prot · GS0942 · 2004-12-02 00:00:00 — Jag tänker inte recensera inlägg på det sätt som han gjorde med . Jag tror nämligen inte att den typen av recensioner tjänar respekten för varandra eller respekten för det politiska samtalet. Jag kommer i stället att ta tillfället i akt att likt tala för E 22. Även om vi är många som anser att Trollhättepaketet var viktigt innehåller det i grunden tre fel. Det första felet är att om det var så pass viktigt att göra den här satsningen för svensk industri, borde ett regeringskansli med 4 500 tjänstemän ha kunnat se det och haft med det in i planerna. Det andra felet är att man inte har en budgetmarginal som gör att man kan göra den här typen av satsningar utan att det går ut över resten av landet. Och det tredje felet är att när man nu hamnar i den här sitsen när man har gjort fel ett och fel två inte genast öppnar upp för PPP-lösningar på de vägsträckor som drabbas av neddragningen, det vill säga framför allt E 22 eftersom det där finns färdiga förslag. Man skulle kunna ta dessa tre fel och göra om dem till ett rätt genom att öppna upp för en PPP-lösning för E 22:an enligt de motioner som finns i detta underlag. Jag tänker faktiskt inte ta upp kammarens tid mer eftersom jag tycker att mina kolleger på ett alldeles strålande sätt har visat hur viktig E 22:an är för . 125 HANS () replik: Jag tror inte att respekten för politiken ökar om man som företrädare för det största oppositionspartiet går ut och i efterhand framför kritik mot sådant som man inte har haft någon klar uppfattning om när det behandlades. Lika dåligt blir det faktiskt när du nu i debatten talar om vad som borde ha gjorts tidigare. Jag tycker att det är märkligt att du menar att det är fel att i ett läge då det uppstår en akut kris göra omprioriteringar. Jag tror att du är ganska ensam i riksdag och i landet i övrigt att inte inse behovet av att göra den här typen av omprioriteringar. Jag bor som sagt själv vid en väg som jag använder när jag är hemma i och som förpassas ut ur planen på grund av detta. Jag tycker faktiskt att det är riktigt, även om det kommer att leda till att det kanske sker fler olyckor på den här vägen och att restiderna blir längre än de skulle ha blivit om planen hade genomförts. Men om man ställer det mot alla de jobb som kan försvinna, som det kan innebära för svensk bilindustri om vi så att säga låter falla utan att ens göra ett räddningsförsök, är det valet väldigt lätt för mig, och det borde det vara för alla här i riksdag. 126 () replik: Då vill först klargöra vad jag tyckte var fel med ditt angrepp på . Jag tycker inte att man i riksdag ska stå och säga om en kollegas uttalande att det var det sämsta som man har hört i . Jag tror nämligen att den debatt som vi har till exempel om jämställdhet i den här och kvinnors reaktion på debattklimatet just beror på sådant. Och jag tycker inte att man ska göra det. Jag tycker faktiskt att du borde be om ursäkt från talarstolen för det uttalandet. Sedan är det så att jag inte stod här och sade att Trollhättepaketet var fel. Jag sade att jag tror att hela står bakom att man gör en satsning. Men man måste ändå få lov att påpeka att när en regering driver en politik måste den ha en rimlig omvärldsanalys. Och den rimliga omvärldsanalysen borde ha lett fram till att man tidigare hade gjort dessa satsningar. Och ursäkta men jag trodde faktiskt att en av den här församlingens uppgifter var att granska regeringens arbete, och det är väl det som jag gör när jag tar upp den här debatten. 