prot · GR09120 · 2004-05-24 00:00:00 — Han vill framför allt attackera mig för att jag skulle anse att människorna i bostadsrätter eller hyresrätter inte bryr sig om varandra. resonerar väldigt konstigt. På de ställen där jag har bott, både i hyresrätt och i villaområden, har vi alltid brytt oss om varandra. Vi har varit ute och pratat med varandra jämt över gårdsgränsen. Det som förvånar mig väldigt mycket är att man nere i , eller var du bor, tydligen måste bilda bostadsrättsförening innan man börjar prata med varandra. Det gjorde vi i hyresrätten i ett tidigt skede. Det håller inte för mitt vidkommande. Jag tror att människorna bryr sig mycket oavsett bostadsform. Men om man ser ett ekonomiskt intresse i vissa transaktioner kan det vara mer intressant att prata med varandra, som om man kan försöka göra en ombildning av hyresfastigheter till bostadsrätter. 145 () replik: Regeringen avstyrkte införandet i den proposition man lade fram under förra . Man kunde också konstatera skälen till att regeringen avstyrkte förslaget vid den behandlingen. Bland annat de tunga remissinstanserna, de tre största aktörerna vad gäller bostadsrättsföreningar SBC, och avstyrkte. De tyckte inte att förslaget var bra. Ett annat skäl som regeringen anförde var att det här systemet inte fungerar på hyresrättens område. Då förväntar vi oss att man i nästa steg måste se över det också i den delen. Vad är det som gör att socialdemokraterna i bostadsutskottet, trots de många sakskäl som har anförts här, ändrade uppfattning och drev en annan linje? Vilka sakskäl har socialdemokraterna i bostadsutskottet haft för att tillkännage och i betänkandet föreslå att man utökar skyldigheten till underrättelse för bostadsrättsföreningar, när förslaget inte har vunnit gillande i andra sammanhang? 146 HANS () replik: menar att regeringen har avstyrkt förslaget och att vi skulle se det på ett annat sätt i bostadsutskottets s-grupp. Vi har ett system där det faktiskt är som bestämmer. Utifrån den aspekten tycker jag att det kanske är ett friskhetstecken att regeringen i vissa fall får ändra sin uppfattning, om det är så att man har stått så hårt vid den, som jag kanske inte har upplevt att man har gjort. säger att systemet inte fungerar för hyresrätterna. Det är möjligt att systemet inte fungerar helt hundraprocentigt. Men jag har i alla fall den uppfattningen att det för de människor som kommer in i systemet är bättre än att inte systemet finns. Jag hoppas att de människorna får den trygghet och den hjälp som de behöver. Det är trots allt människor du har att göra med. Där tror jag att det är bättre att vi har en sådan lagstiftning än att vi inte skulle ha det. 147 () replik: Det låter ju intressant. Bara för att det är sunt att gå emot regeringen kan man tänka sig ett tillkännagivande. Men jag tycker ändå att det är principiellt viktigt att veta vilket argument som har föranlett tillkännagivandet. Vad är det för ny information som har tillkommit? Jag kan konstatera att i regeringens proposition 2002/03:12 s. 65 anger man mycket tydligt argumenten för att man inte föreslår att man också ska se till att underrättelse gäller för bostadsrättsföreningar. Man anför också väldigt tydligt att de tre största aktörerna på marknaden har avstyrkt detta och har en lång argumentation för det. Då vill man gärna veta här i kammare: Vad är det för sakargument, annat än att gå emot regeringen, som ligger till grund för att fatta ett sådant beslut? Det vill vi gärna veta, inte minst med tanke på att just det här regelverket inte fungerar inom hyresrättens område. Det skulle också kunna vara en vägledning för oss andra att förstå vilka andra revideringar som måste till inom hyresrättens område där detta inte fungerar. Jag kan dessutom konstatera, och det vill jag också ha en kommentar till, att måste kronofogdemyndigheten underrätta socialnämnden innan avhysning. Där finns så att säga en funktion. Det andra är att också har avstyrkt och menar att det redan inom rådande lagstiftning finns en möjlighet att agera. Det är väl ändå så att när man ska stifta lag måste den ha en relevans. Man måste ändå kunna förutse att den kommer att fungera. När bevisningen är så entydigt emot ett lagförslag vill jag gärna höra och ger nu Socialdemokraterna en möjlighet att ge sakargumenten för varför detta ska införas. 