prot · GS0949 · 2004-12-13 00:00:00 — Jag tog i mitt anförande upp utbetalningstidspunkt för de ersättningar som lantbrukarna får till exempel för miljöåtgärder och annat. Kommer de ersättningar som härrör att betalas ut , eller kommer man att spotta lantbrukarna i ansiktet än en gång? 209 () replik: Att använda uttrycket att spotta lantbrukarna i ansiktet är ganska starkt i det här läget. Vi vet tillsammans med hur viktigt det är att vi har en ekonomi i landet som gör att vi håller räntorna och inflationen nere. Vi har jobbat tillsammans. Den här frågan kom upp i vårpropositionen när vi såg att vi hade svårt att följa den budgetlag som vi tillsammans har stiftat om att hålla utgiftstaket. Redan då varslades om att det skulle vara försvaret, forskningen, biståndet och jordbruket som eventuellt skulle drabbas för att vi skulle klara utgiftstaket. Jag kan inte stå här och lova något och se hur ekonomin är . Det är naturligtvis min förhoppning att vi ska slippa den här diskussionen . Jag ger ändå en eloge till och i den här frågan, för ni var de enda partierna som följde upp den i budgetramen i ett särskild yttrande. Hedras den som hedras bör! 210 () replik: När det gäller ordvalet kan jag säga att de brukare som inte har pengar att betala räkningarna därför att utbetalningarna skjuts nog tycker att det är ett ganska svagt ordval som jag använder. Vi är helt överens om att det gäller att ha ordning på statens finanser för att inte räntor och annat ska skena. Men då kommer vi också till vems ansvar det är att hålla budgettaket. Det skulle vara jätteintressant att här i kammaren få höra vilka överväganden som låg till grund för att man väljer ut just den här gruppen på kanske 1, 2 eller av befolkning för att ta lejonparten av neddragningen för att klara budgettaket. Kom med de förklaringarna! Vilka värderingar ligger bakom detta? 211 () replik: Jag påminner om att detta inte är det enda område som har drabbats. Jag räknade upp tre områden till. Vi ska komma ihåg en sak. Jag vet att och vissa andra partier vill fortsätta att ha stöden. I vissa andra partier tycker vi att man kanske också skulle börja betrakta näringen mer som just en näring. Jag hörde en diskussion här i kammaren där man jämförde bönderna med statsanställda. Tyvärr är det så att du här har en näring som till är beroende av statsstöd. Det är en stor summa pengar, som vi måste hantera inom budgetramen. 212 () replik: Jag hade några frågor som jag ställde i mitt anförande och som jag ger chans att svara på igen genom att upprepa dem. Jag skulle tro att det går att svara rätt kort. För det första: Är bekymrad över de negativa omfördelningseffekter som uppstår i MTR framför allt för intensiva nötköttsproducenter? Och vad vill du i så fall göra åt det? För det andra: Hur ser du på importens ökande andel av nötköttskonsumtionen? Är det en rimlig och bra utveckling? För det tredje gäller det importen av kycklingkött och köttberedningar av kyckling som innebär att salmonellasmittat kött kommer in i enligt . Hur vill du och dina kamrater i regeringen möta den utvecklingen? Du talade om konsumenternas efterfrågan på säkra livsmedel. Den förra frågan hade anknytning till det, liksom nästa. Tycker du att det är ett bra förslag som veterinärerna har kommit fram med om ursprungsmärkning i butik av all mat som innehåller kött, mjölk och ägg? och apropå de gynnsamma konkurrensförhållandena, som du pratade om: Är det en lämplig nivå att vi ska ligga litern högre än konkurrentlandet på dieseln och litern högre än EU-genomsnittet? Hur har ni kommit fram till den nivån i så fall? Finns det någon formel för hur man kommer fram till den eller är det något slags restpost? 213 () replik: Jag vet inte om jag räknade till åtta eller tio frågor, men jag börjar med den första. Vi vet att hela MTR-reformen handlar om en omfördelning från produktionsdrivande stöd till sådana produkter som konsumenterna efterfrågar. Jag tyckte att de diskussioner som vi förde angående MTR var en smärtsam process, men kanske valde vi ändå det system som var minst smärtsamt. Det finns naturligtvis omfördelningseffekter, men vi hade en mindre ram. Vi visste att med mindre pengar är det alltid någon som förlorar och någon som vinner. Jag vet inte om jag i något annat sammanhang har sett så många ekonomiska beräkningar för hur det här skulle slå. Man måste ändå försöka hitta en möjlighet för att så många som möjligt i hela landet skulle kunna driva jordbruksföretag. Så visst kan man fortfarande vara bekymrad över det här nu när vi kommer att få se hela redovisningen av vad som har hänt. Import av kött har vi haft . Det har vi sett i köttdiskarna. Vi har kött från , kött från och kött från . Jag tycker att det är bra märkt i affärerna. Jag tycker också att konsumenten har ett val. Men näringen själv måste också bli bättre på att sälja de mervärden som finns i de svenska produkterna. Det gäller till exempel de miljökrav vi har haft och de krav på djurhållning som vi har haft . De ger ett mervärde. Man måste sälja så att det inte alla gånger är priset som styr konsumenten i affären. 