prot · GS0950 · 2004-12-14 00:00:00 — Då är det en intressant fråga: Är ni beredda att vara med i diskussionen om att göra det mer möjligt att förmedla lägenheter också till dem som inte har vare sig kontanter eller kontakter men däremot har ett behov? Det byggs faktiskt hyreslägenheter. Jag vill påpeka det, för det låter här som om ingen av de nybyggnationer som sker är hyreslägenheter. Det är inte sant. Det byggs hyreslägenheter. Men vi måste få fram fler, och det är ännu viktigare i de orter som vi nu pratar om. Grundförutsättningen för hela denna handel med svarta lägenheter är förstås bristsituationen. Är det något vi är överens om är det detta. När det däremot gäller metoderna för att komma till rätta med bristen är det samma skillnad som det har varit i alla diskussioner vi har haft här i kammaren . Vi tycker i grunden olika. På frågan om vi behöver förändra hyressättningssystemet är svaret tveklöst ja. Det hoppas jag få återkomma till . Jag tycker att grundtankarna i förslag är mycket intressanta. Det kommer ändå att bli möjligt att sätta en annan form av hyra när det gäller både gammalt bestånd och framför allt nyproduktionen. Den synen delar jag. Det är viktigt. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2004/05:168 om demografisk utmaning för arbetsmarknaden 12 Finansminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stimulera arbetskraftsdeltagandet och trygga den långsiktiga finansieringen av våra gemensamma välfärdssystem mot bakgrund av den demografiska utvecklingen. förväntas antalet personer i åldrarna endast öka . ökar antalet personer som är eller äldre med enligt aktuella befolkningsprognoser. En sådan utveckling kommer att öka trycket på den skattefinansierade välfärden. De flesta står inför liknande problem. I internationell jämförelse finns många länder som kan förvänta sig betydligt större demografiska omställningar än . De utmaningar som följer av en åldrande befolkning har därför analyserats i ett flertal olika sammanhang. Som påpekas i frågan är fler personer i arbete en viktig del av lösningen på problemet. Andra viktiga delar är sunda offentliga finanser och ett väl fungerande pensionssystem. I de konvergensprogram som vi skickar till beskrivs regeringens strategi för att möta den demografiska utvecklingen mer utförligt. Kommissionens bedömning är att de svenska offentliga finanserna är långsiktigt hållbara. ligger bra till i ett europeiskt perspektiv. Tillväxten är god och andelen sysselsatta hög i jämförelse med de flesta andra EU-länder. Grunden i regeringens politik för att tillgodose den framtida efterfrågan på välfärdstjänster utgörs av hög sysselsättning, sunda offentliga finanser och effektivt utnyttjande av de gemensamma resurserna. Genom överskott i de offentliga finanserna förbättras den offentliga sektorns finansiella ställning påtagligt. Överskottsmålet skapar på så sätt en buffert för att möta de påfrestningar som följer av en åldrande befolkning. Ett starkt offentligt sparande är en nödvändig, men inte tillräcklig, del i en strategi för att möta den demografiska utvecklingen. För att utveckla välfärden så att den klarar framtida krav behöver antalet personer i arbete öka. Fler personer i arbete skapar mer resurser i samhället som helhet och sänker utgifterna för socialförsäkringssystemen. För att kunna producera högkvalitativa välfärdstjänster även måste den offentliga sektorn kunna rekrytera utbildad personal. är dagens personalsituation sådan att vi kan förvänta oss relativt stora pensionsavgångar det närmaste decenniet. Situationen ser olika ut i olika verksamheter och varierar också regionalt. Personalförsörjningen är dock generellt sett en stor utmaning . Regeringen vidtar därför en rad åtgärder för att stimulera arbetskraftsdeltagandet och arbetsutbudet. Den pågående inkomstskattereformen, med bland annat kompensation för den allmänna pensionsavgiften, syftar till att stimulera arbetsutbudet och sysselsättningen. Fullt genomförd kommer reformen att minska