prot · GS097 · 2004-09-23 00:00:00 — 1 § Statsministerns frågestund är det för statsministerns frågestund. Avskaffandet av FN:s vetorätt 2 (): Statsministern var i FN och pratade om utrikes- och säkerhetspolitik. Statsministern pratade bland annat om avskaffande av vetorätten i , möjligheten att EU skulle prata med en gemensam röst i säkerhetsrådet, att eventuella nya länder skulle kunna ta en plats i säkerhetsrådet och så vidare. Jag tycker att det är intressanta tankar. Det är också tankar som har framfört inte minst i EU-valrörelsen. Det jag undrar över och skulle vilja fråga statsministern om är: Vilka kopplingar får avskaffandet av vetorätten i till EU:s agerande? Där har vi också en vetorätt inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Min fråga är: Hur ska EU kunna tala med en röst i FN med det system som man har inom utrikes- och säkerhetspolitiken i EU? 3 Statsminister (): Det är viktiga frågor tar upp. Låt oss börja med vetorätten. Jag tror inte att vi kommer att få se den avskaffad. Jag skulle gärna se att så skedde. Vi kan få en uppluckring av den. Vi kan se till att de stormakter som använder sig av vetorätten begränsar sin användning av den. Det är till exempel orimligt att veterar en insats i . Sådant oskick borde vi kunna komma till rätta med. Jag tycker att det är ett annat oskick att fler europeiska stater tävlar med och om att få sitta i säkerhetsrådet som permanenta medlemmar. har infunnit sig som kandidat. nämns av och till. Det finns inte plats för fyra europeiska permanenta medlemmar i . Det finns anledning för oss att diskutera om vi skulle kunna använda en gemensam europeisk plats. Dit är det väldigt långt. Jag skulle gissa att en sådan förändring kommer att veteras av de två permanenta medlemmarna och , men diskussionen bör kunna föras, inte minst inom EU:s ram. 4 (): Jag tackar för svaret, men statsministern kommer ju inte in på det som är det verkligt intressanta, nämligen vad som då händer i EU. Om EU ska kunna prata med en röst är det viktigt att det finns en inre solidaritet mellan de europeiska länderna. Det är viktigt att vi kan prata med en röst. Då är ju konsensusprincipen på EU-nivå ett av bekymren. På samma sätt som enskilda länder kan blockera i FN kan ju enskilda länder också blockera på EU-nivå. Jag tycker att det finns anledning att diskutera om vi kan hitta andra sätt, till exempel konsensus minus ett eller konsensus minus två, för att också EU på ett tydligare sätt ska kunna klara av att tala med en röst. Det kommer att förutsättas om några av de här länderna ska säga att nu låter vi EU ta den här platsen i stället för att , och andra länder har sin plats i . Då är den intressanta frågan: Är statsministern i så fall beredd att också förändra konsensusprincipen på EU-nivå? 5 Statsminister (): Nej, jag ser inget sådant behov i närtid. Jag ser däremot att konsensus växer fram inom EU utan att vi avskaffar konsensusprincipen. Vi kan ta det som händer när det gäller de frågeställningar som diskuteras i FN, till exempel , synen på biståndet och synen på . Där står vi samlade i EU, och där EU står samlat kommer också majoriteten att finnas. EU:s samlade kraft demonstrerades av den holländska utrikesministern som företrädde samtliga EU-länder, EES-länderna samt ansökarländerna, det vill säga 40 europeiska stater, i en debatt om fattigdom och fattigdomsbekämpning där jag själv deltog. Vi vet att när EU lyckas samla sig på ett sådant sätt hamnar också majoriteten där eftersom vi kommer att få stöd av andra världen runt. Vi börjar inte i den änden. Vi börjar med en debatt där vi tycker att det är orimligt att ska ha fyra permanenta platser i säkerhetsrådet. Sedan får vi se var det slutar. EU:s kraft kommer successivt att förstärkas utan att vi överger konsensusprincipen. Lagföringen av så kallade terrorister 6 (): Efter har ett nytt rättssystem etablerats i världen. Det är ett rättssystem som innebär att självständigt tar sig rätten att se till att människor ställs inför