prot · GR0991 · 2004-03-31 00:00:00 — Där finns en reservation från och . Reservanterna menar att det är olyckligt att EU driver frågan om mjukvarupatent. Reservanterna menar också att den svenska utgångspunkten borde vara att patent på mjukvara inte skulle vara tillåtet. Jag ser det som beklagligt, men jag tror att det är viktigt att man tar en diskussion om gränsdragningar och var gränsen ska gå. har vi sett en allt snabbare utveckling. Immaterialrättsligt skydd för datorprogram har fått allt större betydelse. skyddas datorprogram i stor utsträckning av upphovsrättslig lagstiftning både i och i övriga , medan det i och är möjligt att i mångt och mycket patentera stora delar av programvaran. Men även i och i övriga är det möjligt att patentera olika typer av programvara om funktionen av programmet har teknisk effekt. Med teknisk effekt menas att uppfinningen ska kunna lösa ett problem på ett tekniskt sätt och sedan fungera i praktiken. Jag tycker att det är bra att EU diskuterar frågan om patent på mjukvaror. Det är nödvändigt att vi får en harmonisering så att vi har likadana regler inom hela EU-området för att på så sätt underlätta för uppfinnare att ha överblick över hur regelverket fungerar och vilka rättigheter man har. Jag tycker, precis som det står i majoritetstexten, att det ska vara möjligt att patentera vissa typer av datorrelaterade uppfinningar då de uppfyller de generella patentkraven på teknisk effekt. Om ett företag till exempel skapar en mjukvara som sedan placeras i ett ABS-system i en bil tycker jag att det är självklart och oerhört viktigt för den framtida utvecklingen att det här företaget kan ta patent på det lilla program som sitter i bromssystemet så att man sedan kan använda pengarna till att gå vidare för att göra systemet ännu bättre. På de områden där man uppfyller de generella patentkraven på teknisk effekt tycker jag att det ska vara möjligt att patentera även mjukvara. Under punkt 4 Upphovsrättsligt skydd tar motionären och reservanten upp frågan om förenklingar och om att ta bort reglerna om upphovsrätten för att på så sätt hjälpa konstnärer att få kunskap om och förståelse för vilka rättigheter och skyldigheter man har i fråga om upphovsrätten. Jag är helt övertygad om att de flesta här i kammaren på olika sätt vill underlätta för företagare rent generellt. Självklart ska vi stödja egna företagare som vill skydda sina uppfinningar och sina konstverk. Självklart ska vi också se till att ge dem kunskap om vilka rättigheter de har. Som det står i majoritetstexten pågår ett arbete inom om att försöka genomföra EG-direktivet om upphovsrätten i informationssamhället, som jag tror kommer att leda en bit på vägen för att nå målet. Under punkt 6 finns en reservation från samtliga borgerliga partier gällande ersättning vid kopiering. Här vill reservanterna att regeringen ska se över de regler som finns gällande upphovsrättsersättningen. En sådan översyn är planerad. Regeringen har sagt att efter en departementspromemoria om upphovsrätten i informationssamhället, som just nu behandlas inom och som jag tror nödvändigtvis måste behandlas innan man kan diskutera det gällande ersättningssystemet, kommer det att göras en översyn av upphovsrätten. Där ska också det som gäller avtalslicenser tas in. Under punkt 7 har och reserverat sig då de vill att ideella organisationer ska undantas från de regler som gäller som ersättning för . Här anser majoriteten i utskottet att det är viktigt att vi tar till vara upphovsmännens rätt. Utskottet menar att det blir svårt att hitta andra typer av undantag än de som redan finns. De gränsdragningsproblem som finns borde prövas ur en mer rättslig aspekt i stället för att ändra lagstiftningen. Jag tycker inte att man ska sätta de regler som finns ur spel. Varför ska ideella organisationer på så sätt ha en konkurrensfördel gentemot olika typer av småföretagare som kanske bedriver verksamhet? Jag tror att det kan skapa en viss typ av snedvridning. Sist men