127 HANS () replik: Om jag förstår dig rätt ska kammarens arbete vara på det sättet att oppositionen får använda i princip vilka uttryck som helst mot regeringen och majoritetsföreträdarna. Långt efteråt får man komma med kritik och säga att vi borde ha gjort si eller så och att vi borde ha tänkt på det och det och dessutom fullständigt inkompentensförklara oss. Men när vi som majoritetsföreträdare tillåter oss att vara kritiska mot det sätt på vilket kritiken framförs, då ska vi be om ursäkt. Det tycker jag verkar vara lite väl magstarkt, ärligt talat. Det kommer alltid att uppstå olika situationer. Hur bra omvärldsbevakning man än har och hur goda analyser man än försöker göra av vad som händer i samhället och av vad som kan hända kommer det alltid att inträffa oförutsedda saker. Någon buffert för oförutsedda utgifter i statens budget har inget parti här presenterat. Om man tittar på de olika budgetalternativen ser man att ni inte har bättre marginaler än vi för den här typen av åtgärder. Nog skulle jag kunna be om ursäkt, men då borde han först be om ursäkt för det sätt på vilket han sopar ut beslut som hans partivänner faktiskt har varit med om att ge support och sedan ensidigt beskyller regeringssidan för att ha betett sig slarvigt och vårdslöst med statens pengar. Ber först om ursäkt, visst kan jag då be honom om ursäkt. 128 () replik: Det är trots allt skillnad mellan att föra en debatt om den förda politiken om man tycker att den är bra eller dålig och att göra recensioner av folk på personnivå. Jag tycker att du har full rätt att för din del försvara regeringens politik jag inser att det är din roll i den här . Däremot tycker jag att man kan ha ett bättre samtal. Vidare vill jag komma tillbaka till det du sade om att vi inte har utrymme för oförutsedda utgifter. Vi lämnar egentligen ett förslag om hur det här ska via PPP-lösningar. Dessutom är det faktiskt så att de borgerliga partierna i varje fall vårt och kanske flertalet har bättre budgetmarginaler än ni. 129 (): Jag tror att vi i denna kammare är ganska överens om att kopplingen mellan väginvesteringar och tillväxt är väldigt tydlig. Jag vet att det finns de som säger annorlunda, men jag tror att just vi är ganska överens på den punkten. Historiskt kan man mycket väl både bevisa och visa att landet har gjort tillväxttrappskutt i samband med att större infrastrukturella satsningar gjorts. Jag kommer från Gnosjöregionen. Men jag ska inte tala bara för Gnosjöregionen, utan jag ska tala för de små företagens möjligheter att utvecklas. Vägnätet utgör nämligen i de allra flesta fall en logistisk del i småföretagens produktionskedja. En sådan här liten mackapär en mobiltelefon som vi alla går och bär på, även om det kanske inte är just samma som den jag här visar utgör oftast en sammansättning av delar från flera småföretag. Det fraktas än hit, än dit. Det stansas på ett ställe. Det ska gradas på ett annat, och det ska lackeras och slutligen sättas ihop. Det är få som tänker på det, utan man tänker i storföretagsstil: En järnklump körs in i ena ändan, och sedan kommer det ut någonting färdigt i den andra. Men så fungerar det inte i småföretagen. Det gäller oavsett om det är i eller om det är någon annanstans i landet. Därför är vägarna så utomordentligt viktiga för vår tillväxt. Om jag var socialdemokrat skulle jag känna en viss skammens rodnad. Jag skulle känna hur det började blomma lite grann runt halsen och hur det spred sig upp mot öronen detta sagt med tanke på den jämförelse som beskrev och som är korrekt i sak. Känns det inte, som vi där hemma säger, lite uhälligt? Jag skulle skämmas om jag hade stått för den typ av prioriteringar när det gäller kommunikationer som majoriteten talar för. Det är faktiskt Socialdemokraterna som har ansvaret. Det är ni som har valt att samarbeta med två utvecklingsfientliga partier, med och Vänstern. Då känns det rätt skönt att vara moderat, för i vår budget har vi prioriterat 2 miljarder mer än regeringen till just vägarna. Dessutom är vi öppna för alternativa finansieringsmöjligheter. Detta skapar väsentligt större förutsättningar för en tillväxt i det här landet jämfört med vad majoriteten har. Då känns det också skönt att ha ett antal motioner avlämnade, som naturligtvis har avslagits