marginalskatten för låg- och medelinkomsttagare med . För att ytterligare stärka drivkrafterna till arbete har regeringen beslutat om en översyn av socialförsäkringarna, där särskilt fokus ska läggas på arbetslinjen. Alla medborgares kompetens och arbetsvilja ska tas till vara. Arbetslinjen, att främja aktivitet i form av arbete eller utbildning, är en överordnad princip i regeringens sysselsättnings- och tillväxtpolitik. Den solidaritet som välfärdssamhället bygger på ger alla människor rätt till trygghet i livets olika skeden. innebär det också skyldigheter att ta till vara och utveckla sin arbetsförmåga och även att byta yrke eller söka arbete på en annan ort om det blir nödvändigt. Regeringen genomför en rad åtgärder för att stärka invandrarnas ställning på arbetsmarknaden. Regeringen anser att det är betydelsefullt att äldre deltar på arbetsmarknaden högre upp i åldrarna. En viktig princip som ska gälla är att det ska löna sig att arbeta ända in till pensioneringen och att pensionen ska öka ju fler år man arbetar. Det nya pensionssystemet är utformat på detta sätt. Många lämnar emellertid arbetslivet innan den allmänna pensionsåldern är uppnådd, ofta via tjänstepensionsavtal eller via privata pensionslösningar. Dessa är i vissa avseenden skattemässigt gynnade. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över beskattningen av tjänstepensioner och privata pensioner. Faktum är att de äldres arbetskraftsutbud har ökat starkt . Enligt arbetskraftsundersökningen ökade andelen sysselsatta i åldersgruppen med , från till . ökade antalet arbetade timmar per person i dessa åldrar med . Framför allt kvinnorna har kraftigt ökat sitt arbetskraftsutbud. Andelen sysselsatta och det genomsnittliga antalet arbetstimmar per person har aldrig varit så högt som det är för kvinnor i åldrarna . Detta innebär att den genomsnittliga pensionsåldern ökat med 2000. Sysselsättningen kan också ökas i andra grupper. Antalet arbetslösa, undersysselsatta och latent arbetssökande motsvarar ca 335 000 heltidsarbetande. Om målet att halvera sjukskrivningarna uppnås ökar antalet arbetstimmar motsvarande ca 200 000 heltidsarbetande. Om utlandsfödda personer i åldrarna hade samma sysselsättningsgrad som svenskfödda skulle antalet sysselsatta öka med ca 120 000 personer. Detta visar att potentialen för ökad sysselsättning är mycket stor. 13 (): Först vill jag tacka för svaret. Sedan jag lämnade in min interpellation har själv på ett kraftfullt sätt på ett frukostmöte hos SE-banken fört upp den här frågan på dagordningen ganska rejält. Hans sätt att göra det har lämnat en del frågetecken efter sig, och hans popularitet har väl inte ökat i alla läger. I svaret sägs det att regeringen gör ett antal saker. Svaret följer en ganska klassisk socialdemokratisk modell. Han konstaterar för det första att andra länder har ännu större problem än vad vi har, för det andra att regeringen har satt upp ett mål och för det tredje att man har tillsatt ett antal utredningar. De åtgärder som pekar på är inte särskilt konkreta. Jag är ganska förvånad över att han lyfter fram överskottsmålet, det offentliga sparandet och målet att halvera sjukskrivningarna. Samtliga dessa mål har misslyckats. Det gäller inte bara de ekonomiska målen, utan samtliga ekonomisk-politiska mål som regeringen har ställt upp i de senaste propositionerna har misslyckats. Det är inte mycket att framhålla som verkningsfulla åtgärder för de problem som tas upp i interpellationen. Vad gäller överskottsmålet noterar jag att själv i en intervju i Affärsvärlden ansåg att det kan finnas skäl att höja överskottsmålet för att bygga upp en buffert för att klara av demografin. talas det om en halvering av sjukskrivningarna, och det görs beräkningar i svaret som är ganska fantasifulla. De är teoretiska och grundar sig inte på något annat än målsättningar och utredningar som kommer . Jag noterar att bägge de utredningar som hänvisar till ska avlämnas efter valet . Det så kallade köttberget får alltså