rätta, eller snarare inte ställs inför rätta, på grund av misstänkt samröre med terrorism. Det här har inneburit att människor har skickats i väg till olika länder där de har fängslats, torterats och behandlats på ett icke rättssäkert sätt. Vi har sett effekter av det även här i . Den uppmärksammade avvisningen av två egyptiska medborgare till har rest ett antal fundamentala frågor. Det är ohyggliga kränkningar som de har utsatts för enligt vittnesmål. Det gäller övergrepp i asylförfarandet, brott mot regeln att inte utvisa någon som riskerar tortyr eller förföljelse, förvar utan möjlighet att kontakta yttervärlden, tortyr, misshandel och icke rättvis rättegång. Den mycket respekterade människorättsorganisationen har krävt att en internationell, oberoende undersökning av de här frågorna ska tillsättas under ledning av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter . Är statsministern beredd att verka för att en sådan undersökning kommer till stånd? 7 Statsminister (): Det är jag inte av det enkla skälet att vi själva går igenom de här sakerna just . Jag tror till och med att de är föremål för rättsvårdande myndigheters intresse efter något slags anmälan. Vi granskar det ut och in. Om vi efter en sådan granskning skulle finna att vi har oklarheter som vi inte kan klara ut växer naturligtvis kravet starkare på den typen av internationell genomlysning som kräver. Då får vi komma tillbaka till frågan, men jag är inte beredd att nu desavouera det arbete som pågår. 8 (): De undersökningar som görs av JO och här i behandlar inte tre regeringars agerande, men detta fall handlar om tre regeringars agerande. Det är den egyptiska regeringens, den amerikanska regeringens och den agerande. Därför skulle det behövas en internationell, oberoende undersökning som på djupet går igenom vad som egentligen har skett och vem som har fattat besluten och om det finns någon som helst grund för uppgifterna om en särskild styrka, initierad av i , med uppgifter att lagföra så kallade terrorister på olika sätt utan någon som helst rättssäker ställning. Jag menar att den här internationellt oberoende undersökningen är mycket viktig för att vi ska kunna lägga alla kort på bordet och lämna detta bakom oss. 9 Statsminister (): Innan vi i initierar en granskning av andra regeringars agerande ska vi först klara ut vårt eget. Det har riktats mycket skarpa anklagelser mot oss. Jag förutsätter att de inte visar sig vara riktiga. Men tills de är utredda är det en öppen fråga. Låt oss ta den här diskussionen om det här kravet kan resas när detta väl är utrett och vi själva har klarat ut vår sak. En sak är säker: Den står stenhård fast vid principen att kampen mot terrorismen måste bedrivas inom folkrättens ramar och inom de ramar som tillhör det demokratiska rättssamhället. 10 (): Jag vill återvända till och fråga om våra socialförsäkringar. Det sägs ju ibland att Socialdemokraterna och är de partier som mest sluter upp bakom den generella välfärdspolitiken och försvarar existensen av bra socialförsäkringar som man kan lita på. Mot den bakgrunden är jag mycket bekymrad över det sätt som regeringen sköter eller, rättare sagt, missköter sjukförsäkringen och förtidspensioneringarna. Varför är ni så oerhört handlingsförlamade och sega när det gäller de frågorna? Människor tror att man får vara hemma och vara sjukskriven för att man är trött på chefen, och det är jätteköer till rehabilitering. Det tillsattes en utredning , men den ska få börja arbeta först . På punkt efter punkt är bilden densamma när det gäller att ta tag i sjukfrånvaron är regeringen tafflig, seg och handlingsförlamad. Jag skulle vilja be statsministern reflektera över vad det finns för strukturell orsak till att det är på det sättet. 