men för vilka det finns en relevans när det gäller att kunna komma till utförande om det var en annan majoritet. Min fråga är: När ska detta dumdristiga och envisa motstånd mot de alternativa finansieringarna upphöra? har vi läst i tidningarna att av de mest frekventerade vägarna är undermåliga. Det måste väl kännas rätt obehagligt också för en majoritetsföreträdare? Måste vi i det här landet nå en botten innan majoriteten vaknar? Det finns en devis som säger att det som skiljer den vise från den envise är att den vise har förmågan att ändra sig. Visa att ni kan göra det! Det är ännu inte . Med detta yrkar jag bifall till reservation 1. 130 (): Jag ska börja med att be om ursäkt för att jag tar kammarens tid i anspråk. På vägnar ber jag om ursäkt. Det var nämligen han som apostroferade mig så pass kraftigt att jag måste få chansen till ett litet inlägg. Jag tänkte göra det på ett sådant sätt att inte ens behöver begära replik. Därmed hinner vi kanske med att votera också om det här ärendet . Jag ska påminna och övriga i kammaren om att vi i frågan om eller inte vad gäller i stort sett var överens när vi behandlade infrastrukturplanerna för . Det som skilde oss åt var att vi på majoritetssidan sade att regeringen skulle ansöka om att få klassad som om reglementet överensstämde med detta. Vi utgick från att regeringen skulle ansöka. I den reservation som då förelåg sades det att ansökan skulle ske oavsett om det stämde överens med reglerna eller inte. har detta med satsningarna i hänt, som flera debatterat här och som jag tycker är väldigt positivt för den regionen. Förutsättningarna för att uppfylla de kravspecifikationer som finns för att en riksväg ska kunna graderas som stämmer mer och mer överens med de kravspecifikationer som finns. Utifrån det ligger det nu närmare till hands att regeringen kan ansöka och leva upp till det som vi skrev i betänkandet angående infrastrukturplanerna. Utifrån det behövdes det ingen ytterligare text i dagens budgetbetänkande. Det är, , förklaringen till att det står som det står. Vi står fast vid vad vi sade , så finns det förutsättningar för regeringen att enligt reglementet ansöka ska de också göra det. 131 () replik: Det är det som är så märkligt, tycker jag: är med i utskottet här och säger nej till en Europaklassning. Det här betänkandet ska väl vara ett färskt dokument? Det är väl ett färskt dokument som vi ska ta beslut om i kammaren? Vi vet att Trollhättesatsningen är verklig. Varför kan inte då, i likhet med vad han säger hemma i , konstatera att han nu kan ställa sig bakom en Europavägklassning? Jag vill kalla det här dagsfärskt, och då är det det som ska gälla, tycker jag. 132 () replik: Betänkandet vill jag också kalla dagsfärskt. Men jag vill också påminna om att det som har beslutat om redan, det gäller för regeringen att leva upp till. Det är just så som jag sade från talarstolen: Om reglementet för hur man klassar en riksväg till är uppfyllt så ska regeringen ansöka om detta. Det är det jag har sagt i medier hemma i också. Jag står alltså fast vid vad jag har sagt, och det finns ingen skillnad i förutsättningarna. Det som har hänt är återigen att satsningarna på 45:an mellan och stärker förutsättningarna, som jag ser det, för att regeringen ska kunna ha rätt argument för att gå in med en ansökan. 133 () replik: Vi har drivit den här frågan , och det kanske finns en möjlighet att vi är vid vägs ände och att det här skulle kunna öppna sig. Problemet är ju detta: Man kan läsa vilka motioner som ni de facto avslår i detta betänkande. Där står det att regeringen bör göra en ansökan om klassificering av till . Det är det som ni avslår. Ni avslår att ska göra en ansökan. Hur kan ni med hedern i behåll säga: Jo men vi kommer nog att göra det? Ni vill ju inte att vi ska göra en ansökan. Det är det som står i motionerna. Jag skulle vilja att det här betänkandet är så pass färskt och har så pass hög sanningshalt att det vi kommer att rösta om nu är det som gäller, och det är det som är intresset för framtid och att skulle kunna bli . 