vänta till efter valet för att få reda på vilket öde man går till mötes. Jag noterar att i ett stort antal intervjuer med har rubrikerna varit: 40-talisterna ska betala. Det finns inte mycket av det i svaret. Därför vill jag faktiskt fråga om han håller fast vid att mycket av den här problematiken ska lösas genom att de, som säger i flera intervjuer, resursstarka 40-talisterna ska betala. Har vi att se fram mot en särskild skatt för oss som är födda ? Eller är det någonting som har skrinlagts i sedan de här förslagen har framförts ett antal gånger? Sammanfattningsvis är det slående att de konkreta förslagen till åtgärder lyser med sin frånvaro. Jag vill fråga hur han ställer sig till det förslag som vi kristdemokrater har fört fram, nämligen att man skulle kunna sänka beskattningen för personer som har fyllt för att ytterligare stimulera arbetskraftsdeltagandet. Vi har finansierat ett förslag på en halvering, och vi är beredda att gå ännu längre för att stimulera ett sådant arbetskraftsdeltagande för dem som känner att det är viktigt att vara kvar på arbetsplatsen. Där har de mycket av sin gemenskap och bidrar till att vi klarar av våra gemensamma åtaganden i samhället. Kan man tänka sig rätt till deltidsarbete efter fyllda ? Kan man också tänka sig att förlänga rätten att få fortsätta arbeta till , som vi kristdemokrater har föreslagit? I ganska många andra länder, framför allt i , har man helt tagit bort det här taket. Jag tror att det skapar en större mental beredskap hos omgivningen om inte den här typen av administrativa hinder för arbetskraftsdeltagande är så starka som de är . 14 Finansminister (): Först och främst vill jag upprepa vad jag sade i mitt svar till . Det finns inga genvägar för att klara den utmaning som ligger framför oss. Vi måste öka sysselsättningen, vi måste fortsätta att hushålla med de offentliga finanserna på så sätt att vi bygger upp buffertar och vi måste vårda det pensionssystem som vi har en bred överenskommelse om i den här kammaren. Detta är grunden för att klara den utmaning som ligger framför oss. Jag blir lite bekymrad när jag hör säga att vi inte ska se vad andra länder har. Jag tycker faktiskt att oppositionen kunde uttrycka lite stolthet över och de framgångar som vi har haft i det här landet och över det bättre utgångsläge som vi har jämfört med andra länder. Sanningen är ju den att vi har en högre sysselsättning, högre kvinnlig förvärvsfrekvens, starkare offentliga finanser och ett pensionssystem värt namnet som den ena delegationen efter den andra kommer till för att studera. Allt detta borde vi väl kunna enas om över den så cementerade blockgränsen åtminstone i stället för att bara ägna oss åt det som gjorde i sin inledning, nämligen att försöka placera ansvaret än här, än där. Men detta hindrar inte att jag är öppen för att diskutera ytterligare åtgärder. Vi måste ligga i frontlinjen. Om vi så är bäst i måste vi försvara den positionen med ständigt nya åtgärder. Jag tror till exempel att det finns väldigt stora vinster att göra i offentlig sektor när det gäller att öka produktiviteten, men det är inte lika lätt som att öka produktiviteten i industrin. När man väl befinner sig i vården och omsorgen behöver man mänsklig omvårdnad, och det är inte särskilt lätt att mäta en produktivitetshöjning där. Men visst finns det betydande möjligheter att öka produktiviteten i den samlade offentliga sektorn, och därmed kan man få möjligheter till ökade välfärdstjänster. Men den riktigt stora intressanta diskussionen har vi framför oss. Vi är överens om att vi måste öka produktionen. Vi måste öka sysselsättningen för att klara den demografiska utmaningen. Där tror jag inte att vi skiljer oss särskilt mycket åt. Men sedan kommer nästa stora fråga. Vad väljer vi, ökad privat konsumtion eller ökad offentlig konsumtion? Ska vi välja lövtunna TV-apparater i vartenda vardagsrum, eller ska vi satsa våra gemensamma resurser på än bättre välfärdstjänster? Nästa val är frågan om hur dessa välfärdstjänster