214 () replik: Tack för svar på de frågor som du hann svara på, . Du säger att bönderna ska producera det konsumenterna efterfrågar. De efterfrågar nötkött. Konsumtionen av nötkött har ökat, men min fråga gällde importandelen. Den ökar också. Kan du hinna med att svara på frågan om vad du ska göra? Jag begär ju inte att du personligen ska göra det, men vad ska regeringen och de som du kan påverka göra åt importen åt salmonellasmittat kött och köttberedningar från på kycklingsidan och veterinärernas förslag om märkning? 215 () replik: Jag ska bara avsluta det här med import av nötkött. Vi vet att en stor del av importköttet går till storkök, storhushåll och den delen, men naturligtvis ser vi en del av det också i affärerna. Jag tror att vi måste arbeta med konsumentsidan. Precis som vi har haft en obligatorisk märkning av nötkött tycker jag att diskussionen om att vi börjar titta också på de andra produkter som kommer är bra. Det gäller speciellt fågel och delvis fläskkött. Vi vet ju att det kan vara salmonellasmittat eller ha andra infektioner som vi kan få i vår föda. Jag är alltså positiv till att diskutera en märkning. Vi har ett problem i handeln . Det handlar till exempel om de egna varumärken som många butiker har. Det är lite blandat; man vet inte riktigt vad som finns. Det är nästan bättre att ha ett varumärke som man vet var det kommer någonstans ifrån. Då är det mycket lättare för mig som konsument att veta än när jag bara har ett varumärke och ingen innehållsförteckning. 216 () replik: Jag talade i mitt anförande om en sammanhållen landsbygdspolitik där det gäller att se till helheten och ta vara på kraften och företagsamheten för en hållbar tillväxt. Det gäller i första hand som jag ser det att underlätta för just företagare genom regelförenklingar, sänkta arbetsgivaravgifter och ytterligare tillgång till krediter. Jag har tagit del av och läst SLI:s rapport om en levande landsbygd. Jag citerar ett par rader ur den för att sedan ställa frågan om hur ser på detta. Det står: Med en generell politik som tillhandahåller goda förutsättningar för företagandet, stimulerar rörlighet och hanterar marknadsmisslyckanden bidrar staten till att alla delar i landet kan utvecklas, även landsbygden. Hur ser på en sammanhållen landsbygdspolitik och tillväxt utifrån detta? 217 () replik: Jag tror att det är viktigt att man i alla regioner tar på allvar de diskussioner som pågår vad gäller tillväxtavtalen. Förutsättningarna är lite olika i olika delar av landet för hur man kan utveckla landsbygdspolitiken. Men jag tycker att det är en viktig fråga, som naturligtvis också är en del av . Det handlar delvis om regionalpolitik, delvis om näringslivspolitik, om jordbruk, om skogsbruk och om turism. Jag tror att förutsättningarna varierar väldigt mycket. Jag är positiv till tanken att man försöker hitta en lösning på detta, men kanske inte för hela landet. Jag tror inte att man kan ha en sammanhållen landsbygdspolitik från till eller . Man måste nog arbeta mer regionalt det kan handla om län eller ännu större regioner för att hitta vägar. Möjligheterna och förutsättningarna finns där. Det gäller att ta vara på det bästa och bygga vidare på det. 218 () replik: Är Socialdemokraterna intresserade av att samla olika partiföreträdare för att samtala om de här frågorna? Jag nämnde det också i mitt anförande. Jag blev lite nyfiken när nämnde turism. satsar ju otroligt lite på att marknadsföra oss som ett turistland. Vi talar nu om att marknadsföra mervärden, men dessutom borde vi marknadsföra oss som ett turistland. Vi satsar per individ och år. Våra grannländer satsar , och satsar per person och år. Är villig att arbeta vidare för att vi också ska kunna marknadsföra oss som ett bra turistland? Innan jag släpper ordet kan jag inte låta bli att ställa en fråga till . Det är också en sak som har med tillväxt att göra. Det handlar om att ge människor möjlighet, både unga familjer och äldre personer, att få hjälp med hushållsnära tjänster. Hur ser på detta med ? Det kan vara intressant med tanke på att har ett ursprung i vårt östra grannland där de är positiva till detta. 219 () replik: Jag tror inte att jag kommer att ta upp den sista frågan. Inte ens miljö- och jordbruksutskottet kan behandla alla frågor. Jag tror att vi hade dessa frågor i hållbarhetsskrivelsen. Men jag kan tänka mig att kommentera turismen som egentligen ligger i näringsutskottet. Jag var nere i och träffade eventuellt blivande naturguider. Jag tror att vi i måste lära oss att se möjligheterna, kanske inte på riksplan utan regionalt. Hur kan vi på ett bättre sätt sälja oss till turisterna? Det kan handla om att sälja det på Internet och på engelska. Jag tror att det ligger väldigt mycket hos företagen och i den regionala utvecklingen på olika håll. Vissa regioner har lyckats, och vissa kommer lite efter. Det behövs kanske något centralt, men jag tror ändå att vi är ganska dåliga på att sälja de mervärden som finns på landsbygden. Jag kan jämföra med där man till och med säljer safarier uppe i norra där man kan titta på vargar. Vi har väl också någon varg kvar i det här landet. 