134 () replik: Jag ska fatta mig kort: Om det redan finns ett beslut, varför ska vi rösta på nytt , ? Beslutet ligger fast sedan förut. Regeringen har direktiven från trafikutskottet och riksdag. Om förutsättningarna finns att en sådan väg som kan klassas enligt de normer som gäller för hur man klassar en så ska regeringen skicka in en ansökan. Det beslutet är redan fattat. Vi behöver inte fatta något nytt beslut. 135 (): Jag vill bara säga till er och till här att jag har varit majoritetsledare , och jag är van vid att folk har synpunkter och har haft synpunkter på den politik som majoriteten har fört. Jag har också ansett att det var deras rättigheter att ha det, och de har yttrat sig på både det ena och på det andra sättet om det. Jag är alltså rätt hårdhudad vad gäller sådant där. Men jag vill ändå påstå att jag nu är i opposition. Jag har som majoritetsledare lärt mig hur oppositionen också kan agera, och därför anser jag att oppositionens roll är att granska majoriteten, både vad den har gjort och vad den tänker göra. Det tänker oppositionen fortsätta med här, och jag tror att det är en väldigt viktig uppgift för oss att göra det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärende som slutdebatterats KrU2 Makt att bestämma rätt till välfärd. Ungdomspolitiska frågor Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (fp) 3. res. 2 (c) Förberedande votering: 41 för res. 1 18 för res. 2 216 avstod 74 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 215 för utskottet 39 för res. 1 21 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 40 m, 22 kd, 21 v, 10 mp För res. 1: 39 fp Avstod: 3 m, 18 c Frånvarande: 22 s, 12 m, 9 fp, 11 kd, 9 v, 4 c, 7 mp Punkt 2 (Övergripande mål och huvudområden för ungdomspolitiken) 1. utskottet 2. res. 3 (m) 3. res. 5 (kd) Förberedande votering: 44 för res. 3 22 för res. 5 210 avstod 73 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 153 för utskottet 44 för res. 3 79 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 21 v, 10 mp För res. 3: 44 m Avstod: 39 fp, 22 kd, 18 c Frånvarande: 22 s, 11 m, 9 fp, 11 kd, 9 v, 4 c, 7 mp Punkt 22 (Kommunernas ansvar för ungdomar som inte fyllt ) 1. utskottet 2. res. 29 (fp, m, kd, c) Votering: 153 för utskottet 122 för res. 29 1 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 21 v, 10 mp För res. 29: 44 m, 38 fp, 22 kd, 18 c Avstod: 1 fp Frånvarande: 22 s, 11 m, 9 fp, 11 kd, 9 v, 4 c, 7 mp Punkt 28 (Entreprenörskap och företagande) 1. utskottet 2. res. 37 (fp, m, kd, c) Votering: 153 för utskottet 123 för res. 37 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 21 v, 10 mp För res. 37: 44 m, 39 fp, 22 kd, 18 c Frånvarande: 22 s, 11 m, 9 fp, 11 kd, 9 v, 4 c, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Punkt 1 (Mål- och resultatfrågor för politikområdet Transportpolitik) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) 4. res. 3 (kd) Förberedande votering 1: 38 för res. 2 23 för res. 3 214 avstod 74 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 44 för res. 1 39 för res. 2 193 avstod 73 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 171 för utskottet 45 för res. 1 59 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 21 v, 18 c, 10 mp För res. 1: 44 m, 1 fp Avstod: 37 fp, 22 kd Frånvarande: 22 s, 11 m, 10 fp, 11 kd, 9 v, 4 c, 7 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 12 (Europavägsklassning av ) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd, c) Votering: 152 för utskottet 123 för res. 4 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 20 v, 10 mp För res. 4: 44 m, 39 fp, 22 kd, 18 c Frånvarande: 22 s, 11 m, 9 fp, 11 kd, 10 v, 4 c, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Regional utveckling Föredrogs näringsutskottets betänkande 2004/05:NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling (prop. 2004/05:1 delvis). 