ska finansieras och produceras. Ska det ske offentligt eller privat? Ska det ske genom privata försäkringslösningar, eller ska vi försöka omfördela solidariskt? I slutändan kommer detta att bli en debatt och ett vägval som handlar om ökad satsning på än mer privat konsumtion eller offentlig konsumtion. Den debatten kommer vi socialdemokrater inte att tveka att ta ens . Men om har konkreta förslag på hur arbetsutbudet för de äldre ska kunna öka är jag den förste att lyssna på det. 15 (): Jag vill tacka för den öppenheten. Jag nämnde exempelvis att sänka beskattningen för personer som har fyllt med målet att helt ta bort inkomstskatten, i alla fall den kommunala beskattningen. Människor som ligger under brytpunkten skulle kunna slippa att betala inkomstskatt om man fortsätter att arbeta. Svara gärna på om det är en rimlig tanke. Visst har vi ett bra pensionssystem som vi fem partier har enat oss om, och det vårdar vi ömt. Sedan talar om att det gäller att öka sysselsättningen och vårda de offentliga finanserna. Det är ju han själv som bär ansvaret för att så inte sker . Vi i oppositionen har kritiserat den totala bristen på åtgärder annat än att sitta bakåtlutad och vänta på en internationell högkonjunktur. Andra länder har vidtagit ett stort antal kraftfulla åtgärder för att stärka sysselsättningen och den ekonomiska tillväxten. Det gäller att vårda de offentliga finanserna. Här lånar som vi har en väldigt stark konjunktur. Är det att vårda de offentliga finanserna? Vi kristdemokrater och övriga borgerliga partier har alltså ett mycket starkare finansiellt sparande än vad regeringen har. Vi vårdar de offentliga finanserna mer. Vi har också föreslagit och där svarar inte heller att vi ska se över de överskottsmål som vi har. Det enda rimliga vore att ha ett balanskrav för staten över en konjunkturcykel. Det är ju i pensionssystemet, som vi gemensamt vårdar, som hela överskottet finns, medan det finns stora underskott i statens verksamhet även under en högkonjunktur. Det tycker jag skulle vara mer oroad för än vad han verkar vara. Sedan har vi detta att öka människors deltagande i arbetsliv när man är sjuk. Det förslag som ni har lagt fram kan visserligen öka produktiviteten. Det tror jag också. Det kommer att leda till en darwinistisk utsortering av svaga grupper på arbetsmarknaden, inklusive äldre personer. Det är alldeles rätt, . Det kommer att öka produktiviteten när de människorna sorteras bort i småföretag, i större företag och inom den offentliga sektorn. Men det kommer inte att förbättra situationen för de människor de i helårsekvivalenter, som vi säger, cirka en miljon människor som antingen är sjukskrivna, förtidspensionerade eller arbetslösa. Där tycker jag att finansministern inte heller svarade på om det är 40-talisterna som ska betala. Ligger det någonting bakom alla de intervjuuttalanden som jag har tittat på och som har gjort där rubriken har varit att 40-talisterna ska betala? Jag tror att det är tre eller fyra intervjuer där det har blivit journalistens rubrik. Har övergett den tanken? Är han beredd att vidta andra åtgärder som ökar arbetsutbudet på det sätt som jag nämnde, exempelvis genom en sänkning av inkomstskatten? Man skulle till exempel kunna ge personer som har fyllt en lagstadgad rätt till deltidsarbete som gör det möjligt att vara kvar i arbete och trappa ned. Man skulle kunna ha en laglig rätt till detta. Det tror vi skulle vara en väldigt bra möjlighet att öka de äldres känsla för att stanna kvar på arbetsmarknaden. Slutligen finns det några uttalanden som har gjort där han säger: Jag blir väldigt rädd för generationsmotsättningar den dagen blir ordförande för . Jag är inte alldeles säker på att 80- och 90-talister får det lätt att hävda sina intressen. På vilket sätt ska man förstå detta? 