11 Statsminister (): Det är alltid lika upplyftande att höra konstruktiva ton. Det är ett klassiskt folkpartistiskt drag som odlas med viss framgång här i kammaren. Låt oss ta de två frågeställningarna först. Gör vi för det första någonting åt sjukfrånvarotalen? Ja, naturligtvis gör vi det. Som har sett har vi också en fallande sjukfrånvaro. Det gäller både för korttidsfrånvaron och för långtidsfrånvaron. Vi kan också snart räkna in fallande kostnader. Det kan vi göra därför att vi har en bred verksamhet som pågår på arbetsplatserna. De insatserna görs för bättre arbetsmiljöer, och det handlar om kamratstödjande insatser och om att se dem som faktiskt inte finns på arbetsplatserna, om man uttrycka sig på ett sådant sätt. Det gäller för det andra opinionsbildning. Det är sant, som säger, att det finns en uppfattning bland många människor att man kan använda de aktuella sociala försäkringarna för annat än vad de är avsedda för. Vi som är anhängare av socialförsäkringar är djupt oroade av detta. Uppgiften för den utredning som tillsätts är därför inte främst bara att skapa en bild av läget utan också att delta i opinionsbildningen. På så sätt kan den sprida kunskap om vad försäkringen faktiskt syftar till. Vi arbetar alltså både för att pressa tillbaka sjukfrånvaron och för att skapa en bättre bild av det som försäkringen ska täcka. Detta är innehållet i uppdraget. Man kan sedan kalla det flummigt eller segt eller använda något annat folkpartistiskt favorituttryck för det, men icke desto mindre är det verkligheten. 12 (): Som vanligt har statsministern en bristande verklighetsförankring. Regeringen lade fram en budget. Statsministern har kanske inte läst den, men där finns inga uppgifter om fallande kostnader för sjukfrånvaron. Ni förtidspensionerar i en hel del långa sjukfall, men kostnaderna fortsätter på ett allvarligt sätt att öka. Vad gäller konstruktivitet skrev jag till och de andra partiledarna och föreslog en stor socialförsäkringsreform, som partierna bakom pensionsreformen skulle förhandla sig fram till. har ni tillsatt en utredning som ska få börja arbeta på allvar . Tänk om vi hade gjort någonting 1997! Jag har varit konstruktiv. Regeringen har varit seg och handlingsförlamad. 13 Statsminister (): Det lyser allt annat än seghet och handlingsförlamning omkring . ((): Tack för de orden!) Ja, jag förstår att behöver tacka för dem. Men det är ju på det viset att sjukfrånvaron faller, och det är viktigt att se. Sedan har vi en ökning av sjukpensioneringen, men det är inget bekymmer. Ingen ska dock tro att de människor som hamnar i den situationen lever något gott liv. Också de vill komma ur sin belägenhet. Det är klart att det är lättare att hantera den saken i en god konjunktur med ett växande antal arbetstillfällen än i det läge som vi har haft bakom oss med en fallande konjunktur. Vi tänker fortsätta att målmedvetet arbeta med detta. Jag är ganska övertygad om att vi kommer att kunna visa på sådana resultat att det här blir ytterligare en av de frågor som kommer att undvika i nästa valrörelse. ((): Låt oss hoppas det!) 14 (): Jag ville öppna människors ögon för hur den stigande skulden påverkade hela vårt samhälle, hur våra politiska och ekonomiska handlingsmöjligheter krympte, hur välfärden, jobben och vårt självbestämmande hotades, hur vi för varje ny lånad miljard blev alltmer beroende av långivarna. Man handlar inte förrän man har pengarna i näven, brukar min mamma säga. Formuleringen kommer från boken ärsatt i skuld är icke fri. Författaren sitter nära mig just . Regeringens löfteskaskad inför nästa val innebär att man spenderar utöver vad vi har. Enbart under ökar skulden med . Finns det något annat skäl än det kommande valet som kan förklara att den dåvarande kloka dygder ersatts av statsministerns lättsinne? 