prot · GS0922 · 2004-10-28 00:00:00 — Jag kan mycket väl tänka mig att det blir en sammanslagning, även om jag inte anser att det vore lämpligt . Jag tror att man då snart skulle upptäcka att man var för sig behöver nybilda en liten grupp. Därför ser jag hellre samarbete på en annan nivå Östersjösamarbetet, där är ordförande i den stående gruppen och att vi har kvar och . Förvisso finns det organ där man kan samarbeta och inbjuda balterna att bli medlemmar. Nordiska investeringsbanken är ett. för alkohol- och drogforskning är ett annat, som jag har tagit upp, och det finns säkert ytterligare ett antal. 116 () replik: Jag ska inte förlänga debatten så här sent. Jag kan bara konstatera att skillnaden egentligen inte är så stor mellan oss. Skillnaden är att jag ser ett organ medan ser ett antal olika organ som man kan bygga på med samarbete. Jag tycker att det skulle vara mer effektivt att ha ett organ där vi skulle kunna diskutera frågorna gemensamt än att ha många. Men för att låta oss sluta i någon form av enighet vill jag säga att jag tror att vi bägge två tycker att det är bra att vi har ett utökat samarbete med de baltiska staterna. Sedan skiljer vi oss åt när det gäller om vi ska ha flera organ, som vill, eller om vi, som jag vill, ska låta balterna vara medlemmar i . 117 (): Det är intressant att få vara med i en debatt om och verksamhet. Det är klart att tonläget höjs lite grann när och kommer. Det var lite lågmält i början, så länge ministern var här, men det är inte för att ministern har gått som vi höjer tonläget. Jag tror att det beror på vårt engagemang i den här frågan som är ganska djupt och stort. Någon sade efter mitt förra inlägg från den här talarstolen att jag låter som en pastor. Det kan väl vara så när man är uppväxt i ett och har suttit på orgelläktaren i en kyrka . Då har man väl hört den typen av samtal för mycket. Men jag tror ändå att det är viktigt med väckelsepredikantens ord när det gäller Nordenarbetet, även om jag tycker att det var en lågmäld och vacker debatt i början. Det är nämligen inte riktigt så vackert som vi säger. Här kommer vittnesbördet från mannen som bor vid gränsen, som så fort han kommer hem, om vi hinner votera , träffar folket på i , som har åsikter om gränsöverskridande arbete. i , pratar vi om i det nordiska samarbetet. Jag tittar på min lapp. Det blir: i EU-ropa. Så kan det också bli, herr talman. Jag tror därför att det är så ofantligt viktigt att vi inte låter oss lockas att ställa oss bakom motioner i riksdag där man föreslår nedläggning av . Jag står helt bakom uppfattning om de motioner som har väckts i ärendet. Som boende vid en landgräns vet jag att det här är viktigt för folket, och det är glädjande att veta att arbete är viktigare för många än EU-arbetet. I praktiken är det ju många fler som pendlar över de nordiska gränserna än över Europagränserna. Jag står också bakom uppfattning, herr talman, i frågan om organisatoriska förändringar. Jag vet att talmännen både i och i övriga nordiska länder nu har den på sitt bord. Titta inte bara på kronor, utan titta på innehållet! Jag ska ge några exempel. Som ordinarie ledamot i den svenska gruppen har jag också ett engagemang som ordinarie ledamot i näringsutskottet. Jag har ställt en fråga till statsministern om en sådan viktig sak som tågförbindelserna mellan och , som är på väg att dö ut. Det är viktiga Nordenfrågor som vi naturligtvis kommer att ta upp på bordet i andrakammarsalen när sammanträder. I näringsutskottet har vi kommunikationsfrågorna som gäller . Även om jag sitter i det svenska utskottet, som har med trafik att göra, känner jag bestämt att vi har en viktig uppgift att fylla i näringsutskott med trafikfrågorna på bordet. Trafikutskotten, det svenska och det norska, kom på gemensamt besök till . Vi träffades i . Jag tror att vi kan vara överens om att alla ser vikten av det nordiska samarbetet även i vad gäller dessa frågor. Det är ändå väldigt viktigt att vi skapar en nordisk arbetsmarknad med säkra och trygga