16 (): Jag får en känsla när jag hör både första och andra inlägg av att tar lite för lätt på problematiken framöver. har i sin interpellation tagit upp att vi kommer att minska antalet arbetade timmar per invånare från 760 fram . Det kanske inte säger så mycket, men det är ofantliga belopp det rör sig om. Skulle vi ha en oförändrad arbetstid skulle BNP öka med . Drar vi ned detta till en barnfamilj med två vuxna och två barn skulle det innebära för denna familj eller . är ju en mycket vänlig man och tog alltså en snäll siffra. Man skulle kunna gå tillbaka till, . Då hade situationen blivit ännu värre. Då hade det rört sig om eller över 4 000 . Detta är vad vi har att se fram emot om ingenting görs, ! Socialdemokraterna verkar inte ha några bra modeller för att komma till rätta med hur vi ska öka arbetsutbudet. Jag ser några huvudspår i hur vi borde handskas med vår framtid. Ett är att vi måste ha fler arbetstillfällen. Vi måste alltså försöka få fler företagare och fler jobb i . Och det kanske inte handlar om, som säger, att det bara eller till huvuddelen ska vara i den offentliga sektorn, utan det handlar om att skapa jobb i små och medelstora företag. Detta är ju det stora problemet med den socialdemokratiska politiken: Man har inte hittat några modeller för det. Man har inte gjort någonting åt de hinder och de pålagor som småföretagarna anser sig ha. Man lägger här till och med lök på laxen genom det nya sjukförsäkringsförslaget, som kommer att ge höga kostnader för företagarna. Inte kommer det att underlätta att få fler arbetstillfällen. Man har inte gjort någonting åt den regelbörda man talat om . Bara tomma ord har kommit fram från socialdemokratin. Man beskattar de små företagarna hårdare än de globala företagen. När det gäller tjänstesektorn, som vi vill ska växa, vägrar Socialdemokraterna att öppna för den enormt stora möjligheten att få fler arbetstillfällen genom de hemnära tjänsterna. Vad satsar man då på? lät det på som om man skulle satsa på mer offentlig sektor. Välfärden kommer till stor del att finansieras om vi kan få fler i arbete. Som sade är det en miljon människor som inte går till arbetet . Även fler äldre måste komma i arbete. När jag läste svar här blev jag lite bekymrad. Det lät som om man ska klämma åt dem som har fördelar. skriver att tjänstepensionsavtalen i vissa avseenden är skattemässigt gynnade och att regeringen har tillsatt en utredning. Det är faktiskt tvärtom. De som har tjänstepension jag läste om detta i på tåget hit har sämre möjligheter till a-kassa och större problem. Tjänstepensionsreglerna gör också att 64-åringar tvingas sluta än man skulle behöva för att inte pensionen ska drabbas. Det finns många saker. Jag skulle vilja fråga : Vad är regeringens förslag för att få fler i arbete? I svaret kom det inte fram någonting. Hur ska man få fler äldre i arbete? 17 Finansminister (): Låt mig först ta upp de offentliga finanserna. Själva förutsättningen för välfärdssamhället är ju att vi har sunda, starka, stabila offentliga finanser. Jag kan lova : En socialdemokratisk regering kommer aldrig att tappa greppet om de offentliga finanserna. Vi har de starkaste offentliga finanserna i tillsammans med och . Vi vet av egen bitter erfarenhet vad det innebär när man släpper greppet om de offentliga finanserna. Vi vet vilka fruktansvärt förödande konsekvenser det får. låter väldigt lik sig själv när han kritiserade regeringens budget som lades på bord . Då hette det att utgiftstak skulle komma att spräckas. Då målades den ena mörka bilden av efter den andra upp. Jag tror att kan sitta ganska lugn och betrakta utvecklingen framöver. Vi får väl se vem som får rätt om regeringen kommer att klara utgiftstaken, om de offentliga finanserna kommer att försämras eller förbättras. Låt oss vänta och se! Vi kritiserades väldigt hårt av och oppositionen i samband med att budgeten presenterades. Jo, därför att vi tillförde kommunerna betydande resurser, därför att vi tillförde småföretagen skattelättnader och därför att vi stärkte löntagarnas köpkraft genom kompensationen för de höjda egenavgifterna allt detta sammantaget för att bekämpa den öppna arbetslösheten. I oppositionens värld är den öppna