prot · GR0992 · 2004-04-01 00:00:00 — Helgdagar har förändrats. Man har tagit bort några, och det har kommit till någon enstaka. I den här långa processen och diskussionen om individuella helgdagar ska det bli intressant att se vad som faller ut. Vi har från utskottets sida sagt att vi avvaktar utredningen om som helgdag. Återigen frågan om det offentliga belöningssystemet: Det behöver reformeras, hävdar i två motioner. I den här frågan växlar motionsskrivandet lite mellan moderater och kristdemokrater. Utskottet anser, som vanligt, att det inte finns några särskilt tunga skäl för en översyn av det offentliga belöningssystemet. Utskottet anser att det inte är påkallat med några förändringar nu heller, i varje fall inte sådana förändringar som skulle gå i motionärernas syfte. En annan fråga gäller som flaggdag. Jag skulle vilja säga till , som har pläderat för den saken i rad, att vi kan flagga . Det finns alla möjligheter för den som vill flagga att göra till den högtidsdag som vill ha. Jag kan inte se att det finns några särskilda skäl till att skulle fatta formella beslut i den frågan. Inrättandet av en dag är också en känd fråga för oss. Utskottet är helt överens med motionärerna om det fina i att hålla minnet över insatser levande. Det har vi uttalat oss om . Men det ska inte nödvändigtvis vara ett riksdagsbeslut. Jag hänvisar, precis som kulturutskottet, till Forum för levande historia eller andra berörda institutioner som kan ta initiativ. Det finns många sätt att högtidligt fira dag. Med det, herr talman, yrkar jag återigen bifall till utskottets förslag. 36 () replik: ska naturligtvis inte kritiseras för att hon har ändrat åsikt i fråga om nationaldagen kanske efter att ha lyssnat på våra debatter här. Möjligen får man ändå antyda att det var någon annan inom partiet som ändrade sig först, någon som rentav bestämmer ännu mer. Sedan ändrade sig också socialdemokraterna i . Frågan gäller dock inte detta, utan belöningssystemet. En utländsk person, eller en statslös person, kan få Kungl. på grund av personliga insatser för eller för svenskt intresse. Svenskar kan få ta emot utländska ordnar. Vad finns det för starkt argument för att svenskar inte ska kunna ta emot just svenska ordnar? Tillåt mig tillägga en mer teknisk aspekt: Hur gör vi med människor som har dubbla medborgarskap? Är det inte lite diskriminerande att svenskar bland alla nationer inom EU inte kan få ta emot svenska ordnar? 37 () replik: Redan vid tiden för reformeringen av ordensväsendet fanns den här diskussionen, när man gjorde åtskillnaden mellan svenska och utländska medborgare. Jag har ett citat av en moderat, som heter , som var mycket upprörd. Han tyckte att det nya, reformerade systemet skulle vara diskriminatoriskt om det enbart kunde förlänas utlänningar. Visst kan jag hålla med om det ni säger. Det finns en inkonsekvens i detta det ska vi inte förneka. Men vi ser inte att det skulle utgöra ett bekymmer eller problem. Ordnarna och utmärkelserna gentemot utländska gäster eller medborgare uppfattas som ett propagandamedel. Ni har själva skrivit i motioner att det är billigt och mycket uppskattat, eftersom man också i kulturer där man fortfarande använder sig av det här i betydligt större utsträckning än ni har radat upp flera länder uppskattar det. Vid tiden för reformeringen var parterna överens om att det här var otidsenligt och odemokratiskt. Vi ser det fortfarande så. 38 () replik: Jag noterar att inser att det finns en viss inkonsekvens här. Det är inte så att ordnar utdelas av något slags propagandistiska skäl, utan det är på grund av personliga insatser för och för svenskt intresse, som det heter. Så får man nog se det. Frågan kvarstår ändå: Vilket är det goda skälet? Vad skulle hända som är så negativt om svenskar fick ta emot svenska ordnar? Skulle de moraliskt eller politiskt inte klara av detta, som dessa möjligen något mindre upplysta, om jag förstår rätt utlänningar så bra klarar av? 39 () replik: Lägg inte den undermeningen i det jag säger! Vid tiden för reformeringen var parterna överens om att det fanns andra sätt att visa medarbetare som har gjort förtjänstfulla insatser uppskattning. Det är alldeles riktigt alla människor behöver få känna uppskattning och hedras. Men det sätt på vilket ordensväsendet var uppbyggt från grunden, och fortfarande har kvar delar av, handlade om konungars glans och riddare. Det handlade om något som var långt ifrån det som är värdigt ett modernt, demokratiskt samhälle ett i tiden. Det var svar på den frågan. 