jobb. Vår minister, som tyvärr har gått, säger varje gång jag hör henne att vi inte ska ha någon regelharmonisering. Jag vill påstå att vår socialminister och Nordenminister använder fel ord, herr talman. Det finns inget annat ord än regelförändring som kan gälla i sammanhanget. Det måste vara ett regelverk som innebär att om jag av Arbetsförmedlingen i tvingas över gränsen för att ta ett arbete, eftersom jag annars blir avstängd från arbetslöshetskassan, ska veta att jag åker till ett tryggt arbete om jag skulle drabbas av sjukdom eller arbetslöshet igen. Så är icke fallet . hämtade kronofogden utmätningspengar hos en som var drabbad av detta problem. Den personen får sälja sitt hus, och familjen måste flytta på grund av att vi inte får ordning på problematiken i fråga om gränsöverskridande arbete. Det är inget litet problem. Ungefär 200 i min närhet pendlar . Jag kan garantera, herr talman, att när jag stod i i min hemby kom en flicka som jobbar fackligt i sjukvården i och sade: Vi har jätteproblem, . Vi måste sätta oss ned. Vi måste kalla till ett möte. Det är många som inte tror att de vågar fortsätta att jobba över norsk-svenska gränsen. Så vill vi inte ha det, i all synnerhet inte vi som är politiker i gränskommunerna. går talartiden mot sitt slut, men ta det här som ett vittnesbörd från mig om att 52-åringen är i sin krafts dagar och borde sätta i gång och jobba hårt som 52-åring. Jag tycker inte han ska pensioneras ens vid sin 65-årsdag. 118 SKÅNBERG (kd): Jag vill börja med att instämma i bifallet till reservation 2 som redan har yrkat på. Jag har ställt frågan varför det nordiska samarbetet är så populärt. Det är inte så konstigt. När det gjordes en var det , alltså flertalet, som föredrog framför EU. Frågan hänger i luften: Varför är det så, när vi har lite svårt att popularisera Europasamarbetet? Jag tror att det är som skillnaden mellan att fira och att fira nyårsafton. är något speciellt. Då kommer familjen samman. Det är gammalt och vant, och man begriper varandras språk. Alla har inte samma biologiska bakgrund, och det är väl det för annars blev det inavel. Men de flesta har det, och man har en gemensam historia. Nyårsafton är festen då när och fjärran kommer. Det är lite exotiskt, och den behövs också. När vi träffas med sessionen här i kommer statsministrar, 55 ministrar, drygt hundra parlamentariker och tusen människor alltsomallt. Det är fest. Då kommer familjen samman. Det här känner man i . Jo, man har en tusenårig historia tillsammans. Ja, längre än det. Vi kan tala om vår urnordiska gemenskap som gör att vi har så lika språk. Så länge man har talat här, ända sedan inlandstidens dagar, har man kunnat göra sig förstådd med ett språk som är besläktat med vårt. Vad är det som gör att kändes så naturlig ? Varför har vi redan haft en euro långa tider? Det kanske inte är allmänt bekant. Låt mig påminna om att hade , och kronan som gemensam valuta knuten till varandra så att mynten var giltiga till samma värde över landgränserna utan att behöva växlas. Hur kommer det sig att man 1952 instiftade ? Jo, det var på grund av värdegemenskapen mellan fem länder och tre självstyrande områden i . Man frågar sig då om är effektivt som arbetsredskap. Låt mig bara säga att av de rekommendationer som har lagts av har effektuerats. Jag måste erkänna att jag är på mitt i . Det är långt ifrån att några av mina motioner har gått igenom, inte ens under den borgerliga regeringen. Vad är det som gör detta? Jo, det är konsensusmetodiken. Man jobbar tills man är överens. Det är något speciellt med . Man samtalar till dess att frågan är färdig. Samarbetsministern angav för- och nackdelarna med det sättet att arbeta. För den som är van vid ett nationellt parlament som detta är det uppfriskande och stärker tilltron till demokratin att få vara med i där vi känner att vi först och främst ska komma samman oberoende av den politiska bakgrunden för att dra utvecklingen framåt. Tiden medger inte att jag fördjupar mig mycket i att vi har