148 HANS () replik: Jag ska försöka förklara det för . Vi ser på det här utifrån människorna. Vi tycker att det är jätteviktigt att människorna får den trygghet och den hjälp som de behöver när de hamnar i en situation där de kan behöva hjälp av de sociala myndigheterna. Det är klart att det alltid finns lagstiftning det tyder också den här debatten på där man kan göra förändringar som är till det bättre. Man kanske kan skruva och vrida även i det här systemet för att få det ännu bättre och för att de enskilda ska få den hjälp och den trygghet som de behöver. Vi har fört diskussionen och känner oss ganska trygga med att det här kan vara en hjälp för dem som har det trassligt och som behöver hjälp. Då tror vi att det sociala kan hjälpa de personerna. Vi har kommit överens med om att det här kan vara ett bra alternativ. Det kan väl vara som så att vi ibland kan se lite olika världar, men jag tror ändå att det här kommer att bli bra. 149 (): Det är inte ofta, men det händer ibland att man får se sin motion leda till ett tillkännagivande i ett betänkande. Det tackar vi för. Vi tackar dessutom regeringen för det mycket snabba hanterandet av det tillkännagivandet. Det känns riktigt bra. Jag hade egentligen bara tänkt säga så pass mycket i den här debatten, men jag känner att jag trots allt måste förlänga den stund som vi har möjlighet att umgås lite grann. Först vänder jag mig till , herr talman, som sade att vi är så väldigt mycket emot bostadsrättsföreningar. Jag tror att jag i den förra debatten vi hade klargjorde ganska tydligt var står. Jag klargjorde dessutom att jag själv har tillbringat större delen av mitt liv i bostadsrätt och tycker att det är en alldeles utmärkt form. Vill man fortsätta hacka på oss för att vi skulle vara motståndare till bostadsrätter får jag väl ta hit och svära vid den. Det är väl lämpligast för mig att svära med fingrarna på just den boken. Men vi har ingenting emot bostadsrätter. Vi kan konstatera att man tycker så synd om den stackars bostadsrättsstyrelsen som ska behöva anmäla en granne till socialnämnden. Jag har faktiskt själv aldrig suttit i en styrelse. Däremot har jag varit revisor i en herrans massa år i en bostadsrätt och sett en del av de här vräkningsärendena. Anmälan är hemskt tragisk för styrelsen, men det är helt okej att den kastar ut grannar ur deras bostäder, att de inte får bo kvar. Proportionerna blir liksom lite lustiga. Att slänga ut sin granne på gatan är inga problem, men när det gäller att anmäla till socialnämnden att det är problem är det jättesynd om samma styrelse. Jag har lite svårt att förstå det här resonemanget. Man använder som argument att det här inte har fungerat på hyresmarknadens sida. Nej, det har inte alltid fungerat särskilt bra. Det finns exempel på motsatsen. Jag satt i och tittade rätt mycket på frågor som gällde vräkning. Vi vet att av dem som vräks efter vräkningen inte har ett eget kontrakt. Vi vet att man över huvud taget inte har reda på var av dem som har blivit vräkta finns längre. Väldigt många av dem befinner sig då i hemlöshet, riktig hemlöshet, alltså uteliggarvärlden. Det här vet vi genom undersökningar som är gjorda. Det är ingen nyhet. Vi vet också att de som har blivit vräkta på grund av betalningsförseningar eller på grund av skulder inte får kontrakt. Så ser det ut i bostadsvärlden. Det är inte så att det är ett specifikt storstadsproblem. Det gäller