15 Statsminister (): Om nu inte bara läser dagens text utan hela skriften, kommer han att få svaret på den frågan. Vad lider av är en felsyn på våra offentliga finanser. Han tittar bara på statens finanser och glömmer bort att vi har pensionssystemet och dessutom kommunernas finanser. Allt detta summerar till den offentliga sektorn. Det underskott som vi ärvde av och hans partikamrater 1994 var rekordstort: i alla dessa tre sektorer tillsammans. Den budget som vi nu lagt fram medger skattesänkningar och utgiftsökningar men ändå ett överskott i våra samlade finanser. Vi är unikt starka. Den som tror att man ska köra statens finanser med överskott när vi har arbetslöshet har enligt min uppfattning inte förstått hur offentliga finanser fungerar. Min enkla fråga till är: Kommer kd i det här läget att lägga fram en statsbudget som har överskott i statens finanser, eller ska också ni låna? 16 (): Det beskedet får statsministern nöja sig med att vänta på till , då det kommer att presenteras. Den som är satt i skuld är icke fri, sade då. är det annat ljud i skällan. Mamma sade: Man handlar inte förrän man har pengar i näven men lånar alltså regeringen . Förklaringen till detta skulle vara att vi som enskilda, alla som tittar på TV just nu och andra, har avsatt pengar till våra egna pensioner . Men i det fögderi som ytterst ansvarar för när det gäller landets budget lånar vi alltså under valåret . Den som är satt i skuld är inte fri, hette det då. är det tydligen en dygd att låna. Möjligen har detta ett samband med det val som infaller just detta år. 17 Statsminister (): Återigen tittar jag på siffrorna och sätter in dem i deras sammanhang. Det går inte att ha överskott i statens finanser arbetslöshet. Om vi får se när den kommer presenterar en budget som innehåller överskott i statens finanser arbetslöshet, innebär det en fruktansvärd åtstramning av ekonomin. Var ska de här 40, 50 eller 60 miljarderna tas, ? Ska vi ta bort barnbidragen, ska vi reducera pensionerna kraftigt eller vad ska vi göra? Och vem tror att det skapar en bättre ekonomisk situation i ett läge där vi inte har inflation och där exporten går som tåget och där faktiskt kommunerna behöver ha sina pengar? Man har en bristande uppfattning om hur offentliga finanser fungerar om man hamnar i en diskussion om att det är ett problem att vi har underskott i staten som det är överskott i hela den offentliga sektorn. Jag skulle rekommendera att fortsätta att läsa den skrift som han har framför sig, gärna , så kommer begreppen att ut. 18 (): Jag undrar om det finns en oro hos statsministern över mer isolerade hållning angående huruvida vi ska ha en folkomröstning om eller inte. Om det blir så att en majoritet av EU:s länder kommer att folkomrösta till exempel , är det rimligt att även svenskarna skulle kunna få säga sitt i en folkomröstning . Eller vilka utsikter ser för att vi ska hinna med detta? Jag ser gärna ett besked . 19 Statsminister (): Den miljöpartistiska tanken att andra i skulle bestämma hur vi ska ta beslut om ratifikationen av tycker jag är rätt märklig, särskilt som den kommer från ett parti som faktiskt säger att det motarbetar den europeiska överstatligheten. Det här är vårt beslut. Det tar vi själva, och det tar vi här i riksdag. riksdag är det yttersta uttrycket för folkviljan i vårt land. Det är viktigt att vi inte missbrukar folkomröstningsinstitutet på ett sådant sätt att vi hamnar i ett läge då kraft späds ut, och framför allt är det viktigt att aldrig motivera svenska folkomröstningar med att man eventuellt folkomröstar i eller någon annanstans. Så pass mycket är vi ändå förankrade i nationell demokratisk struktur att vi tar besluten själva. 20 (): Jag ställde frågan till statsministern och försökte snarare få honom att stå för den hållningen, det vill säga lyssna på vad bland annat övriga europeiska socialdemokrater gör. Eftersom vi nu fick höra att det kommer att vara ett beslut i riksdag och att det är vi själva som kommer att besluta om detta: Är det då inte rimligt att vi har detta beslut i först nästa mandatperiod? Detta för att vi ska kunna ha en ordentlig debatt i en valrörelse, så att väljarna i demokratisk anda kan möta oss i debatt kring vad vi anser om EU:s nya förslag till ny grundlag. Då bör vi också få en proposition från den rödgröna regeringen om ett beslut i om vi inte har fått en folkomröstning . 