prot · GR09125 · 2004-06-01 00:00:00 — Hastigheten på utbyggnaden i av externhandel riskerar faktiskt att bygga fast samhället på ett icke önskvärt sätt, från min synpunkt i alla fall. stängde 300 livsmedelsbutiker. Hälften av dem fanns i tätorter. Och har den här utvecklingen fortsatt, likaså . Människor får alltså allt längre till affären. Pensionärsorganisationer och ungdomsorganisationer har samstämt varnat för den här utvecklingen eftersom många av medlemmarna inte har bil. Några har också, åtminstone de äldre, svårigheter att ta sig till affären på grund av att man fått funktionshinder. visar i en sammanställning av enkätsvar från länsstyrelserna ett tydligt samband mellan utbyggnaden av externhandel och den negativa utvecklingen av handeln i centrum, i bostadsområden och på landsbygden. Länsstyrelserna följer miljöministern och regeringen upp vad jag förstår. Det är bra. Men hur är det med övriga myndigheter, vi kan väl kalla dem monopolaffärer Systembolaget och Apoteksbolaget som jag tycker att regeringen ändå har ansvar för? Vi vet ju att Systembolagets plats är viktig när det gäller handel. Åtskilliga är de handlare som kan vittna om hur viktig närheten till detta monopolbolag är för deras omsättning också. Systembolaget för en etableringspolitik där man i mycket högre grad investerar i externa köpcentrum. Det tycks bara vara pengar som gäller. Det finns också exempel där man lägger ned affärer med god omsättning som ligger i lokala centrum och därmed bidrar till att försvaga underlaget för affärerna i närheten. Jag ska återkomma till det i mitt nästa inlägg. 121 (): Jag ska börja med en allmän reflexion över den debatt som vi har . Vi är inne på den sjätte timmen av de här interpellationsdebatterna. Vi har att lyssna till inte mindre än 22 interpellationsdebatter. Vi har haft 18 med sju statsråd. Det är en fantastiskt god demokrati som vi ser här. De har handlat om så många olika saker som digital TV, studenttidningar, handel med arabländerna och bostadsbyggandet i . kommer strax upp i en viktig interpellationsdebatt om klimatpolitiken, och vi hamnar slutligen i en debatt om hörselskador. Jag beundrar fru talmannen och hennes medarbetare som inte tar skada av alla de debatter vi har här. Det är väl symboliskt att den allra sista handlar just om hörselskador. Därifrån, fru talman, vill jag raskt flytta mig till en annan del av , nämligen . Saken är den att jag sitter i skatteutskottet, och vi har slutjusterat ett betänkande om trängselavgifter. Är det någonstans vi behöver trängselavgifter i det här landet utom vid Tekniska högskolans tunnelbanestation, som jag ofta passerar, där det är trångt så är det i . Där samlas det väldigt mycket folk och väldigt mycket bilar. Jag är absolut inte förespråkare av detta, men jag säger att det finns en orsak till att det samlas så mycket folk i . Det beror på att den mångfald och valfrihet som konsumenterna efterfrågar koncentreras till . Den finns också i södra delen av där och flera andra stora etableringar finns. Det gäller också eller var det nu kan vara. Det är klart att det är viktigt att se till att vi bevarar det som i interpellationen anses saknas, men vi måste också se till konsumentintresset. Som jag ser det är problemet inte nyetableringarna utan det är alla de brister i den kollektiva trafiken som kommer fram vid etableringarna. Det är jättesvårt att på olika sätt åka till , , Arninge. Det finns ingen tunnelbana. Om det sker en etablering i och det inte finns effektiva kollektiva trafikmedel till området genereras ännu mer biltrafik. Då måste vi fundera över varför det blir sådana etableringar i och omnejd. Det beror på ett gigantiskt misslyckande vid de gamla ställena där vi handlar. Varför klarar sig NK i ? Det beror på att NK förnyar sig . Men massor av våra gamla etablerade centrum i , och så vidare har svårt i konkurrensen bland annat på grund av att det är svårt att komma dit. Jag menar att vi måste ändra på själva frågeställningen. Vi kan inte förhindra utan måste i stället se till att stimulera de gamla kommersiella centrumen att få ökad attraktionskraft. Det är den bristande attraktionskraften som skapar de nya etableringarna. Om vi inte ser till att få bättre allmänna kommunikationer kommer vi att fortsätta att ha den utvecklingen. Det blir mer och mer trängsel i . 