hela landet. Vi har hemlösa uteliggare i samma kommuner som vi river lägenheter. Vi vet om att vräkningar får just den effekten för människor. Man hamnar utanför bostadsmarknaden. Skälet till vår motion var helt enkelt att man införde samma regelverk för bostadsrätten som för hyresrätten i det andra skedet. Man införde alltså samma uppsägnings- och avhysningsregler, som det så vackert heter, för bostadsrätten som för hyresrätten, vilket inte fanns innan. Därför tyckte vi att det var ganska rimligt att samma regelverk också gällde som ett skydd för den enskilde bostadsrättsinnehavaren. Det har vi nu fått, och det tycker vi är jättebra. Vad kan då en socialnämnd göra? Jag kan konstatera att i södra innerstadens socialnämnd i , som tog ett ganska kraftigt tag när det gällde vräkningar, hade vi exempel med en gammal kvinna som inte hade upptäckt att det nya bostadsföretaget inte accepterade autogiro. Hon trodde att hon betalade hyran över autogiro. Plötsligt hade hon kommit i jätteskuld och skulle sägas upp. Genom ett aktivt arbete i socialnämnden kunde den vräkningen hindras. Den hade skett annars. Den hade skett i bostadsrättsföreningen enligt samma regelverk. Jag kan konstatera att man genom att träffas och tala faktiskt har minskat antalet vräkningar i den stadsdelen ganska rejält. Det är den förhoppningen vi naturligtvis har. Målet är inte någonting annat, inte att man ska anmäla folk för att det är kul. Målet är naturligtvis att man ska hindra avhysning. När man diskuterar särskilt allvarliga störningar kanske jag utan att kunna lagen kan ge några exempel. Det är om du skjuter skarpt i lägenheten, om du våldtar grannens fru eller om du slår ihjäl grannens hund och sådant som det kallas väldigt allvarlig störning. Om du spelar musik högt har det inte någonting med nivån på musiken att göra om det är en allvarlig störning, utan det är egentligen när du utgör fara för liv och lem för dina grannar som det räknas som en allvarlig störning. Men, som sagt var, jag vill tacka både ledamöterna i bostadsutskottet och regeringen för en välvillig behandling av vår motion. 150 () replik: Vi kan väl fortsätta resonemanget på området. Jag noterar att när talar så väl om det vänsterpartistiska förslaget som har fått gehör av socialdemokrater och miljöpartister hämtar han argument från hyresrättsområdet. Han talar om vräkningar, de hemlösas situation och om hjälp för de utkastade. är det exempel från hyresrättsområdet. Jag vill ändå påstå att det finns en viss skillnad mellan en person som kanske har problem av olika slag som har fått ett hyreskontrakt hos en hyresvärd och en person som äger en bostadsrättslägenhet. Jag vill ställa samma fråga till som jag ställde till . Det gäller graderingen av störningar. fick vi höra väldigt spekulativa exempel, att ta fram bössan, att våldta grannen och allt möjligt. Men är inte bekymret detsamma om personen med bössan som springer hos grannen har en familj och barn? Är inte den personen i samma behov av hjälp? Skulle det då inte vara samma regler som gäller där, det vill säga att det ska ske en anmälan till socialnämnden. Jag tycker nästa att det skulle vara större anledning att anmäla till socialnämnden om man springer omkring med en bössa och våldtar grannens fru! 151 () replik: Det här är fråga om en anpassning, , till samma regelverk som gäller på hyreslagssidan. Mig veterligen har en kristdemokrat aldrig någonsin föreslagit att man ska ändra i hyreslagstiftningens avhysningsregler i fråga om detta. Det är exakt samma regelverk. Vid allvarlig störning behöver man inte gå till socialnämnden. Det gäller exakt samma saker. Mig veterligen har aldrig motionerat om en förstärkning i fråga om allvarlig störning. Men vi kan diskutera detta, . Det står mig inte främmande, framför allt inte när det finns barn i familjerna, att man inte rakt av ska kunna kasta ut folk