21 Statsminister (): Jag ska ändå säga att jag hyser viss sympati för idén att man skulle kunna ta det efter ett allmänt val, om det hade varit så att den förändring som sker av den europeiska konstitutionen hade ändrat vår relation till EU. Enligt min bestämda uppfattning är det inte på det viset. Vi har tagit ställning för medlemskapet i unionen. Vi har tagit ställning för ett samarbete baserat på mellanstatlighet. Den konstitution som läggs fram befäster detta. Att i ett sådant läge gå till folkomröstning eller göra en valfråga av det är att helt enkelt säga: Vi ska pröva EU-medlemskapet på nytt. Säg det då! Säg det högt och tydligt, så får vi en debatt om vad det egentligen gäller. Det är inte en fråga om en formsak det är fråga om innehåll. LO:s kritik av regeringens skattepolitik 22 (): fick i en utmärkelse med anledning av det initiativ han tog här på hemmaplan om att sprida kunskap om Förintelsen i de svenska skolorna. Det var ett viktigt initiativ, och jag skulle vilja gratulera statsministern till utmärkelsen. var det en hel del skriverier när finansminister tog statsplanet hem efter en fotbollsmatch i . Anledningen till att han gjorde det var att han hade så himla bråttom till , där han inte skulle tala. har det visat sig att han heller inte lyssnade. Det framgick , när LO:s chefsekonom skrev en artikel i och kraftfullt kritiserade regeringen för att sakna ett offensivt skattetänkande. På två punkter sammanföll LO:s kritik med kritik. Den ena punkten gällde den gröna skatteväxlingen och den andra gällde att regeringen nu har lagt fram ett förslag om inkomstskattesänkningar i form av ett utökat grundavdrag som inte har några som helst positiva effekter på arbetsutbudet. Min fråga gäller hur statsministern ser på den här i mitt tycke mycket berättigade kritiken från LO. 23 Statsminister (): Först ber jag att få tacka för gratulationen. Sedan vill jag upplysa om att jag också använde regeringsplanet när jag for till . Det används flitigt. Därmed går jag över till skattepolitiken. Jag har väldigt svårt att förstå kritik. Jag tycker inte att den är relevant. Jag lutar mig i stället lite fastare mot , som trots allt är ordförande i och som väl på ett mer korrekt sätt uttrycker vad organisationen står för, nämligen en uppskattning av det skatteförslag som hade i sin budget om att ta ytterligare ett steg för att kompensera för de så kallade egenavgifterna med en bra fördelningspolitisk profil med mest skattesänkningar åt dem som har lägst inkomster och dessutom skattesänkningar som finns inom ramen för en budget som ger överskott i de offentliga finanserna. Den gröna skatteväxlingen är jag beredd att försvara, och inte bara försvara: Jag är beredd att strida för den, därför att måste också vi inse att vi lever med ett problem med koldioxid som vi måste hantera. Den växthuseffekt som skapar sådana enorma bekymmer världen över kan vi inte bara negligera. Kan vi åstadkomma en bättre tingens ordning genom en skattepolitik på detta område, så låt oss då göra det. Det tycker jag är konstruktivt. 24 (): Problemet med den gröna skatteväxlingen är ju att den döms ut av alla experter därför att den inte har de miljöpolitiska effekter som man vill göra gällande. Det är möjligt att pratar i nattmössan, men han är trots allt LO:s chefsekonom, så det är ju inte alldeles ointressant när han riktar fundamental kritik mot regeringens skattepolitik. Givet att det är av överordnat intresse att öka arbetsutbudet så är det väl inte så konstigt att man blir lite förundrad över att regeringen nu väljer en teknik för att lägga ut inkomstskattesänkningar som inte leder till angelägna marginalskattesänkningar för breda inkomsttagargrupper och som inte har någon som helst positiv påverkan på arbetsutbudet. Jag får säga att jag tycker att den kärva recension som gjorde tyvärr var väldigt berättigad. 