136 (): Vi ska nu debattera utgiftsområde 19 Regional utveckling. När jag läste Regional utveckling tänkte jag: Regional utveckling kan vara både positiv och negativ utveckling. Vad som avgör det ena eller det andra är inte först och främst den förda regionalpolitiken eller det som ingår under utgiftsområde 19, utan det är huruvida man för en allmänt klok politik. Då kan det leda till positiv regional utveckling. En oklok politik med försvårande regler och dåliga lagar kan tvärtom påskynda en negativ utveckling. Som exempel på en klok politik som lett till positiv utveckling kan man ta beslutet om ändringar i minerallagen som fattade under den borgerliga regeringen . Det innebar att fler utländska prospektörer lockades till landet och därmed att flera nya gruvor öppnades kring Bolidenfältet och i södra . har blivit geologiskt centrum, och det sker en positiv utveckling. Till det har givetvis även starkt bidragit det kloka beslut som den socialdemokratiska regeringen en gång fattade om att utlokalisera delar av SGU till . Då börjar jag tänka på utlokalisering. Att alla myndigheter inte behöver ligga i är helt enig om. Men när det kommer till skarpt läge kommer regeringen för det mesta fram till att ändå är den bästa lokaliseringen. Detta trots att det finns många exempel på lyckade lokaliseringar utanför . Förresten tycker jag inte om ordet utlokalisering. Det förutsätter på något vis att huvudalternativet alltid är . Det borde det inte vara Själv bor jag i dit FOI, eller dåvarande FOA, lokaliserades med sin NBC-forskning. Det har tillsammans med Skyddsskolan, som lokaliserades till bland annat på grund av att FOI fanns där, bildat en kraftfull enhet som är specialiserad på NBC-skydd. Den enheten är internationellt känd och anlitad bland annat av FN. , som är en annan lyckad lokalisering, medverkar givetvis också i samarbetet. Som exempel på åtgärder som försvårar den regionala utvecklingen kan jag ta förmånsrättslagen. Den kan nog i sin nuvarande utformning fungera i starka tillväxtcentrum. Men på orter där tillväxten inte har drivit upp värdena på fastigheter i höjden och där näringsfastigheter i princip är värdelösa är den förödande. Man kan även påstå att tajmningen för att införa de nya förmånsrättsreglerna har varit extremt dålig när det har sammanfallit med att bankerna dessutom har börjat tillämpa de så kallade II-reglerna, som är tänkta att träda i kraft . Om man hade varit lite förutseende från regeringens sida skulle man först ha konsekvensutrett förslaget om ny förmånsrätt och undersökt hur de nya II-reglerna påverkar bankkrediterna. Därefter skulle man ha lagt fram ett förslag som säkrade att företagen kan få tillgång till expansionskapital eller lån vid tillfälliga behov. har man i stället utrett ett system för att säkra riskkapital i tidiga skeden. Det behövs det också, och det är väl bra. Men de utredning skulle ha varit bredare och belyst hela kapitalförsörjningssystemet, och den skulle absolut ha kommit tidigare. Det mesta som leder till positiv regional utveckling handlar dock om lokala initiativ. På flera håll i landet har man exempelvis startat kreditgarantiföreningar. Kapitalbasen i en kreditgarantiförening måste var och kapitalbasen måste utgöra av de utestående garantierna. Det är flera regioner eller städer som har lyckats samla ihop så mycket pengar att de har kunnat starta en kreditgarantiförening. Runtomkring i är kreditgarantiföreningar en gammal företeelse. Utomlands, alltså i , finns det också möjlighet för kreditföreningar att komma i besittning av kapitalbas i form av strukturfondsmedel från EU. I beviljas dock ingen medfinansiering om en kreditgarantiförening skulle vilja hämta hem strukturfondsmedel från EU. EU-medel kräver just en nationell medfinansiering. Men