arbetslösheten en restpost i kalkylen. Det får bli vad det blir. Vi tog mycket medvetet i anspråk en del av det överskott som vi hade arbetat upp för att tidigarelägga konjunkturuppgången på arbetsmarknaden. Vi har en konjunkturuppgång , men vi ser den ännu inte på arbetsmarknaden även om tecknen börjar komma. Vi är övertygade om att sysselsättningen kommer . För oss är arbetslösheten ingen restpost. Om ingenting görs, säger . Vad vill göra för att öka arbetsutbudet? Jo, det är att sänka ersättningsnivåerna i de sociala försäkringarna. är ni ju två mot en här, så ni kan väl prata ihop er om hur det blir med ersättningsnivåerna . Det som för är svärdshugget för att lösa arbetsutbudet är ju såvitt jag förstått rätta mig om jag har fel någonting som och motsätter sig. Men ni ska bilda en regering inte två regeringar, inte tre regeringar och inte fyra regeringar utan en regering. Berätta då hur det blir med ersättningsnivåerna, detta Columbi ägg i värld som kritiseras av kristdemokrater, folkpartister och andra. Berätta hur det blir med det! talar dessutom om pålagor för företagarna. Jag vet inte hur noga har läst budgetpropositionen. Den ligger ju på bord och ska beslutas, om jag inte missminner mig, . Där sänks arvs- och gåvoskatten med . Visst skulle vi ha kunnat använda de pengarna till att höja pensionerna, till att förbättra villkoren för barnfamiljerna eller till fler poliser. Vi väljer dock att genomföra den reformen därför att vi tror att småföretagen är en så viktig motor i svensk ekonomi. På samma sätt kommer vi att reformera 3:12-reglerna med . Visst skulle vi ha kunnat använda den miljarden någon annanstans i offentlig sektor där hålen är så många. Socialdemokraterna kommer att satsa på offentlig sektor, säger . Ja, skriv upp det! Vi kommer att satsa på offentlig sektor, på vården, skolan och omsorgen, . Men i vår ekonomiska politik ryms bådeoch. Där ryms också satsningar på småföretagen, där de nya jobben kommer att komma . 18 (): Socialdemokraterna kommer att satsa på offentlig sektor ja, med lånade pengar. Vår kritik av budgetpropositionen gäller inte lättnaderna i ägarbeskattningen och sådant som långsiktigt skulle kunna förbättra tillväxtförutsättningar utan att ni köper sysselsättning för lånade pengar av AMS och andra i stället för att ge svenska företag goda tillväxtbetingelser. Det är där vår kritik ligger. berörde inte ens med ett ord min fråga om vilka generationsmotsättningar han ser framför sig. Han upprepar detta i ett antal intervjuer och nämner som PRO-ordförande som ett av de stora hoten när det gäller dessa motsättningar. Vad är det 40-talisterna kan förvänta sig framöver när de här utredningarna är klara, när avtalsförsäkringarnas gynnsamma villkor ska försämras och man alltså ska piska ut folk på arbetsmarknaden? Kan inte ändå svara på om inte detta med morötter, att försöka locka människor genom att skapa goda förutsättningar att stanna kvar längre i arbete, kunde vara intressant? kan sitta lugn och betrakta utvecklingen framöver. Ja, tillsammans med då. Att sitta och betrakta utvecklingen har ju varit regeringens recept, att vänta på en högkonjunktur som ska komma med armarna i kors vid maktens köttgrytor, i stället för att göra som den finska regeringen till exempel, som har vidtagit ett stort antal åtgärder som har vänt utvecklingen på ett remarkabelt sätt och skapat helt nya förutsättningar för de offentliga finanserna. Man avskaffar nu också förmögenhetsskatten. Det är den skatt som har drivit ut någonting mellan 500 miljarder och kanske upp till 1 500 miljarder som hade kunnat vara riskkapital i för att skapa förutsättningar för att anställa de människor som står utanför arbetsmarknaden. Det är lite trist att inte vill svara på frågorna, dels angående vad som väntar 40-talisterna, dels hur han vill åstadkomma lättnader som stimulerar människor att stanna kvar i arbete. 19 (): fortsätter sin skrytvals. Det är den vanliga socialdemokratiska skrytvalsen om starka offentliga finanser.