25 Statsminister (): Jag börjar känna mig i gammal god form, därför att det här låter ju nästan som . är tillbaka i skattepolitiken igen. Välkomna in i spelet, som man säger i Jeopardy! Det är väl samma argument som förut. Ni har väldigt svårt att acceptera att vi lägger skattesänkningarna på ett sådant sätt att de träffar människor som tjänar lite pengar. Er stora kritik mot budgeten har ju varit att vi inte gör mer beträffande förmögenhetsskatten exempelvis. Så den kritiken tar jag ganska lätt på. För mig är det viktigt att säga: Rättvisa hänger samman med att man har ett bra jobb, att det finns en skola som fungerar för barnen, att de gamla får en bra vård och att de inkomster jag har också beskattas på ett sådant sätt att de som tjänar minst får mest över. Då kan det ibland uppstå en och annan oformlighet i skattesystemet, någon trappa någonstans. Låt oss försöka rätta till det, men låt oss aldrig tröttas i ansträngningen att ge mest till dem som tjänar minst. Där ligger vi, och den striden tänker vi ta, också med nya moderater. 26 (): Jag vill ställa en fråga till statsministern angående klimatet. Vi har nu sett hur klimatförändringarna ger ett ökat antal översvämningar, både i , och den övriga världen. Vi ser också nu hur orkaner, tornador och annat far fram över kontinenterna och hur öknarna breder ut sig, och det här är förmodligen bara början, enligt experterna. Fram kommer temperaturhöjningar att ske, även om vi alla gör våra åtaganden som vi var överens om i Kyoto . har klimatarbetet i världen gått i stå. Det är bara vi i EU-15 som har kommit i gång lite grann, även om alla förhoppningsvis har gjort något. Vad avser statsministern att göra för att få i gång arbetet igen, och framför allt få med , och till exempel och i detta så viktiga arbete? 27 Statsminister (): Det sista är viktigt: att och kommer med. Där finns en enorm ekonomisk utveckling framför oss som kan komma att bygga på en energianvändning som är långtifrån vänlig mot miljön. Brunkol inte minst kommer att användas för det stora språng dessa länder kommer att ta vad gäller ekonomisk utveckling. Det är inte en nationell fråga för det är en global frågeställning, därför att vi delar lika de globala förutsättningarna. Det är inom FN:s och inom EU:s ram som vi anstränger oss, naturligtvis. Vi gör allt. Vi har tryckt på i många sammanhang. Vi trodde också att ryssarna skulle skriva på, därför att den dåvarande ryske premiärministern, , har lovat detta offentligt vid . För mig är det här en fråga om solidaritet med kommande generationer. Vi är på väg att fördärva jordens klimat. Vi är på väg att lämna ifrån oss ett klot till våra barn som är i sämre skick än det vi ärvde av våra föräldrar. Det är en gigantisk solidaritetsfråga, och vi vet att detta hänger samman med koldioxidutsläppen. Vi vet också att koldioxidutsläppen i sin tur hänger samman med bilismen. Vi måste ta tag i detta, och vi måste ta tag i det . Blygsamma förändringar av skatter kommer inte att lösa frågan, men det kommer att vara ett litet bidrag. Och vi ska vara stolta över att vi kan ge det bidraget. 28 (): I regeringsdeklarationen utlovade statsministern bland annat att när nu krisen kommer till i är det viktigt att bygga ut förbindelsen till norra största hamn i , nämligen . Jag undrar därför, herr talman, vilken industri i till exempel i , i , i eller Emtunga i som behöver bli nedläggningshotad eller hamna i kris för att huvudstråket mellan första och andra stad ska gå från att vara dagens kostig som den är på vissa ställen, om jag får uttrycka mig så till att bli en fullt utbyggd motorväg. 29 Statsminister (): Kostig är väl ändå att ta i. rymmer en hemmablindhet som jag egentligen tycker är sympatisk. Vi ska alla företräda våra valkretsar, men att kalla vägen mellan och för kostig är inte rätt. Jag är ganska säker på att det finns rätt många i kammaren som kan räkna upp nyckelindustrier i sina valkretsar och säga: När dessa industrier läggs ned, får vi en väg då? Svaret till dem är, precis som till , att i mån av de resurser vi har försöker vi bygga ut ett infrastrukturnät över landet vägar, järnvägar och hamnar som understöder vår konkurrenskraft. Objektiva bedömningar ligger till grund.