haft framgångar i det nordiska samarbetet. Men eftersom är ifrågasatt, ha tålamod med mig när jag nämner några av de saker som har lyckats med. Vi kan till exempel nämna att antogs två rekommendationer, en om nordiskt miljöhandlingsprogram och en om strategi om en bärkraftig utveckling varvid bland annat ingår rekommendationer för att verka för ratificering av Kyotoprotokollet och för att genomföra projekt för att prova Kyotomekanismerna i . Vi kan nämna att ministerrådet presenterade handlingsplanen vid om bärkraftig utveckling i . Vi kan nämna de problem som har funnits men också de ansatser till lösningar som finns och som man kommer att jobba vidare med när det handlar om TV. Vi ska kunna se de nordiska programmen i varandras TV-apparater. Personnumren går framåt. Där är det som vi väntar på TV-fronten redan någonting som blir en verklighet, som ministern vittnade om. Vi kan nämna principöverenskommelsen att utomnordiska medborgare med permanent uppehålls- och arbetstillstånd inkluderas i avtalet om den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Det är sant att skatteområdet har varit ett trögt samarbetsområde, men fick vi återigen en rapport; 2003 undertecknades ett bilateralt skatteavtal mellan och för att i den delen av där jag bor underlätta gemenskapen. Kostnaden för resan över blir avdragsgill på båda sidorna. Pensionsförsäkringar från hemlandet eller bostadslandet kan tas med till arbetslandet och fortsätter att vara avdragsgilla mot inkomsten, och så vidare. På undervisningens område kan man nämna flera olika saker som jag inte tar upp nu för att vinna tid. Det finns ett särskilt perspektiv på det nordiska samarbetet som statsminister lanserade 1997 med begreppet den nordliga dimensionen för samarbetet med våra närområden. På det sättet kan vi dra in balterna i gemenskapen. Utan att överge vår samhörighet som är tusenårig kan vi inlemma dem , när den ödesdigra och dystra muren har fallit, i den gemenskap som de tillhör med oss i och med . Det går att hävda en nordisk identitet genom EU. Ja, det är angeläget. Också nordvästra måste dras in i ett konstruktivt samarbete. har EU utvidgats kraftigt, inte bara med baltiska länder utan med flera andra länder i . Det är angeläget att öka vår möjlighet att hävda våra nordiska intressen i detta utvidgade EU, det som jag liknade vid nyårsfesten när man kommer från när och fjärran. Ett nordiskt block i EU-samarbetet ja, men inte först och främst. Det handlar om att söka bundsförvanter i olika konkreta frågor allteftersom de dyker upp, EU-länder som har samma värderingar i konkreta frågor som vi i de nordiska länderna. Det går inte bara att sjunga lov. En som saknar mat på bordet och ljus i granen skulle vara dyster. Det finns också brister i det nordiska samarbetet. Det går inte tillräckligt snabbt. Trots att vi har kämpat har flera vittnat alldeles om problemen när det gäller hastigheten. Vi vill lägga in en växel till. Det må väl tillåtas oss i oppositionen med reservationen från . Vi ser att tusentals människor pendlar mellan de nordiska länderna, har sin bostad och nationalitet i ett land, sitt arbete i ett annat. Ett sådant exempel är där inneburit en kraftig ökning av gränspendlare mellan och . Här finns det fortfarande regelproblem. De regelproblemen måste rätas ut och lösas. vill därför i den reservation som vi har yrkat bifall till öka hastigheten. 119 (): Om det nordiska samarbetet ska utvecklas måste det utformas på ett sådant sätt att medborgarna känner delaktighet. Nordiskt samarbete måste märkas i människors vardag. Konkreta frågor som undanröjande av olika former av gränshinder har naturligtvis stor betydelse. En annan viktig fråga för att tydliggöra det nordiska samarbetet är hur vi lyckas förankra det arbetet inom det nationella parlamentet. Från delegationens sida har vi försökt ta ansvar för att involvera i arbetet, men också för att följa upp de rekommendationer som tas i . Jag tror också att det är nödvändigt att vi blir mer pådrivande mot våra