122 Miljöminister (): Jag tror att vi är mycket eniga om de problem vi kan se, , när det gäller externa etableringar. måste vi se realiteterna. De som beslutar är kommunerna. brukar i regel stötta och främja den kommunala självstyrelsen. Vi har en stark självstyrelse i . Det innebär också att vi inte kan styra hårt från staten när det gäller hur våra miljöer utvecklas. Det kan vi ha olika uppfattningar om, men brukar i vanliga fall tycka att decentralisering av makt är till godo. Jag vill gärna påminna om att den borgerliga regeringen liberaliserade lagstiftningen, det vill säga tog bort handelsändamålet i PBL och därmed gjorde det ännu svårare för även kommunerna att styra handelsetableringar. Detta ändrades sedan tillbaka så att man nu har en möjlighet att styra handelsändamålet. Det tycker jag är utmärkt. Valfriheten att ta sig till de externa köpcentrumen är ofta någras valfrihet, just på grund av bland annat bristen på kollektiva trafikmedel. Men många av dessa centrum har inte heller lokaliserats för att de ska vara enkla att nå med kollektiva trafikmedel utan är i stället lokaliserade till till exempel de stora trafiklederna. Våra städer har fått en fördubblad befolkning, men ytan har sexdubblats. Det förenklar inte planeringen för kollektivtrafik. Jag är enig med om att vi behöver arbeta mer med stadskärnorna. Därför är jag glad över att vi har en lång rad aktörer i som arbetar mycket hårt med stadskärnorna. Vi har föreningen , som har gjort ett fint arbete och som har visat att en stad som vill satsa på sin stadskärna också kan lyckas med detta och att stadskärnan är av vital betydelse för stadens attraktionskraft som boendemiljö. Jag är också glad över att vi har ett bra arbete på vår myndighet som ansvarar för detta, nämligen , som på olika sätt försöker stötta kommunerna i en bra planering. Verket kommer alldeles snart med en ny bok som heter att handla nu Detaljhandeln och en hållbar samhällsutveckling. Det är en rådgivande bok just till kommunala planerare vad de bör tänka på för att få en god planering, med vissa inslag av externa köpcentrum men också med tanke på att alla människor i staden ska ha tillgång till en god miljö och till handel. Låt mig också säga att vi från regeringens sida tycker att det finns skäl att överväga i vad mån vi bör ha en tydligare nationell politik för stadsutveckling. Jag satt tillsammans med i för och Habitat där just frågorna om stadsplanering var en av de centrala diskussionsämnena. Vi kommer från regeringens sida att återkomma först med en skrivelse från där vi tar upp frågan kring stadspolitiken och för upp frågan på nationell nivå. Det är min uppfattning att det är en så viktig fråga för boendemiljöerna, för de sociala förhållandena och för handeln att den är värd att diskutera på nationell nivå och självklart i nära samarbete med regioner och kommuner som har huvudansvaret. 123 (): Det låter lovande. Jag har väntat på att få se resultatet av arbetet i och Habitat. Det var oerhört intressant att få vara med där. Jag tror säkert att jag kan stötta upp vissa frågor där. Jag tror faktiskt att det finns en viss enighet. För är god bebyggd miljö detsamma som närhet, service och att lyssna på människorna. Det är också att låta kommunerna ha ett stort inflytande. Jag blir lite förskräckt när säger att det bara handlar om att attraktionskraften ska förbättras hos vissa saker. Den biten som jag har lagt in i denna fråga, och som jag faktiskt vill lyfta upp ytterligare, handlar om en starkt attraktionskraftig stadsdel i , nämligen . Där finns god service. Där finns allt man kan önska sig. Där finns bra serveringar. Där finns