inte minst gäller det punkt 9. Där har vi den återkommande frågan om arenarätt. Här har och reserverat sig. Reservanterna vill ha en upphovsrättslig lagstiftning som ska ge skydd till hela sportarenor. Men jag måste säga att det finns en skillnad mellan till exempel ett biobesök och en fotbollsmatch. Ett biobesök är någonting som man kan göra om och om igen. Det gäller en produkt som visas på många olika ställen, medan en fotbollsmatch är en unik händelse. Som redan har sagts från talarstolen har den här frågan behandlats tidigare. Varken nu eller har utskottsmajoriteten funnit något skäl till att göra någon förändring. Jag vill avsluta med att än en gång yrka bifall till förslaget i lagutskottet betänkande nr 17 i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 170 () replik: Jag har två frågor till . Jag börjar där slutade. Han nämner att det är skillnader på biobesök och en fotbollsmatch. Okej, det är skillnader. Vi ändrar scenariot, och säger så här i stället. Jag går på en föreställning där en imitatör uppträder. En imitatör räknar kanske med att genomföra samma föreställning . Även där kan jag ta med mig videokamera och via mobiltelefon sända föreställningen över hela världen via en hemsida. Alla som är intresserade av imitatören kan direkt via sin dator se programmet. De behöver inte besöka föreställningen . Det förändrar lite grann, . Jag är, som sagt var, mycket förvånad över att man fortfarande lutar sig mot lagstiftning som är . Jag nämnde det i mitt anförande. Då fanns inte Internet, och då fanns inte dessa möjligheter med mobiltelefoner och videokameror. Därför anser jag, , att det finns absolut bärande skäl till att fundera på det här. Jag skulle vilja veta hur menar att man via avtal och kontrakt ska kunna lösa det här, exempelvis med tanke på imitatören. när vi pratade om samma saker sade Socialdemokraternas företrädare när det gällde frågan om arenarätt att det var en viktig fråga och att det pågick ett arbete inom EU med det direktiv som finns om upphovsrätt i informationssamhället. Man förutsatte att frågan skulle komma upp där. Den här gången, , står det endast så här i betänkandet: Frågan har såvitt utskottet känner till inte heller tagits upp inom EU . Hur ligger det till på den fronten? 171 () replik: När det gäller arenarätten ska jag svara på fråga. Självfallet går det att avtala. De borgerliga partierna brukar gå i bräschen för att man ska lagstifta så lite som möjligt och låta de privata aktörerna sköta en så stor del av det affärsmässiga som möjligt. När det gäller imitatören är det väl bara så att alla som går in och tittar på imitatören vid köpet av biljetten ingår ett avtal om att inte använda sig av en videokamera och inte skicka ut det på nätet. Det innebär att ett avtal då är ingånget mellan dem som tittar på arrangemanget och dem som står för arrangemanget. På så sätt har det skapats ett avtal som gör att man inte får sända ut det över Internet. 172 () replik: Den andra frågan jag ställde gällde detta att när vi var samlade här till en likadan debatt kom s-företrädaren slutligen till frågan om arenarätt, och han sade då att den var relevant och att det pågick ett arbete inom EU med det direktiv som finns om upphovsrätt i informationssamhället. Man förutsatte att det kommer att tas upp där. Men när vi läser det här betänkandet ser vi att det bara står att frågan såvitt utskottet känner till inte heller tagits upp inom EU . När det gäller avtalet och imitatören kan det väl tänkas att det teoretiskt sett skulle kunna fungera så, om det är 10, 15 eller 20 personer. Men säg att det blir en otrolig massa människor. Vi kan ta till exempel fotbollsmatchen, som i och för sig inte går i repris men som ändå kan vara intressant att titta på. Det kan också vara något annat idrottsevenemang där det är många personer. Då inser man att den typen av avtal som skissade på inte fungerar i praktiken. 