i det läget. Det här är fråga om en anpassning till hyreslagstiftningen, som blir identisk både vad gäller skälen till vräkning och den omsorg som ska råda om de människor som riskerar att bli vräkta. Visst ska vi kunna diskutera, åtminstone i de fall som gäller barnfamiljer vilket påpekas i ett annat fall där vi inte tycker att vräkning över huvud taget ska ske. Det gäller vid upprepade försenade inbetalningar, som ni har röstat emot när vi har yrkat på att det inte ska vara skäl till avhysning. Det finns inte med här heller som ett skäl. Vi fick inte igenom allt, men vi kanske tillsammans kan titta över detta. Sedan var det frågan om skillnad mellan hyresrätt och bostadsrätt. Det är mycket möjligt att jag använder exempel från hyresmarknaden. När vi har tittat på detta i har det inte varit någon skillnad för folk som blir vräkta beroende på vilken upplåtelseform de blir vräkta från. Den sociala situationen för den som blir vräkt är i efterhand identisk. Det finns ingen skillnad. Däremot är det nog fler som blir vräkta från hyresrätter. Jag vet ju hur vi jobbar i min egen bostadsrättsförening. Lite grann beror det nog på att när till exempel ljudet är lite för högt kanske man snackar med varandra. Men det finns också hyresrätter där sådant sköts alldeles utmärkt och det inte sker några vräkningar. 152 () replik: Jag säger till som jag sade till , nämligen att när jag läser betänkandet tycker jag att det finns fler argument som talar emot lagstiftningen. Den lagstiftning vi pratar om nu hängs upp på den lagstiftning som finns på hyresrättsområdet. har med nästan kameral noggrannhet läst den lagen. Sedan ska den överföras till bostadsrättsområdet. Sedan är det resonemanget om anmälningsplikten. Jag har inte själv en bostadsrättslägenhet, men jag har barn som har det. En bostadsrätt har ett visst värde. Då har man också bekymret precis som jag tog upp i mitt anförande med räntebetalningar och så vidare. Vore det inte då lika klädsamt av att i lagstiftningen införa att banker och kreditinstitut ska ha skyldighet att anmäla till socialnämnden när någon inte kan betala räntan eller amorteringarna? Jag tror att är medveten om vi har till och med ett särskilt yttrande om det att i fråga om hyresrättsområdet har vi lagt fram tydliga förslag på att vi vill skärpa lagstiftningen genom att till exempel införa ett ökat samrådsförfarande. Det är för att hjälpa familjer med barn när de blir hemlösa. Det tror jag att vet. 153 () replik: Låt oss börja med den så kallade värdediskussionen. Naturligtvis finns det en risk för att det finns andra lån. Dessutom kan man ha belånat sin lägenhet för att bygga om sommarstugan eller för att köpa en bil eller annat som kan skapa problem med betalningar. Ofta går bankerna in och gör en avbetalningsplan i stället för att riskera bostadens värde. Det är väl rätt bra. Jag kan tänka mig att om det inte går att skaffa en annan bostad till familjen eller personen som blir vräkt på bostadsmarknaden, att det är bättre, trots att det finns ett värde i bostaden, att socialnämnden väljer att hjälpa till ekonomiskt. Jag tror att det är rimligt. Kostnaderna för samhället vid en vräkning är inte små. De är mycket stora. En vräkning kostar att genomföra. Priset är gammalt, så priset har väl gått upp ytterligare några tusenlappar. Trots att det i det här fallet finns ett värde skulle det vara lönsamt för socialnämnden att hjälpa till att betala av en hyra eller hjälpa till att skapa en avbetalningsplan, vilket är det vanligaste när man ser över de ekonomiska förutsättningarna. Vi får komma tillbaka och diskutera de andra frågorna. Om vi har som mål att minimera antalet vräkningar och i stället se till att samhället tar sitt ansvar, att alla har rätt till en bostad, kanske vi kan komma överens om att skriva in rätten till en bostad i socialtjänstlagen. Det hade varit en styrka. Då skulle vi vara tvungna att vidta en mängd åtgärder när folk riskerar att förlora sin bostad. Vi kan väl se över de regelverken. Vi kan väl se över det som handlar om barnfamiljer. Vi kan väl se över vad som händer de människor som framför allt i överhettade områden står utan bostad. Det finns alla möjligheter. Precis som jag tidigare i debatten sade till , föreslår jag att ni ska läsa våra motion om rätten till en bostad. Allas rätt till bostad heter motionen. Där finns mycket att hämta. 