bibliotek, livsmedelshandel, blomsterhandel, skohandel, TV-handel. Där finns all möjlig service. Samstämt var vi oerhört engagerade när Systembolaget på , en av de bästa systembolagen i just den attraktionskraftiga stadsdelen, valde att lägga ned. Vi var många som engagerade oss. Vi var många som skrev under de listor som bland annat TV-handlaren, och Livsmedel stod i bräschen för. De såg möjligheterna att om Systembolaget kan behållas skulle de kunna expandera ännu mer. När jag satt i arbetade jag aktivt med att få olika stadsdelar att bli attraktiva, ha en mångfald. När nu ett sådant systembolag, som uppenbarligen hade bra ekonomiska villkor, läggs ned blir befolkningen minst sagt upprörd. När man känner att ingen lyssnar och bryr sig det spelar ingen roll, och till och med kommunen uppvaktar på hög nivå går det för långt. Tycker miljöministern att det är bra att man utarmar stadsdelar, att man i stället kraftsamlar bara kring stora externa centrum? Här har man valt att lägga detta mitt i staden där det tidigare fanns en bra systembolagsbutik. Det finns behov av olika saker i olika stadsdelar. Jag är själv lanthandlarunge, och jag vet vad det innebar när lanthandlarna lades ned. Det här är ingenting som vi kan bromsa. Det är kanske inte heller någonting vi önskar ska komma tillbaka, där pappa och mamma jobbade dygnet runt och servade folket. Fast det var väldigt roligt, och det blev en fin närkontakt. Man hade allt i lanthandeln. Jag är inte den typen som vill att vi ska gå bakåt. Jag vill att vi ska gå framåt. Men när man resonerar om god bebyggd miljö kräver jag återigen att det ska finnas en grundservice för människor, både i stadsdelar och ute på landsbygden. Det handlar inte bara om att man ska förbättra attraktionskraften den finns om man ger förutsättningar. 124 (): Jag har inga synpunkter på detta med Systembolaget, och jag är inte så angelägen om att alla dessa etableringar ska styra vad man ska handla. Jag tror inte att det är så bra. Det som statsrådet var inne på är viktigt, nämligen att vi ska se till servicen många människor har inte bil. Vi måste få attraktivare stadskärnor och se till att man inte är så bilberoende. Det är oerhört viktigt. Jag håller med om att den förening som nämndes är mycket viktig, så att vi kan förnya handeln i många städer. Det är ett problem. Jag känner inte till så bra, men jag känner till städer som . Statsrådet och jag har tidigare diskuterat detta i samband med en interpellation av , där vi hade väldigt olika synpunkter på vad som är bra. Vi diskuterade också hur staten ska styra när det gäller lagstiftningen, vad som får handlas och så vidare. Det finns två nyckelfrågor som man måste arbeta med i detta sammanhang. Den ena är prisfrågan, därför att det spelar en stor roll för människor vad saker och ting kostar. Den andra är tillgängligheten. Tillgängligheten är olika för olika människor, men man måste se till att människor kan använda kollektiva färdmedel på ett annat sätt. Det behöver inte vara tunnelbana, utan det kan också vara tåg. är ett bra exempel, dit man kan åka. I finns det också spårbunden annan trafik. Detta måste man se till. Om vi får en situation där nästan alla känner att de måste ha bil för att kunna handla har vi fått ett samhälle som jag inte tycker är bra för alla människor. Det är ett väldigt misslyckande. Därför är jag positiv till att utveckla stadskärnorna. 125 Miljöminister (): Det gläder mig att vi är eniga över partigränserna om stadskärnornas betydelse. Många av de förslag som här tas upp är värdefulla. Det är också den här typen av överväganden som regeringen gör i vissa överklagandeärenden när vi ser på etableringen av externa köpcentrum. Det är viktigt att varor man köper är tillgängliga för alla människor, också de som går till fots och cyklar. Det är kanske mer acceptabelt att det vi kallar sällanköpsvaror lokaliseras längre bort. Vi kan se om en planering innebär att det går att nå ett köpcentrum med kollektiva transportmedel, om det är