40 () replik: Det är väl självklart att , nationaldagen, ska användas till positiva saker och inte till något annat. Det är beklagligt när det görs på ett annat sätt, precis som övriga ska användas till positiva saker. Men varför är det här just avhängigt av att vi blir lediga den dagen? Vad är skälet till att vi ska ta just det steget just nu? Är det inte att blidka strömningar som fanns längre bak i tiden, när man gärna ville hedra de framkrigade gränser som vi har runt vårt land? Jag tycker att det är fel tid att göra detta. Jag tror till och med att många av de positiva saker som pekar på kommer just av att det här är som alla andra, då vi jobbar ihop, kan sitta och äta bakelserna tillsammans på arbetsplatsen och samtala. Det skulle till och med kunna vara förstört om vi tvingades vara lediga . Jag passar på att yrka bifall till min reservation 1, vilket jag är rädd att jag missade i mitt anförande. Min fråga till rörde dock ett annat ämne, och det är helgdagarna i stort och det problem vi har med att de är fastlagda systematiskt i ett ganska stelbent system. Är det inte ett problem att vi som är kristna har lätt att finna våra helgdagar därför att de är inplanerade i almanackan, medan landets troende muslimer har svårt att ta ledigt just kring högtiderna runt , som kanske är mycket mer betydelsefulla för dem än några av de kristna högtiderna, som vi fortfarande håller röda i vårt land? 41 () replik: Jag vet inte om har någon annan kunskap eller någon annan information än jag på den här punkten. Det är självfallet så att muslimer eller judar som har andra högtidsdagar än vad vi har ska ha möjlighet att ta ut en ledig dag. Jag har uppfattat att det är en fråga mellan arbetsgivaren och den enskilde. För det mesta tror jag inte att man upplever det som ett stort problem. Om det skulle visa sig vara det får vi väl ta upp en diskussion på något sätt. Än så länge tror jag att det är viktigt att vi framhåller att detta ska gå att lösa mellan parterna. Världen är full av högtidsdagar. Jag såg att det finns en bra bit över runtom vår jord. Då är frågan vilka av dem som är viktigare än andra. Jag tror att det är en svår nöt att knäcka, men de stora religiösa högtiderna för våra invandrare måste kunna lösas genom förhandlingar parterna emellan. 42 () replik: Problemet som är viktiga är individuellt. Själv tycker jag att är en väldigt viktig dag. Min tid på lärde mig att day kan vara en väldigt trevlig dag den också. Då skulle jag kunna ha en möjlighet att ta ut helgdagar här eller där, eller åtminstone en lite större möjlighet än vad som finns . argumentation går liksom lite runt. Hon säger att detta inte är något problem och att man kan lösa det bäst man vill om det finns andra dagar som man vill vara ledig och om man har en religiös uppfattning som inte passar med den svenska kalendern. Menar då att det inte är någon skillnad på nationellt beslutade helgdagar och semester? Då kan vi ju lika gärna avskaffa hela helgdagssystemet och förlänga semestern om det inte är någon skillnad. Den åsikten har inte ens jag utan anser att det bör finnas större skydd runt de röda dagarna och att man kanske bör ha ett helgdagskonto eller något annat. Om det inte är någon skillnad kan vi lika gärna avskaffa helgdagarna och låta det vara helt individuellt med en förlängd semester. 