220 () replik: Jag har några kommentarer till anförande. säger att det är viktigt att konsumenterna ska kunna välja. Ja, jag stöder det till . Det är oerhört viktigt, men jag tror att jag lägger en annan innebörd i det. Min fråga till är: Hur mycket valfrihet blir det om politiken ska styra vad det är som man ska kunna välja på? Det blir ganska smalt till slut om det är ett parti som ska avgöra vad det är som ska finnas på marknaden. Ett majoritetsparti kan mycket väl hamna i den positionen och bestämma exakt vad det är som ska levereras på marknaden. Sedan säger att det är en stor satsning på dieseln med . Jag betraktar inte det som en satsning. Det är ju de facto så att dieselköparna betalar in detta. Det kan inte vara någon satsning att inte ta in skatt. Eller är det så att av skatteuttaget är normalfallet och allt är en satsning från regeringens sida? Det måste ju vara konsekvensen. säger, vilket jag tyckte var intressant och ärligt, att det tar när Socialdemokraterna arbetar. Ja, vi förstår det. Jag funderar bara på hur mycket arbete det egentligen ligger bakom detta. Jag får alltid en känsla av att det är först när Socialdemokraterna är uppträngda mot väggen och yxorna sätter sig i träet bakom som man börjar göra någonting, men inte . Man leder inte definitivt ingen utveckling. Sedan har vi detta med att politikerna ska finnas på ängarna. bevare oss från att ha dem på ängarna. Tänk om vi hade levt efter politikens spelregler när det gäller skogen och skogsskötseln . Då hade vi inte haft någon biologisk mångfald . Tro mig, jag vet. 221 () replik: Låt mig börja med skogspolitiken . Det var nog inte politiker som avverkade i norra så att det blev dessa stora kalhyggen som förstörde väldigt mycket av biologisk mångfald. I dessa områden tar det väldigt att över huvud taget få någon mångfald och absolut inte produktionsskog. Jag tror att den balans som finns i med den demokratiska processen där politikern är med och diskuterar med näringen är ett väldigt bra sätt. Det är väldigt nordiskt att arbeta på det sättet att politiken, näringslivet och NGO:er nära tillsammans kan försöka föra utvecklingen vidare. Jag har funderat lite. Jag tror att det var som använde ordet förvalta, men också företrädare för andra partier har använt det. För mig är ordet förvalta lite negativt. Jag ser samhället i en utveckling. Jag ser naturligtvis också naturen i utveckling. En biologisk mångfald är inte heller densamma nu som , och det som är var inte så . Människan påverkar ju också. Ordet förvalta innebär liksom att stanna någonstans för mig. Jag vill gärna vara med i en förändring på något sätt. 222 () replik: Det är spännande när säger att ordet förvalta är negativt. Jag måste ärligt säga att det bekymrar mig. I min begreppsvärld är förvalta att förmera och se till att det går vidare. För mig är äganderätten central här. Det du äger, det vårdar du. Det du äger ska gå vidare till efterkommande. Man ser också till att det bevarar sitt värde. Jag påstår att det är därför som man har så oändligt mycket att ta vara på i det här landet, och det ska ske utan politisk klåfingrighet. Med den politiska klåfingrigheten och med den långsamt arbetande regeringen som uppenbarligen finns, enligt utsago här tidigare, kan det inte gå annat än fel. Detta bekymrar mig. 223 () replik: Det kan naturligtvis finnas olika värdering av olika ord. Det finns säkert olika värderingar ideologiskt i den här kammaren också. Det finns kanske olika värderingar eftersom jag har en annan bakgrund också språkligt. För mig är en förvaltning fortfarande att stanna lite. Jag vill hellre utveckla. och jag har olika ideologier. vill gärna förvalta det egna ägandet. Jag vill gärna utveckla det gemensamma ägandet tillsammans med många andra. Jag ser till exempel skogen som en nationell tillgång som det står i skogsvårdslagens portalparagraf. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2004/05:UFöU2 säkerhetspolitik betänkanden /05:FöU4 försvarspolitik 20052007 2004/05:FöU1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet 11 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:255 av ()till justitieminister övervakning och medborgarnas integritet 2004/05:256 av ()till statsrådet 2004/05:257 av ()till statsrådet i Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:585 av ()till statsrådet 2005 2004/05:586 av ()till statsrådet hamndirektiv /05:587 av ()till utrikesminister till Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 36 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 6 § anf. 68 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med anf. 78 (delvis), av talmannen därefter till och med 7 § anf. 121 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 8 § anf. 161 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.