lokaliserat i närheten av bebyggelse eller om det ligger utslängt ute på fälten långt bort från all bebyggelse. De statliga företagen har naturligtvis en policy för etablering. Det gäller till exempel och Systembolaget. För Systembolagets del handlar det om att beslut att lägga ned en systembutik ska fattas av styrelsen och ska grundas på en samlad bedömning utifrån företagsekonomiska och servicemässiga överväganden. Regeringen kan naturligtvis inte gå in i enskilda ärenden, men de statliga bolagen har ett uppdrag att ge god service. Också jag, som är uppvuxen i i och alltså mycket väl känner till de här kvarteren och den goda service som där finns, måste säga att det är kommunerna som har ett grundläggande ansvar. I har det etablerats tre områden med större köpcentrum, som alla numera har stora systembutiker. Systembolaget har fått intressanta lokaliseringsalternativ utanför de inre kvarteren. Jag tror att vi återkommer till den kommunala planeringen och vilka möjligheter vi har att tillsammans i dialog kommuner, regioner och regering diskutera vilka städer vi vill ha, vilka miljöer vi vill ha långsiktigt i . Jag tror att de flesta av oss kommer att kunna enas om en del principer, att vi säkert vill se vissa externa etableringar men att det bör finnas en gräns där man måste beakta underlaget, så att inte 40, 50 eller av livsmedelshandeln finns i externa etableringar i en stad. Då har vi gått över en gräns. Jag tror att vi kan enas om en del principer för vad som är god stadsutveckling. Jag tror liksom många andra att det är bråttom att vi går fram med det här . Utvecklingen har gått väldigt fort . Vi har från regeringens sida sagt att vi inte är beredda att lägga några moratorier för externa handelsetableringar. Vi tycker att kommunerna ska fortsätta sin planering. Men vi arbetar också hårt för att se till att få en bra debatt om detta och att våra myndigheter bistår på ett bra sätt. Vi ska också överväga om vi tillsammans bör dra upp tydligare riktlinjer härifrån kammare. 126 (): Jag tar med mig det som har sagts i denna debatt. Jag förstår att regeringen alltid säger att man inte kan lägga sig i när man inte har gjort det. När man ger sina monopolbolag vissa direktiv och kräver någonting av dem lägger man sig i. Det tycker jag att ministern ska göra, med de goda synpunkter som ministern har fört fram. Jag tycker också att det är väldigt bra att vi får fram Habitat och . Det väntar jag med spänning på. Men då är det också väldigt viktigt att vi får människor med oss och att lyssna. Ministern säger att det här är kommunernas sak. kommun har agerat när det gäller Systembolaget på , men man har inte fått gehör. Det är tillfredsställande att det kommer en ny miljöproposition . Inte minst PBL har vi väntat på i bostadsutskottet. I alla våra ärenden hänvisas bara till det det har gjorts . Jag väntar med stor spänning på det. Jag vill framför allt skicka med att det måste finnas närhet och att det är människors service som är det viktiga. Statens service är inte lika viktig i det fallet, utan det är människorna som måste stå först och staten som ska ge service. Det gäller också Systembolaget, även om inte heller jag är så attraherad av varorna där. Jag vet ändå vilken betydelse det har för övrig service. Det har vi att rätta oss efter. 127 Miljöminister (): Låt mig avslutningsvis säga att statens ägarpolicy är ett område som ligger under . Jag tror att är välkommen att komma tillbaka och diskutera den policyn. Där arbetar vi hårt på många olika fronter. Det handlar om att lägga upp en policy där vi utöver serviceaspekter, som är väldigt viktiga, naturligtvis också arbetar med miljöaspekter för alla våra statliga företag. Det här är ett väldigt viktigt område. Likväl är det inte en ministers uppgift att gå in på ett enskilt ärende. Där vill jag vara benhård. Jag hoppas att vi kan återkomma till de här frågorna och att vi får anledning att återkomma till en debatt i kammaren när vi har nya förslag. Jag förstod av den förra debatten att man i bostadsutskottet längtar efter förslag. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på interpellation 2003/04:527 om klimateffekterna av en avveckling av kärnkraften 128 Miljöminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att stävja de ökade utsläppen av växthusgaser och hur långt vi har kommit med arbetet att minska utsläppen för att nå det nationella klimatmålet på minus för perioden 20082012. Vidare frågar hur en avveckling av kärnkraften påverkar detta mål samt vilket eller vilka beslut jag är beredd att frångå. De beslut som avses här gäller avvecklingen av kärnkraften, skyddet av de orörda älvarna, begränsningen av växthusgasutsläppen och en fortsatt ökad ekonomisk tillväxt. tar upp flera utmanande frågor i sin interpellation och visar på den starka koppling som finns mellan klimatpolitik och energipolitik, men även med andra områden som rör tillväxt och naturvård. Enligt det klimatpolitiska beslutet ska det svenska klimatarbetet och det nationella målet fortlöpande följas upp. Om utsläppstrenden visar sig vara mindre gynnsam än man nu förutser, eller att de åtgärder som vidtas inte ger väntad effekt, kan regeringen föreslå ytterligare åtgärder och vid behov föreslå en omprövning av målet. Hänsyn ska då tas till konsekvenser för svensk industri och dess konkurrenskraft. För att följa upp detta finns två kontrollstationer, en och en . Vid kontrollstationen avser regeringen, som komplement, att överväga ett mål som innefattar Kyotoprotokollets så kallade flexibla mekanismer, till exempel handel med utsläppsrätter. För att förbereda sig för den första kontrollstationen har regeringen uppdragit gemensamt till och att ta fram en ny utsläppsprognos för perioden 20082012 och en för . Vidare ingår i uppdraget att utvärdera nuvarande styrmedel av betydelse för att uppnå klimatmålet och effekter av att inkludera de flexibla mekanismerna i klimatmålet. En kartläggning avseende nya kunskaper om klimatproblemet ska också göras. Uppdraget ska lämnas till regeringen . Regeringen avser med bland annat detta som underlag återkomma till med en klimatproposition. En begränsad klimatpåverkan kan endast uppnås genom en aktiv klimatpolitik som integreras i hela samhället. Det är för oss självklart att också ska vara drivande i klimatfrågan och agera som ett föregångsland när det gäller att begränsa utsläppen av växthusgaser, både internationellt och på hemmaplan. Jag anser att det finns många goda exempel på att vi går i rätt riktning. Den koldioxidskatt som infördes har, tillsammans med andra åtgärder som till exempel lokala investeringsprogram och åtgärder för energieffektivisering, lett till att utsläppen av koldioxid dämpats. Preliminära uppgifter tyder på att utsläppen av växthusgaser var lägre än . Regeringen fortsätter att driva en aktiv politik på klimat- och energiområdet. Införandet av elcertifikatsystemet ska skapa ytterligare el från förnybara energikällor . En förlängning av klimatinvesteringsprogrammet aviseras i vårpropositionen. Olika energieffektiviseringsåtgärder planeras och håller på att genomföras, bland annat bidrag för energieffektiva fönster. senast i vårpropositionen aviserar regeringen att vi avser återkomma med ett förslag till skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler. Skattestimulansen är tänkt att gälla för vissa energibesparande åtgärder och konvertering till förnybar energi. Enligt det energipolitiska beslutet ska kärnkraften avvecklas i . När detta ska ha skett och i vilken takt är inte beslutat. Kärnkraften ska ersättas med en effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Det klimatpolitiska målet att minska utsläppen av växthusgaser till perioden 20082012 samt att det långsiktiga klimatpolitiska målet kan uppnås det vill säga att utsläppen per person är mindre än koldioxidekvivalenter har satts med vetskap att kärnkraften inte är en hållbar lösning på energifrågan och att kärnkraften ska avvecklas. När det gäller frågan om jag är beredd att frångå något eller några av de fyra beslut tar upp är svaret nej. Jag anser, vilket också är tydligt av den förda energi- och klimatpolitiken, att kärnkraften kan avvecklas, att de orörda älvarna inte ska byggas ut, att ska föra en aktiv klimatpolitik, både nationellt och internationellt, som syftar till att begränsa utsläppen av växthusgaser. Genom att driva en framsynt energi- och klimatpolitik bidrar vi till en långsiktigt hållbar tillväxt i . 