173 () replik: När det gäller huruvida det pågår ett arbete i EU, finns det för tillfället inte något land inom unionen som använder sig av det här. Om skulle införa arenarätt kommer vi att vara det enda landet som har den typen av lagstiftning. Jag tror att en stor del av den lagstiftning som ska finnas inom det immaterialrättsliga området ska vara harmoniserad på ett så stort område som möjligt. Det vore olyckligt om hade en egen lagstiftning medan övriga har en helt annan lagstiftning. När det gäller huruvida det är många som tittar eller inte, tror jag att det är många som går på bio också. Det finns nog en ganska stor möjlighet att man vid de tillfällena tar upp en videokamera och filmar. Det är förbjudet. Vad är skillnaden? Om det är avtalat mellan de olika parterna att man inte får ta med en videokamera in och filma ett evenemang eller filma på en biograf är det i båda fallen olagligt. Olagligheter tillåter vi inte i något av fallen. 174 () replik: Jag vill först klargöra att inte är emot patent i sig och inte heller är emot upphovsrättslagstiftning. Vi inser att det är väldigt viktigt och att det behövs i vårt samhälle. Det som det handlar om nu är vad som ska patenteras och hur det ska gå till. Vi har en lag som omfattar datorprogram. Jag tror att den lagen finns . Då infördes skydd för datorprogram i upphovsrättslagstiftningen. Det som vi nu ifrågasätter är graden av skydd och införandet av patenträtt på mjukvara. Det finns en risk, som vi ser det, att det framför allt gynnar storföretag. Det är oftast de som har patent. De små företagen och innovatörerna som jobbar i sitt dagliga verk och kommer på uppfinningar hämmas i sin utveckling och i sitt arbete med en förnyelse, som behövs på det här området. När det gäller patent på mjukvara besitter de som har patenten ett övertag gentemot dem som jobbar med det här och vill se till att det blir bättre och bättre. Vi anser att det ligger en stor risk i det här. Den lagstiftning man har i , där man också har ett mjukvarupatent, har visat sig ha en hel del nackdelar, speciellt för småföretagen. Jag vet att Socialdemokraterna har ett speciellt hjärta för de stora företagen. pratar även ni socialdemokrater om tillväxt, och då behövs de små företagen. Det är just det synsättet som gör oss väldigt oroliga, när vi ser vad som är på gång. Sedan är det inte heller någon brådska med det hela. Varför vill ni driva på? Varför låter ni EU ta överhanden och driva det här? 175 () replik: I immaterialrättsliga sammanhang är det, som alltid, viktigt att ha tydliga regler och gränser. Det får självfallet inte vara så att man kan ta patent på områden som blir så stora att man på så sätt kan få monopol på en hel marknad. Det måste självfallet finnas tydliga regler. Det är därför vi har sagt att patentkraven ska gälla vid de tillfällen då man hittar någon typ av teknisk effekt som sedan har en funktion i praktiken. Det måste kunna få finnas patentmöjligheter på en viss typ av mjukvara. Ta systemet med ABS-bromsar, som jag nämnde i talarstolen tidigare. I det systemet är det inte någon teknisk uppfinning som har gjort att det systemet kanske är bättre än något annat, utan det är ett litet datorprogram. Då måste ett företag som har lagt ut oerhört mycket pengar verkligen få möjlighet att patentera just det lilla programmet. Om vi jämför upphovsrätt med patenträtt ser vi att i upphovsrätten skyddar man en exakt utformning av till exempel en skriven kod eller en text i en bok. Det som är problemet är att när det är en teknisk innovation kan man skriva precis samma sak fast i ett annat dataspråk. Eller också lägger man upp de olika programmeringsdelarna på olika sätt, vilket kommer att göra att programmet kanske ser helt annorlunda ut. Men den tekniska, slutgiltiga finessen kommer att vara exakt likadan. Det gör att upphovsrätten i många fall inte är ett tillräckligt skydd för just det tekniska syfte som finns, till exempel det lilla programmet i ABS-bromsarna. 