nog är det väl märkligt att statsstödsreglerna hindrar just från att medfinansiera en EU-satsning för att underlätta för företag att finansiera sin verksamhet? Jag tycker att man borde undersöka lite noggrannare vad det kan bero på. Lokala initiativ kan få problem om inte samhällsservicen fungerar som den ska. Jag ska ta ett aktuellt exempel. Biltestverksamheten liksom gruvverksamheten i norra får en allt större regional betydelse. Det betyder att det finns ett behov av mobiltelefontäckning inom deras verksamhetsområden. För att få kunskap om hur täckningen ser ut i de GSM-nät som ägs av operatörerna , och har man i genomfört en oberoende mätning av mobilnätens täckning och kvalitet. Det är PTS som har bekostat den. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att det finns så stora brister i nuvarande GSM-nät som mätningarna visar. Det är också oacceptabelt att vägarna ser ut som de gör, att Rikstrafikens upphandlingar inte fungerar tillfredsställande och att bränsleskatterna är för höga. Jag vill sammanfattningsvis i likhet med den borgerliga fyrpartireservationen hävda att det inte i första hand är åtgärderna under utgiftsområde 19 som bidrar till att uppfylla målen med den regionala utvecklingspolitiken. Det är i stället regionala hänsyn på andra politikområden. Därmed yrkar jag bifall till reservation 1. Jag avslutar med ett citat av , analys- och utvärderingschef vid . Han säger så här till tidningen : Regionalpolitiken kan liknas vid en stödgeologi, där man är snabb att lägga på nya stöd och program men har svårigheter att ta bort andra. Följden blir att man även skapar nya institutioner vilket gör att vi även kan se spår av myndighetsgeologi. Vissa stöd och instrument skulle helt enkelt behöva tas bort, men den bollen ligger hos regeringen. 137 (): Vid ett frukostmöte som talmannens nätverk ordnade fick vi rådet av , en journalist med enormt lång erfarenhet av riksdagsarbetet, att fatta oss kort och att helst tala utan manus. Jag ska försöka göra det; jag har några små punkter. Vi i den borgerliga alliansen står gemensamt för reservation 1, så det som där har anfört behöver jag inte gå in på. Dessutom kommer , jag och några till i näringsutskottet från samma län. De problem, svårigheter och även möjligheter som har berört behöver jag därför inte ta upp. Jag ska bara ta några små punkter. I de här fyra partierna anser vi att tillväxt sker genom ökad produktion i företag inte genom stöd, som för det mesta inte har varaktiga effekter. Det har ju bland andra ITPS konstaterat. Vi tycker att man till exempel ska ha färre regler. Jag såg i någon av tidningarna jag minns inte riktigt vilken att vill ta bort 300 regler. Jag vet inte om jag läste rätt, för jag hann aldrig gå in på detaljerna. Men i så fall är det väldigt bra. Vi vill också ha förändrade skattevillkor för företagen, lägre arbetsgivaravgifter och en del annat. Vi anser att de selektiva stöd som fördelas till vissa företag inte bör finnas kvar. Vi vill hellre ha generella stöd, typ godstransportstöd, som utgår från att utjämna avståndsskillnader. Vi i har också i motionerat om persontransportstöd. Det är till för att transportera det kapital som man kan säga att företagen har i de anställdas eller företagarens hjärnor. Det har än så länge inte gått att få gehör för det, men är det några partier till som är med på den reservation som gäller det. Det är reservation 8, som jag yrkar bifall till. Även om vi inte vill ha de selektiva stöden så är några av partierna överens om att de stöd som faktiskt finns kvar fördelas ute i regionerna, och inte centraliseras som majoriteten föreslår. Jag yrkar bifall till reservation 7. Det är precis som det sades i den tidigare debatten om kommunikationer, som jag lyssnade på med stort intresse även om den blev lång. Infrastrukturen blir sämre i vissa delar av landet genom de satsningar som görs till exempel i .