43 () replik: drar i väg faktiskt. Jag tror inte att hans förslag om ett individuellt helgdagskonto är så där fantastiskt genomtänkt. Det finns åtskilliga både tekniska och andra problem med det. Vi må väl i alla fall respektera att vi lever i ett land som har en kultur och en tradition där det ser ut på det här sättet än så . Jag tror att vägen till system är ganska lång. Föredrogs betänkande 2003/04:KU15 Allmänna helgdagar m.m. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 44 TREDJE VICE TALMANNEN: Det är dags för veckans frågestund, och vi hälsar följande statsråd välkomna: finansminister , utbildningsminister , statsrådet , jordbruksminister och försvarsminister . Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 45 (): Jag har en fråga till finansminister . Förmögenhetsskattens vara eller inte vara har varit i politikens fokus . Det råder en relativt bred enighet om förmögenhetsskattens skadliga effekter för god utveckling och tillväxt i och vikten av att ta bort den orättvisa och lotteribetonade skatten. Skiftande signaler med stor spännvidd har skapat många frågetecken kring regeringens inställning till förmögenhetsskattens fortsatta existensberättigande. Kan finansministern bidra till att räta ut dessa frågetecken och därigenom klargöra regeringens inställning till förmögenhetsskatten? 46 Finansminister (): Skatter är en del av vårt välfärdssamhälle. Skatter har vi för att betala de välfärdsreformer och välfärdssystem som vi har, det vill säga skolan, sjukvården, äldreomsorgen, barnbidragen och studiebidragen betalas med våra skatter. Därför är det väldigt viktigt att skatter är rättvisa. Skatter ska tas ut efter bärkraft, det vill säga den som har högre inkomster, större förmögenhet och mer pengar ska också betala mer till välfärdssamhället, och det är mot bakgrund av det som vi har haft en särskild förmögenhetsskatt. Det är av skattebetalarna som betalar förmögenhetsskatt, och det är de som har större förmögenheter eller större tillgångar. Vi har förändrat förmögenhetsskatten. I takt med att taxeringsvärdena på fastigheterna har stigit i höjden har vi också höjt det så kallade fribeloppet, det vill säga gränsen för när man börjar betala förmögenhetsskatt. Det har varit ett sätt att möta de kraftiga hus- och fastighetsprisstegringar som vi har sett på marknaden . Det finns nu ett förslag från en statlig utredning, och den kommer att beredas på vanligt sätt. 47 (): I riksdagsdebatten om förmögenhetsskatten sade den socialdemokratiske representanten att skatten hade god effekt, och man fick ett tydligt intryck av att den skulle bestå. Detta förstärktes sedan av slutsatser. har statsministern sagt att han är beredd att slopa förmögenhetsskatten. Vad är det som gäller egentligen? 48 Finansminister (): Den förmögenhetsskatt vi har ger i intäkter. Det är ganska mycket pengar som kan användas exempelvis för att anställa fler lärare eller fler sjuksköterskor eller förbättra vårt välfärdssamhälle på olika sätt och vis. Från den synpunkten har skatten definitivt gett god effekt som ett bidrag till statsinkomsterna. Det finns en del problem med förmögenhetsskatten, och det har belysts av en särskild utredning, . Det har belysts i tidigare utredningar också, bland annat en som P.-O. genomförde där P.-O. Edins slutsats var att man i första hand skulle försöka se om man kunde bredda basen för förmögenhetsskatten. Misslyckades man med det skulle man i stället avskaffa skatten, och han ville då höja skatten på pensionssparande från för att finansiera den reformen. Det första ledet i hans förslag väckte väl stor entusiasm det andra inte samma entusiasm. Något förslag har inte lagts i anledning av just det utredningsbetänkandet. Det finns skäl att titta på de förtjänster och brister som finns i förmögenhetsskatten i fortsättningen. 