regeringar. I takt med att samarbetet med de baltiska staterna utvecklas och blir en naturlig del av vardagen blir behovet av att utveckla samarbetet med övriga närområden än viktigare. Jag tänker utifrån det uppehålla mig helt kort vid något som jag inte tror har varit uppe i debatten tidigare, nämligen . I betänkandet nämns att ministerrådet ska fortsätta att utveckla kontakterna med bland annat . Jag delar den uppfattningen och jag är övertygad om att det nordiska samarbetet tillsammans med andra aktörer som är aktiva i kan åstadkomma mycket. Jag menar också att vi i det nordiska samarbetet kan ta ett större ansvar för att vara ledande i det arbetet. Låt oss komma ihåg två saker: För det första består den så kallade av drygt 5,9 miljoner människor. Merparten, 4,3 miljoner, bor i . Det bor ca 3,4 invånare per kvadratkilometer. Inom området lever ett antal ursprungsfolk, bland annat samer, komi, vepser och nenetser. Området innehåller mycket stora naturtillgångar i form av bland annat skog, , gas och olja. Där finns några av vår tids största miljöhot i form av radioaktivt avfall. Till detta ska läggas att gränsen mellan och utgör en av de största skiljelinjerna mellan två helt olika socioekonomiska verkligheter. Kort sagt: med nordvästra utgör ett område med stora möjligheter, men också stora hot. För det andra vill jag anknyta till det jag inledde med, nämligen att nordiskt samarbete måste märkas i människors vardag. Ska vi vara lyckosamma i ambitionerna att öka integrationen mellan och närområdena då menar jag att nordvästra i viss mån har en större betydelse måste vi föra människor och deras verklighet i alla stycken närmare varandra. I betänkandet sägs bland annat att miljöarbetet runt kan stärkas, liksom områden som berör narkotikamissbruk och människohandel. I nordiska sammanhang har frågan om människohandel för sexuellt utnyttjande diskuterats . Bland annat har arrangerat seminarier i frågan. Vid seminarierna har frågan om mäns ansvar diskuterats flitigt. Detta har skett utifrån det faktum att som i all handel bygger utbudet på att det finns en efterfrågan. Den efterfrågan står vi män huvudsakligen för. Vad det ytterst handlar om är att till synes vanliga nordiska män anser sig ha rätt att köpa sig tillgång till kvinnors kroppar. Män som köper sex kommer från alla samhällsklasser. Det är gifta män, ensamstående män, pappor, morfäder, bröder och makar. De fungerar ofta till synes alldeles normalt i samhället. Utifrån det faktum att män är frånvarande i debatten togs ett initiativ för bildandet av ett nätverk av manliga riksdagsledamöter med syfte att i olika sammanhang lyfta debatten, påverka mäns attityder och på olika sätt bidra till kampen mot människohandel för sexuellt utnyttjande. I sanningens namn har vi i dagens läge inte åstadkommit mycket, men helt klart är att detta är ett sätt att försöka göra något. Det intressanta var att män från alla partier, visserligen i olika omfattning, sagt sig vara villiga att ingå i ett nätverk. Till veckan stundar session här i . Där kommer en mängd parlamentariker från de nordiska länderna att mötas det har vi hört tidigare. Jag vill avsluta med att uppmana de män som på olika sätt deltar i sessionen att lyfta fram frågan om bildandet av liknande nätverk i sina parlament och kanske ge möjlighet till ett nordiskt nätverk. Se gärna det här som en utmaning. Om någon vill ha det upprop som låg till grund för bildandet av det manliga parlamentarikernätverket här i kan ni få det av mig. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag. 120 () replik: Eftersom nu får vara representant för regeringsmajoriteten ska jag ställa en fråga som är ganska viktig. Jag vet att och jag delar uppfattningen om vikten av det nordiska arbetet i Barents. Det är ett av områdena i Barents. Det är också hela det arktiska arbetet. Jag råkar ha fått uppgiften att sitta i den arktiska parlamentarikergruppen, som ende svensk. Där jobbar vi med hela området från till . Vi har representanter från alla dessa länder, till och med från , även om de är dåliga på att närvara. Vi har diskuterat det här tidigare. Många länder har gemensamt samlats kring ett . Det är en institution som egentligen har sitt säte i i . Den uppfyller faktiskt inte kravet gentemot , trots att det ju är vi i som har lanserat IT in the Arctic som vår slogan för att ge möjlighet att utbilda sig om man bor i det arktiska området. Det gäller även telemedicinsidan, som ju är så viktig. frågar jag : varit uppe till diskussion i förhandlingar om budgeten? Det handlar om en så simpel summa som . Det borde läggas vid i , som huvuduniversitet i . 121 () replik: Det är roligt att få frågan som något slags närstående till regeringen. Jag tror att mycket väl känner till mitt engagemang i den här frågan. Av en händelse som ser ut som en tanke tog jag med mig en del av det underlag vi har haft i våra budgetförhandlingar. Jag ska väl inte avslöja allt om hur det går till i budgetförhandlingarna, men vi har lyft upp frågan om dessa resurser. Vi har inte lyckats komma fram, men vi är rätt envisa så vi får väl fortsätta att diskutera detta. och jag lyfte ju fram den här frågan när vi träffade samordningsministern. Vad jag hörde var att samordningsministern tog med sig frågan tillbaka. Vi får väl gemensamt fortsätta att lyfta fram de här frågorna. Jag tycker att just detta virtuella universitet är ett bra exempel på hur man kan samarbeta inom högskolan och universitetsvärlden inom områden där geografin är väldigt speciell. 122 () replik: Jag vet att brinner för frågan. Den ligger också väldigt nära dina hemområden. Det är inte minst en fråga för i som satsar väldigt mycket på den här frågan. Det är fler institutioner i som borde ha stöd i det arktiska arbetet. Det har jag debatterat med den än så länge varande undervisningsministern . Han har ännu inte klarat av att komma till beslut. Det gäller också stödet till forskningsanläggningen i som ju betyder så ofantligt mycket för det arktiska arbetet. Det är viktigt att vi i det nordiska arbetet också lyfter fram de institutioner som vi har i som kan tillföra det nordiska arbetet mycket kunskap i till exempel miljöfrågan och undervisningsfrågan. Jag vill ge ett exempel. Jag kommer från där jag träffade chefen på i huvudstaden som tackade för det initiativ som har tagits för möjligheten att utbilda lärare ute i byarna. Av 130 lärare som utbildas vid på finns nu ute i byarna 30 som aldrig behöver besöka eftersom man kan använda sig av IT in the Arctic. Jag hoppas verkligen att tar tag i den frågan ordentligt vid nästa budgetförhandling så att och IT in the Arctic blir modell i det nordiska arbetet gentemot det arktiska området. 123 () replik: Jag vill göra en kommentar till att universiteten ligger i mitt närområde. Det är rätt, men man ska ha proportion på närområde. Jag har till och till . Det är inte cykelavstånd men näst intill. Jag har med mig det här. är väl medveten om att i ett samarbete handlar det om ett givande och tagande. Jag står naturligtvis bakom den budgetuppgörelse vi har kommit fram till tillsammans med Socialdemokraterna och . förbehåller jag mig rätten att fortsätta att driva en del frågor. Där är det alltid bra om man kan få stöd från andra håll. 124 (): är det ytterligare en värmlänning i talarstolen som tänker tala lite grann om det nordiska samarbetet. Som uppväxt i i norra på gränsen till ser jag utbytet mellan våra länder som en naturlig del av livet. Man handlar, man arbetspendlar och företag flyttar över gränsen. Det är viktigt att det kan fortsätta och utvecklas än mer, precis som det står i betänkandet. Det ska göras lättare för medborgare att röra sig fritt inom . För att det ska fungera och människor ska känna sig trygga i att ta arbete i ett annat land behövs information och kunskap. Man behöver också definiera och lösa gränshinder, precis som har sagts tidigare i debatten. I togs ett initiativ tillsammans med för om att starta projektet . Det ligger mitt på gränsen mellan och i . Det har erfarenhet av