176 () replik: När beskriver det här kan jag verkligen förstå dem som säger att det är otydligheter och svåra gränsdragningar. Jag har fått en synpunkt från en som jobbar med mjukvara, och han säger så här: Fördelen med att behålla dagens lagstiftning är att det går att skriva två datorprogram som utför samma uppgift utan att begå ett patentintrång. Men om man inför ett patent på mjukvara kan program nr 2 komma att göra intrång i patent för program nr 1. Jag har inte den tekniska kunskapen att ifrågasätta men har ändå haft kontakt med personer som jobbar med det här och ser stora risker i det. Sedan är det ytterligare en sak som är lite oroande, och det är att det inte finns någon domstol på Europanivå som ska avgöra tvisterna om patent. är det många som befarar att det kommer att bli en hel del tvister på grund av att det är svårtolkade saker när det gäller att införa patent på mjukvara. Här är det alltså respektive lands nationella domstolar som ska göra bedömningar i patentmål. Vi kan befara att det kommer att skapa ännu mer oklarheter om man kommer fram till olika bedömningar i olika länder. Det finns alltså stor anledning att vara försiktig här. Än en gång vill jag understryka att det faktiskt handlar om graden av skydd. Det är den vi ifrågasätter nu liksom hastigheten på det här. Det är därför som vi har en reservation i betänkandet. 177 () replik: Jag håller med om att det är oerhört viktigt att det finns tydliga spelregler, precis som det måste finnas tydliga spelregler gällande de flesta marknader för att de olika aktörerna ska veta vad de har att rätta sig efter. Självklart måste det finnas mekanismer som skyddar små uppfinnare och innovatörer som kanske inte har rättslig kapacitet eller resurser att stå emot storföretag. Det här ska vi jobba med. Det är jätteviktigt. Jag hoppas att den här frågan kommer att utvecklas inom Europasamarbetet för att skydda mindre innovatörer. Jag tror att det är viktigt för att på så sätt behålla en mångfald. Men det här ska inte innebära att vi inte ska tillåta patent på mjukvara. Jag kan ta ett annat exempel. Ett företag har till exempel lyckats hitta en teknisk finess för att överföra röntgenbilder till ett digitalt program och underlättar på så sätt sjukvårdsbehandlingen. Man kan skicka röntgenbilder, man kan lättare analysera dem och man kan göra många olika saker. Den här uppfinningen tog oerhört och kostade oerhört mycket pengar. Då tycker jag att det här företaget ska kunna ta patent på det program som sitter i apparaten och som gör att processen fungerar. Om man i stället skulle ha haft ett upphovsrättsligt skydd skulle man kunna skriva en datorkod som skulle kunna skilja sig från den ursprungliga texten men som skulle ge samma finess i slutändan. Det är det som är skillnaden mellan patent och upphovsrätt. 178 () replik: säger att frågan om arenarätt är en gammal fråga, och det stämmer möjligen. Den är färsk för mig. Jag förstår inte riktigt hur Socialdemokraterna resonerar. Dessutom är frågan faktiskt mer aktuell än . Därför vill jag ställa ett par frågor om den. På temat att väcka det kapital som sover ser vi nu hur intresset för de allsvenska fotbollsmatcherna ökar ordentligt. Det är bra. Det är många klubbar som behöver få bättre ekonomi och mer resurser. Dessvärre är idrottsrörelsen i bred bemärkelse i ett ännu större behov av mer resurser, mer kapital och större möjligheter att av egen kraft få mer rörelse i idrottsrörelsen, om man uttrycker det på det sättet. En konkret idé, , är att utsträcka immaterialrättens tillämpningsområde till nya fält, också till arrangörer av idrottsarrangemang. Med ny teknik för upptagningar av idrottsarrangemang blir allt enklare och smidigare. Också lägre divisioner kan skaffa sig möjligheter till ersättningar för sina arrangemang. Det enda argument som vi har hört från till varför man faktiskt inte ska ha den möjligheten är det argument som tidigare förde fram, att det inte skulle vara förenligt med EU-direktiv som är på väg att implementeras. Men det är inget riktigt giltigt argument. Det är ju ofta som vi sträcker ut principer i EU-direktiv till att omfatta också andra områden. Här förstår jag inte hur resonerar. Den principiella grundfrågan är: Varför motarbetar Socialdemokraterna att idrottsföreningar ska ha immaterialrättsligt skydd för sina arrangemang? 