49 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till arbetslivsminister . Det är ju viktigt att lite äldre människor i arbetslivet kan vidareutbilda sig och studera och också ta ledigt för studier. Det är ofta en garanti mot att de inte ska bli arbetslösa . Vi i har länge drivit frågan om att man ska ha rätt att spara på kompetenskonton och att man ska kunna få göra det skattefritt på samma sätt som man sparar till pensionen. fattade ett principbeslut om det här , och man har snart avsatt ca för detta, men ändå kommer inget förslag. sade att det skulle komma inom mandatperioden. frågar jag om ministern kan svara på när det kommer ett regeringsförslag om kompetenssparande. 50 Statsrådet (): Jag kan svara att det kommer, men däremot inte när. Det löfte som är givet är att det kommer . Frågan bereds fortfarande, och den är i sitt slutskede, kan jag säga utan att säga för mycket, hoppas jag. 51 (): För en vanlig löntagare tar det ju rätt att spara ihop till en summa som räcker studier. Det är ju synd om de som är inte ska kunna få pengar till vidareutbildning . Men framför allt blev jag väldigt besviken när jag läste i att i regeringsförhandlingar om budgeten diskuterar man att ta de här 7 miljarderna och lägga på något annat, som antingen regeringen, eller funderar på. Kan dementera de ryktena, eller är ni beredda att förhandla bort de här pengarna som är avsatta för kompetenskonton? 52 Statsrådet (): Jag kan inte gå in på de närmare diskussionerna med anledning av vårpropositionen . Det som gäller är att frågan om individuellt kompetenssparande är föremål för beredning. Så är det. 53 (): I en tidningsintervju sade det socialdemokratiska skolborgarrådet i , , att han inte vill att alla gymnasieelever ska få allmän behörighet till högskolan. Min fråga är om utbildningsministern delar sin partikollegas uppfattning. 54 Utbildningsminister (): Det är klart att jag samarbetar väldigt intimt med skolborgarrådet i han är ju socialdemokrat och driver socialdemokratisk skol- och utbildningspolitik. Han arbetar där med det som vi tycker är väldigt viktigt, nämligen att stärka kvaliteten i utbildningen för de elever som inte har haft en bra skolgång i , som måste få stöd och hjälp för att få baskunskaperna med sig, som måste få tillgång till gymnasieutbildning för att de också ska kunna få chansen att komma ut på arbetsmarknaden. Det är ju så att alla elever inte kommer att klara godkänt i gymnasieskolan under tonåren, utan en del kommer att komma tillbaka . Det vet vi. Det händer saker i unga människors liv. Skoltröttheten kan vara väldigt tuff. Då är det bra att man i har ambitioner också för denna elevgrupp. De ska komma så långt som det bara är möjligt och få med sig de kunskaper som de behöver. Så , skolborgarrådet i , har mitt fulla stöd, och vi arbetar i fullt samförstånd. 55 (): Det är en plötslig och välkommen insikt hos utbildningsministern att alla elever inte kommer att nå de mål som finns i gymnasieskolan. Frågan är då varför inte utbildningsministern tar initiativ för att sätta in åtgärder så att våra elever får den hjälp och det stöd de behöver och får möjlighet att uppnå den utbildning de behöver för att klara ett bra vuxenliv. Det skulle behövas en mångfald i gymnasieskolan. har i och för sig utbildningsminister plötsligt börjat prata om en lärlingsutbildning efter många års motstånd, men min fråga är: Kommer utbildningsministern att se till att den utbildningen och den övriga gymnasieskolan utformas i ett så nära samarbete med det lokala samhälls- och näringslivet så att det blir verklig kvalitet och inte bara ännu en politisk luftpastej där alla elever ska pressas in i samma fack på samma sätt? 56 Utbildningsminister (): Det är inte lätt att förstå utbildningspolitik, inte heller när man lyssnar på . Beröm till regeringen för vår gymnasiepolitik tackar vi för. Men vad är egentligen alternativet? Det har stått för är att det inte ska vara några öronmärkta bidrag till skolan. Det ska inte vara något särskilt stöd till att anställa fler lärare och minska klasserna i skolan. Dessutom har man när det gäller gymnasieskolan drivit att stora elevgrupper, de som har behörighet till gymnasieskola och går yrkesinriktade program, inte ska behöva läsa kärnämnena, det som är så viktigt för alla elever för att de ska klara sig i ett snabbt föränderligt näringsliv. Det känns inte som en modern gymnasiepolitik. Men är naturligtvis i riksdagsbehandlingen av den proposition som regeringen snart lägger fram om en förnyad gymnasieskola välkomna att fortsätta berömma regeringen och också stödja regeringens förslag. 