129 (): Jag vill tacka miljöministern för svaret på min interpellation med rubriken av en avveckling av kärnkraften. Som bakgrund vill jag nämna att jag ställde en skriftlig fråga angående när regeringen avsåg att presentera en samlad miljökonsekvensbeskrivning för regeringens förslag till riksdagsbeslut om avveckling av de två reaktorerna i kärnkraftverket i . Jag fick då ett svar från näringsminister där han framhöll att det ligger i sakens natur att det inte är nödvändigt att presentera en samlad miljökonsekvensbeskrivning för det förslag som regeringen har lagt fram i propositionen om en uthållig energiförsörjning. Han framhöll också att man i propositionen har redovisat de åtgärder som planeras med anledning den energipolitiska överenskommelsen. Den innebar att de två kärnkraftsreaktorerna i skulle ställas av. Det stod också i svaret att regeringen föreslår således att omställningen av energisystemet ska inledas med att två kärnkraftsreaktorer ställs av som kraftfulla insatser görs för utvecklingen av ett mer miljövänligt energisystem. Det var alltså vad som sades angående miljökonsekvensbeskrivning för avveckling av kärnkraften. Det var i ett lite bredare perspektiv än bara detta med klimateffekten. Den här interpellationen är på sätt och vis en uppföljning av den fråga jag ställde . En debatt av den här typen glider gärna över på vilken typ av energikällor vi vill satsa på. Men jag menar att den politiska uppgiften är att se till att bra säkerhetskrav upprätthålls och att vi inför lämpliga miljöskatter så att marknaden fungerar. Själv ska jag genast synda mot detta och som bakgrund säga att det är helt naturligt för oss alla att sträva efter hushållning med energi, särskilt med elenergi. Sedan bör vi använda långsiktigt hållbara system med sol och vind och bioenergi, men sedan kärnkraft, gas, kol och olja. Den rangordningen tycker jag verkar rimlig. vill jag ta upp klimatpåverkan av kärnkraften. Jag undrar om vi är överens om att en avveckling av kärnkraften i , det vill säga hela den kärnkraft vi nu har i , skulle motsvara ca koldioxidutsläpp om alltihop ersattes med gaskraftverk och drygt om allt ersattes av kolkraftverk. Det är mer än vad vi borde ha totalt i av alla växthusgaser tillsammans. Det går åt bara för att ersätta kärnkraften . Jag gör alltså jämförelsen med vad vi borde komma ned . Är det verkligen klokt att genomföra ett program som har de storleksordningarna på koldioxidutsläpp? 130 Miljöminister (): Låt mig först konstatera att vi, som du säkert känner till, har gjort ordentliga analyser i samband med Barsebäcksavställningarna. Det är analyser som också har tagit med miljökonsekvenser. Det är väldigt viktigt att göra. Hela vår ansats i energipolitiken när det gäller kärnkraftsavvecklingen bygger på att vi noga analyserar så att denna avveckling ska kunna gå till på ett miljömässigt acceptabelt sätt. När det gäller vad som är den politiska uppfattningen anser jag att det är en mycket viktig politisk uppgift att just gå in på den förnybara energin och hur vi ska kunna skapa förnybar energi. Det handlar inte bara om att upprätthålla säkerhet och att få marknaden att fungera. Det handlar också om att ha en stark vilja att faktiskt genomföra en förändring. För det behövs en offensiv politik och en vilja att införa styrmedel som faktiskt styr mot den framtid vi vill ha. När det gäller storleksordningen om man skulle ta bort kärnkraften och jämföra den med koldioxidutsläpp från gaskraftverk är en riktig storleksordning.