179 () replik: Den här frågan har diskuterats ett otal gånger. Varje gång som frågan har diskuterats och setts över har man kommit fram till att det inte finns något sådant behov. Det är mycket bättre att arenaägaren, fotbollsarrangören eller sportarrangören och den som vill göra någon typ av upptagning skriver ett avtal och på så sätt kommer fram till de villkor som ska gälla för hur den ska användas och vilka som ska ha möjlighet att se den. 180 () replik: Här kom ett argument fram, att det inte finns något behov. Eftersom du uppenbarligen kan historiken så våldsamt långt tillbaka i det här ärendet, är det möjligt att det var rätt . Men är det 2004, och tekniken att göra just filmupptagningar, att dokumentera, att göra uppteckningar från idrottsarrangemang är lättare än . Tekniken är mer lättillgänglig än . Priset för att distribuera detta är också väsentligt mycket lägre än . När blir det dags för Socialdemokraterna att uppdatera sin verklighetsbild? Jag tycker också att det argument som förs fram, att det är kontraktsvägen som det här problemet ska lösas, i praktiken är horribelt. Menar du att man skulle skriva kontrakt med besökare av idrottsarrangemang med låga divisioner att inte filma detta för att sedan sända det? I så fall, , får du väl ändå erkänna att det är så våldsamt mycket enklare och smidigare för samtliga inblandade att idrottsföreningen har ett immaterialrättsligt skydd för sitt idrottsarrangemang. 181 () replik: Om det är ett arrangemang av sådan karaktär att man inte vill att det ska filmas och sedan skickas ut på nätet, tycker jag att man när man köper biljetten ska informeras om att det inte är tillåtet med ljud- eller filmupptagningar. Jag ser inte något som helst problem med det. De aktörer som vill göra ljud- och filmupptagningar träffar man avtal med. Om det är människor som inte följer de här reglerna, får man väl behandla dem på samma sätt som de människor som är inne på biografer och filmar och sedan lägger ut filmerna på nätet. Sedan tror jag, precis som jag sade tidigare, att det är viktigt att ha en lagstiftning som ser likadan ut i flera länder. Jag tror att det vore olyckligt om hade en särlagstiftning som skilde sig från alla andra. Framför allt nu när vi blir alltmer internationaliserade tror jag att det är viktigt att vi har samma principer i som i andra länder. Om utländska TV-bolag vill komma hit ska de veta vilka regler som gäller. 182 (): Immaterialrätt kan betraktas som ett ägandeskydd för de idéer som uppstår hos en uppfinnare och en möjlighet för denne att försörja sig på sitt uppfinnande, som de tidigare talarna varit inne på. Mot bakgrund av en sådan positiv syn på möjligheten att patentera uppfinningar finns det i det här betänkandet en miljöpartistisk motion som syftar till att skydda uppfinnaren, främja patent och göra det ekonomiskt möjligt också för den inte så väl bemedlade att tjäna pengar på de uppfinningar man kommer att berika världen med. Den gröna motionen, som i betänkandet bär nr N414 och kommer från årets motionsflod, innehåller ett flertal krav för att tillgodose detta. Vår hållning är att det bör ges skydd för uppfinningar mellan det att ansökan lämnas in fram till dess att patentet beviljas. har vittnat om att skyddet är alldeles för dåligt och att det är rimligt att en skälig ersättning ska kunna utgå till den som drabbas. Vi anser också att det ska bli billigare att söka patent. När det är dyrt att söka patent får det till följd att många blir tvingade att sälja sin uppfinning till större företag då de saknar medel att själva förverkliga den. Vi vet att många patent på energibesparande eller miljövänliga produkter på detta sätt inte har fått möjlighet att förbättra världen. De har helt enkelt blivit