57 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Vi har i medierna kunnat följa en debatt som visar att det fortfarande finns svårigheter att kombinera arbete och familjeliv. Runtom i landet finns det enskilda som kan berätta hur de faktiskt missgynnas som föräldrar. En sådan helt oacceptabel företeelse är att föräldralediga ibland sägs upp under föräldraledigheten för att arbetsgivaren ska slippa uppsägningslön. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att underlätta för föräldrar att kombinera familj och arbete och för att möta de här orättvisorna på arbetsmarknaden? 58 Statsrådet (): Det är en alldeles riktig beskrivning som ges av förhållandena på arbetsplatsen, särskilt för unga kvinnor, blivande föräldrar och föräldrar. Vi arbetar just nu med ett förslag som ska föreläggas . Det innehåller i varje fall två delar som jag tror kommer att göra att man kan komma till rätta med en del av de här problemen. Det ena handlar om att minska möjligheten att använda korttidsanställningar som ett slags staplad tillsvidareanställning. Det ska inte vara möjligt. Man ska snabbare få sin tillsvidareanställning. Det andra är att vi ska ha skarpare bestämmelser mot arbetsgivare som missgynnar föräldrar, i synnerhet när de är föräldralediga, eller kvinnor som är gravida. Ett sådant förslag kommer. 59 (): Jag tackar statsrådet för svaret och undrar om statsrådet har någon uppfattning om vilka möjligheter regeringen har att få stöd för de här förslagen i den här kammaren. Vi vet ju att det på andra områden har varit svårt att få med övriga partier på den här typen av förbättringar. Jag tänker bland annat på undantagsregeln vid uppsägningar, som det har varit diskussion om och där föräldralediga också har farit väldigt illa. Ser ministern att det finns någon risk att regeringens förslag inte kan få gehör i kammaren när det väl kommer hit? 60 Statsrådet (): Det är egentligen för tidigt att svara på, men jag har ingen anledning att vara pessimistisk när det gäller möjligheten att i kammaren få majoritet för den här typen av förslag. Än så länge är jag hyggligt lugn därvidlag. 61 (): Jag har en fråga till jordbruksministern. Vi har , via Lantbruksbarometern, kunnat ta del av att lantbruket befinner sig i en ytterligt bekymmersam situation ekonomiskt. I denna bekymmersamma situation får vi också ändringar av spelreglerna via MTR-reformen. Enskilda lantbrukare som har investerat stora summor för att göra miljöförbättringar och effektivisera produktionen riskerar att tappa . Min fråga till ministern är: Vad avser ministern att göra för att dämpa de här omfördelningseffekterna och de stora tapp som enskilda företag kan utsättas för? 62 Jordbruksminister (): Vi står just nu mitt uppe i ett genomförande av en ganska radikal reform som EU:s jordbruksministrar har beslutat. Utgångspunkten är att vi ska värna om ett konkurrenskraftigt jordbruk. Vi ska värna om ett öppet landskap, viktiga miljö- och kulturmiljöintressen. Vi ska se till att vi får ett balanserat förslag. Vi har mycket noga studerat jordbrukets lönsamhetssituation och väger in det när vi nu lägger fram de förslag som ska ge oss det bästa möjliga resultatet utifrån de svenska intressena. Vi ska se till att vi får en balans mellan det som kallas för produktionsjordbruk och ett extensivt jordbruk, så att vi får en tillräckligt stor kritisk massa när det gäller slakterier och vidareförädling för att få ett tillräckligt antal betande mular i . Där har vi nyckeln till att vi ska kunna värna både produktionsjordbruket och miljöintressena. Vi ska ha ett konkurrenskraftigt jordbruk. Den här reformen är en del som kan bidra till att vi får en bra lösning. Sedan finns det också en hel del som jordbruket självt kan göra för att öka effektivitet och produktivitet. 