arbete med gränsproblematiken. Det finns svensk och norsk personal i samma kontor. Den har till uppgift att ge information om de olika lagstiftningar som finns och underlätta för rekrytering, arbetspendling, företagsetableringar med mera. Där sitter en samlad kompetens från bägge ländernas myndigheter. har Grensetjänsten hjälpt över 30 000 personer från hela . Det är inte bara värmlänningar som ringer dit, utan man tar kontakt med Grensetjänsten från hela . Det är viktigt för att hindra att flera människor hamnar mellan två länders lagstiftningar. Det har ett antal arbetspendlare gjort under de år som gått. Det har varit allt från föräldraförsäkring, arbetsskador och sjukskrivningar till att vara anställd i företag som går i konkurs. Genom det så kallade med sin unika sammansättning av representanter från olika myndigheter från de bägge länderna har man framgångsrikt lyckats lösa en mängd av de gränshinder som dyker upp. För oss som bor vid gränsen till är pendlingen och utbytet mellan länderna, precis som jag sade i början, en viktig och naturlig del av vårt liv. Det borde inte finnas några större problem. Men tyvärr finns det fortfarande inslag i regelverk och andra förhållanden som upplevs som hinder. Jag anser att det behövs krafttag mellan länderna för att finna lösningar till att förenkla de lagar och regelverk som hindrar arbetskraftens fria rörlighet mellan länderna. sätt att lösa problemet visar att allt inte behöver hanteras på nationell nivå utan mycket kan lösas mellan handläggare i olika myndigheter bara man talar med varandra och sitter vid samma bord. Jag hoppas att Grensetjänstens arbete kan fortsätta även och framöver då projektet löper ut och att det ska ses som en viktig nationell angelägenhet och få del av nationella resurser. Människor från hela landet hör av sig, och arbetspendlar från just . Jag vill passa på att hälsa alla välkomna till då hundraårsmarkeringen av unionsupplösningen sker. Det kommer att vara en hel del aktiviteter i och med att många myndigheter och organisationer planerar en mängd insatser för att markera det. Jag hoppas att en del av de pengar som avsätts till hundraårsmarkeringen kan komma de mindre projekten till del. Det spirar mycket energi. Många människor är engagerade i att integrationen mellan länderna och bygderna ska utvecklas. Jag vill med detta inlägg göra kammaren uppmärksam på det arbete som sker för att underlätta integrationen mellan våra länder och än en gång hälsa er alla välkomna till för att delta i alla aktiviteter som kommer att genomföras . 125 (): Det har varit 52 spännande år med . Det har varit bra år, och det har varit betydelsefulla år. Men låt oss konstatera att vi också är i en ny tid. Det är nya samarbetsformer som växer fram. Det är nya organisationer, och det är nya aktörer. Till skillnad från anser jag att 52-åringen är trött och förtjänar att pensioneras. Om inte annat omvittnas det av andra talare mer positivt inställda till organisationsformen som sådan än vad jag är. säger till exempel att reformerna fastnar i den politiska sörjan. säger att vi behöver mer verkstad i . Det tar jag som intäkt för att man måste diskutera mer vad vi vill med det nordiska samarbetet och hur man effektiviserar det. Man ska kanske söka nya lösningar i stället för att ensidigt krama sig fast i en organisationsform. Den fyllde förvisso i sin tid när den tillskapades en viktig funktion. Men den platsar inte . Det är min uppfattning, och den ger jag uttryck för i en motion. En ny tid ställer krav på förändringar för att utveckla det nordiska samarbetet. Låt mig redan nu slå fast att det finns en folklig förankring. Vi behöver fördjupa det nordiska samarbetet. Det finns ett stort intresse för nordiskt samarbete även utanför . Det är därför jag anser att vi måste sluta att försumma det nordiska samarbetet. Det är just det vi gör genom att låsa in det i det . Det är dags att flytta fram positionerna. Jag tror faktiskt att vi gör det bäst genom att lägga ned och söka nya former.