uppköpta av större företag som haft en skräck för att de ska hota deras ställning. På det sättet har de aldrig blivit förverkligade. Jag ser med glädje att lagutskottet valt att behandla den här miljöpartistiska motionen i en positiv anda. De skriver bland annat att det arbete som bedrivs på området har en inriktning som ligger i linje med motionsönskemålen. Jag menar därför att det inte nu krävs votering om motionen. I betänkandet behandlas också ett krav på att undanta ideella verksamheter och studieförbund från de upphovsrättsliga reglerna och avgifterna till . Vi instämmer i stort i det kravet och menar att man på olika sätt bör främja spridandet av kultur i föreningar, i studieförbund och i samhället i stort. Med tanke på de internationella konventioner slutit i sammanhanget är det dock svårt att finna det möjligt att nu bifalla tillkännagivandet i frågan. Vi instämmer för den sakens skull inte i utskottets rigida hållning mot undantag för ideell verksamhet när det gäller upphovsrätt och STIM-regler. Men vi kan inte heller biträda reservationen, som i alltför hög grad bortser från de intressen som faktiskt representerar. Vi hoppas att regeringen kommer att agera för att i samtal med landets tonsättare och musiker skapa undantag i internationella konventioner och lagstiftning åt det håll som motionärer och reservanter efterlyser. Men vi vill understryka att det just måste ske i samarbete med och dess medlemmar. Den viktigaste frågan i betänkandet behandlar datorrelaterade uppfinningar och mjukvarupatent. Inom EU pågår ett omfattande lobby- och lagstiftningsarbete där patenträtten riskerar att utnyttjas för att kväva nytänkande och forskning snarare än att, som tänkt, uppmuntra desamma. förslag till direktiv om upphovsrätt rörande datorrelaterade uppfinningar och mjukvarupatent har mött hård kritik för att kommissionen i alltför hög grad lyssnar till de verkligt stora företagens intresse att inte bli utmanade underifrån och kunna patentera det mesta av datorrelaterade uppfinningar och märk väl upptäckter. som det såg ut riskerade att slå ut den positiva utvecklingen med datorprogram med öppen källkod och annat utvecklingsbart som finns inom datorsfären. valde därför, mycket på grund av initiativ från den gröna gruppen men också från svenska parlamentariker från alla möjliga andra partigrupper i , att kräva stora förändringar i direktivet. Bland annat efterlyste man en knivskarp gräns mellan vad som är datortekniska upptäckter och vad som är uppfinningar för att på så sätt skapa en fredad zon där patenträtten inte riskerar att störa den positiva, öppna utveckling som sker såväl på Internet som med datorer i övrigt. pågår ett intensivt arbete inom EU för att väga samman de olika viljorna som lobbyingen och påtryckningarna är stora från dem som i stort sett helst skulle vilja kunna patentera sina egna föräldrar och allt mellan himmel och jord. Då är det nyttigt att vi i sätter ned foten och visar var vi står så att på ett aktivt sätt både kan bidra i EU-debatten och sätta en svensk regeringsståndpunkt som på ett rimligt sätt avväger patentintressena mot intresset av öppenhet och fortsatt forskning och utveckling. Därför avslutar jag med att yrka bifall till reservation 1. Föredrogs lagutskottets betänkande 2003/04:LU17 Immaterialrättsliga frågor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Gränser för genpatent m.m. genomförande av EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar 183 (): finns ett stort antal genpatent i . Sådana patent är nödvändiga för att få fram nya läkemedel och för utveckling, investeringar och tillväxt på bioteknikområdet. I den proposition som lagutskottet i sitt betänkande nr 18 tillstyrker föreslås att gränserna för dessa patent ska bli tydligare. Propositionen bygger på ett EG-direktiv som innebär att EU-länderna skapar enhetliga regler för möjlighet till patent på biologiskt material, bland annat genpatent. Förslaget innebär inga ökade möjligheter till patent.