154 (): Vi pratar bostadspolitik, men i det här betänkandet tar vi på oss de sociala glasögonen. Själv är jag socialarbetare. Det är naturligtvis de aspekterna som jag tycker är viktiga i betänkandet. Det är helt okej att jämföra med hyreslagstiftningen och införa denna fråga även för bostadsrätter. När man läser texter väljer man naturligtvis det som passar ens egen argumentation. Jag stryker under sådant som att ta ett socialt och samhälleligt ansvar för medlemmar, att socialnämnden ska ges möjligheter att vidta åtgärder och komma med insatser som hindrar eller förebygger att bostadsrättshavarens sociala situation försämras genom de sanktioner som bostadsrättsföreningen kan komma att vidta. Det är därför detta sker. Om jag har något mankemang med banken får jag ta det med den. Men här är det bostadsrättsföreningen som vill göra någonting som drabbar den enskilde. Det är konflikter människor emellan. Om allting är så rosenrött, fint och trevligt som ni beskriver här i både hyreshusområden och bostadsrättsföreningar är det jättebra. Men detta gäller när det verkligen uppstår konflikter, och det är svåra konflikter. Det är det för den som är drabbad av till exempel någon sjukdom. Där tänker jag ta upp ett speciellt fall som jag tycker är jobbigt. Man ska inte behöva hamna i den situationen som beskriver. Det har jag fått mycket insikt i genom . Det gäller till exempel om en människa är sjuk och lider av exempelvis depression. Då ligger det i sakens natur och är sjukdomens art att man inte betalar sin hyra. Man ligger på sin på golvet och orkar inte ta sig upp utan mår fruktansvärt dåligt. Det är ett socialt och samhälleligt ansvar att på något vis tala om det. är naturligtvis uppmärksam på det och ser att det håller på att gå riktigt dåligt. Jag skulle som socialarbetare vilja ha den möjligheten. Sedan skulle jag naturligtvis också vilja ha redskapen att verkligen hjälpa den här människan och se till att den får en personlig assistent som åtminstone ser till att ett anständigt liv kan upprätthållas. När den här personen till exempel kommer i en manisk period och sätter sprätt på alla sina pengar och är jättepigg igen står den i annat fall utan bostad. Det är väldigt viktiga frågor. Det behövs också ekonomiskt stöd och att socialnämnden får en möjlighet att hjälpa till med det. Det behövs ett bättre ansvarstagande även inom hyresrättens område. Det är ett annat ansvar och andra som ska avkrävas ansvar för frågorna. Jag vet att det sker förfärliga saker. Man är väldigt snar att kicka ut människor som inte sköter sig. Det står så väldigt många och vill ha bostaden. Det är ett behändigt sätt. Rätten till en bostad behöver man skriva under på. Föredrogs bostadsutskottets betänkande 2003/04:BoU10 Bostadsrätt underrättelser till socialnämnden (prop. 2003/04:94). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas ) 11 § Inteckningsfrihet vid avstyckning, m.m. Föredrogs bostadsutskottets betänkande 2003/04:BoU11 Inteckningsfrihet vid avstyckning, m.m. (prop. 2003/04:73). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 12 § Förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag Föredrogs bostadsutskottets betänkande 2003/04:BoU12 Förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag (prop. 2003/04:96 delvis). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Skrivelse 2003/04:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet Framställningar 2003/04:RRS9 styrelses framställning angående granskningen av försvarets materielförsörjning 2003/04:RRS10 styrelses framställning angående uppföljningen av kriminalvårdens klienter Motioner med anledning av prop. 2003/04:147 antagande av rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel /04:Ju24 av m.fl. (c) 2003/04:Ju25 av m.fl. (m) med anledning av skr. 2003/04:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2003/04:Fi33 av m.fl. (m) 2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) 2003/04:Fi35 av m.fl. (c) 2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) betänkande 2003/04:KU20 Granskningsbetänkande betänkande 2003/04:JuU27 EG:s rättshjälpsdirektiv betänkanden /04:LU27 Inteckning i utländsk valuta /04:LU28 Höjda begränsningsbelopp för redares skadeståndsansvar betänkanden /04:SfU14 Vissa socialförsäkringsfrågor 2003/04:SfU16 Konvention om social trygghet mellan och 2003/04:SfU17 Vissa premiepensionsfrågor 2003/04:SfU18 Stärkt barnperspektiv i mål om utvisning på grund av brott betänkande 2003/04:UbU14 Jubileumsfonds verksamhet 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:537 av ()till statsrådet om kärnkraften /04:538 av ()till statsrådet i vissa regioner och kostnadsutjämning /04:539 av ()till utrikesminister och handeln med 2003/04:540 av ()till näringsminister handel med 2003/04:541 av ()till justitieminister och diplomatiska garantier 2003/04:542 av ()till justitieminister med specialkompetens 2003/04:543 av ()till statsminister 2003/04:544 av ()till socialminister av husläkarsystemet 2003/04:545 av ()till finansminister av ideella föreningar 2003/04:546 av ()till statsrådet utbildningar för utländska akademiker 2003/04:547 av ()till statsrådet drogförebyggande arbete 2003/04:548 av ()till statsrådet strategi och prioriteringar i författningspolitiken 2003/04:549 av ()till finansminister vid ideell verksamhet 2003/04:550 av ()till socialminister vad gäller läkemedel 2003/04:551 av ()till utrikesminister för terroristanklagade Interpellationerna 2003/04:537543 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Interpellationerna 2003/04:544551 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:1231 av ()till utrikesminister konventet i /04:1232 av Sermin Özürküt (v)till utrikesminister i EU 2003/04:1233 av ()till statsrådet av utvisningsbeslut /04:1234 av ()till utbildningsminister enhet för enskilda ärenden /04:1235 av ()till utbildningsminister kvalitetsgranskning 2003/04:1236 av ()till utbildningsminister och kostnader 2003/04:1237 av ()till statsrådet behjälplighet och tillgång till dokument 2003/04:1238 av ()till statsrådet på arbetsmarknaden /04:1239 av ()till statsrådet inom vården /04:1240 av ()till justitieminister 2003/04:1241 av ()till finansminister 2003/04:1242 av ()till statsrådet i /04:1243 av ()till miljöminister av 3 G-nätet 2003/04:1244 av ()till utbildningsminister som nekar kvinnor abort Frågorna 2003/04:12311243 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Fråga 2003/04:1244 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:1160 av ()till justitieminister 2003/04:1176 av ()till näringsminister av fordon till affärsverket 2003/04:1177 av ()till näringsminister för statliga bolag 2003/04:1181 av ()till utbildningsminister för studenter /04:1185 av ()till statsrådet i /04:1205 av ()till utbildningsminister av studielån vid värnplikt 2003/04:1206 av ()till utbildningsminister av / 2003/04:1208 av ()till statsrådet som generaldirektör Svar inkomna redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . Svar inkommet redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 45 (delvis) av förste vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 80 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 120 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.