos de många. smutskastar och den svenska skolan.