63 (): Det svaret var ganska övergripande sektorsvis. Det jag frågade om gällde de enskilda företagare som försörjer sina familjer efter stora investeringar och som riskerar jättestora förändringar i sina intäkter. Kommer ministern att verka för att det ska bli en övergång som gör att enskilda företagare inte tappar så här mycket, så att man kan gå in i den nya politiken på ett vettigt sätt? 64 Jordbruksminister (): Inom ramen för det system som vi ska genomföra finns det någonting som kallas för nationell reserv. Vi ska givetvis se till att vi kan använda de pengarna på ett klokt sätt. Vi överväger hur vi kan hjälpa dem som på något sätt hamnar snett i den här reformen. När man ska genomföra förändringar i ett system med olika typer av bidrag hamnar ju en del lite grann mellan stolarna. Vi ska givetvis se till att vi minimerar de negativa effekterna för de enskilda företagarna. Det är någonting som vi arbetar med. 65 (): Min fråga är till som i gick ut hårt med anledning av undantag från turordningsregeln. Han sade mycket klart: Vi visste att undantagsregeln skulle slå väldigt hårt mot kvinnor. Enligt den senaste tillgängliga statistiken från där man jämför andelen kvinnor och andelen män som har fått stanna på grund av facklig förhandling respektive utnyttjande av undantagsreglerna det gäller två personer är det fler kvinnor som får stanna tack vare undantagsreglerna än tack vare facklig förhandling. Jag undrar helt krasst vilken statistik har och hur uppdaterad han är i den här frågan. Enligt den här statistiken är det faktiskt män som drabbas hårdast av våra undantagsregler. 66 Statsrådet (): Det är lika illa. Den drabbar män och kvinnor. I anledning av den intervjun träffade jag en kvinna som hade drabbats. Det var tillräckligt tydligt för mig. Det var en person som blev godtyckligt behandlad på grund av att arbetsgivaren själv kunde bestämma precis vem som skulle få stanna och vem som skulle få gå oavsett hur länge de hade jobbat. Inom kvinnodominerade områden drabbas kvinnor väldigt hårt. Inom LO-området består andelen som undantas företrädesvis av äldre män. Det finns en skillnad på arbetsmarknaden. Men jag vidhåller att den här regeln slår väldigt hårt mot kvinnor som, fortfarande i det här landet, har huvudansvar för barn och familj. 67 (): Tack för icke-svaret! Jag ber dig faktiskt att bli lite mer uppdaterad. De fackliga förhandlingarna är kanske lika godtyckliga enligt de här undersökningarna. Jag vill också påminna om undersökning om hållbar arbetsrätt. Han slår fast att det inte finns några belägg för att de farhågor som förs fram har besannats när det gäller undantag från turordningsreglerna. Jag vill ha en följdfråga angående den skärpning av föräldraledighetslagen som beslutade om . När kommer lagförslaget? Det finns en majoritet i som vill ha en skärpning just för att dämpa oron för att ingen ska behandlas godtyckligt. Det är ni i regeringen som vägrar att ta fram ett lagförslag på detta viktiga område för att skydda föräldralediga kvinnor och män. När kommer lagförslaget? 68 Statsrådet (): Jag kan inte svara på när lagförslaget kommer. Däremot skulle jag välkomna om vi nu äntligen skulle kunna bli överens mellan socialdemokratin och om att avskaffa den förhatliga och förkastliga regel som innebär att människor som har lång anställningstid och tror att de har företräde till jobb när man minskar personalstyrkan plötsligt står utan jobb av ett skäl som de faktiskt inte förstår, enbart genom att arbetsgivaren själv bestämmer att den får stanna och den får vara kvar. Det skapar tragedier, och det är skadligt för svensk arbetsmarknad. 69 (): I dagens Kommun-Aktuellt kan vi läsa att måste gymnasieelever i 39 kommuner betala för sin skolmat.