prot · GR09130 · 2004-06-17 00:00:00 — På vilket sätt förbättras den situationen när nu 2,6 miljarder ytterligare dras in från kommunsektorn? Här handlar det om vårdköer inte på månader utan i vissa fall för barn som står och väntar på tillgång till barnpsykiatri. Det här är effekterna av att man inte kan hålla ordning och inte satsar på de verkligt svaga grupperna i samhället utan har fokus på stora transfereringssystem. Vi kristdemokrater vill i stället i vår motion förstärka resurserna för att förbättra den psykiatriska vården och avsätter därför . Det talas och konfereras ganska mycket om tillväxt. Regeringen skickar ut enkäter: Vad kan vi göra för att förbättra tillväxten? Ja, det kan man fråga sig efter att ha haft regeringsmakten . Det är dags att börja undra hur man skulle kunna förbättra det här. Men lånar, som sagt, 5 miljoner , och tillväxtkongressen har ännu inte avlagrat några konkreta förslag vare sig tidigare eller . Arbetslöshetskrisen löser man nu genom att ge 7 366 miljoner ytterligare till . Vi tycker att arbetsmarknadspolitiken har nått vägs ände. Arbetslösheten är hög, både den öppna och den dolda. Lägger man också till alla som är sjukskrivna framstår den här krisen i all sin tydlighet. måste det bli ett skiftat fokus, så att man i stället satsar på att offensivt lösa detta genom en mer aktiv tillväxt- och näringspolitik. Jag vill till slut säga några ord om de statliga bolagen, herr talman. Den hanteringen ger ett alltmer märkligt intryck. Flera har varit inne på det tidigare. Dels föreslås i tilläggsbudgeten att ska godkänna att regeringen får besluta om låneramar i för , , och AB Swedcarrier som sammanlagt uppgår till . Det är ganska mycket pengar 2 300 miljoner till dessa bolag, utan att man specificerar vad de ska användas till. Dels uppmanas att godkänna vad regeringen förordar om en förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag. Det förslaget innebär bland annat att det knyts en kredit på 2 000 miljoner, 2 miljarder, till ett särskilt konto i Riksgälden som inrättades . Jag ska inte gå in på alla de detaljerna, men det finns mycket att säga. Bland annat tycks man nu dammsuga varenda vrå för att få fram pengar till dessa statliga bolag. Ta Fonden för den mindre skeppsfarten: 55 miljoner drar man in därifrån, trots att man tidigare en gång har tagit 50 miljoner, som var det ursprungliga statliga kapitalet. Här har alltså små redare i kustsjöfart betalat in avgifter, som man nu drar in och ska ge till ospecificerade, olönsamma satsningar i statliga företag utan insyn och utan att det ska belasta utgiftstaket. fattade ett beslut på den här punkten så sent som , men redan nu föreslås vi bryta mot de besluten. För att avsluta vill jag yrka bifall till reservation nr 2. 5 (): Beskedet om indragningarna från kommunsektorn i tilläggsbudgeten kom som en chock för våra företrädare i kommuner och landsting. har så radikala ingrepp gjorts under löpande budgetår i kommun- och landstingsbudgetar som . Det här visar att den ekonomiska situationen är kaotisk. Extra allvarligt är det att det direkt drabbar den instans i samhället som främst står för välfärdsbegreppet. Kommun- och landstingspolitiker höll redan före tilläggsbudgeten på att spara i verksamheten. De negativa effekterna av den kommunala resursbristen låter inte vänta på sig. Tyvärr kan jag konstatera att situationen är sådan att det gamla auktionsförfarandet med människor åter har införts i landet. Människor berövas sin medborgerliga rätt att själva avgöra var de vill leva och bo i kommunernas kamp för att minska sina kostnader. Människovärdet i samhället håller alltså på att undermineras detta i ett land som säger sig värna de mänskliga rättigheterna. Fallet i Sala är ingen enstaka händelse, där en funktionshindrad människa av sin hemkommun tvångsskrivs i en annan kommun. Det är ett av exemplen i kommunernas interna strid att vältra över kostnaderna på någon annan därför att pengarna är slut. När krubban är tom bits hästarna. Mitt i den situationen lastar regeringen över ytterligare kostnader på kommunerna. Det håller inte. Från motsätter vi oss den här förnedrande behandlingen av människor . Vi motsätter oss också neddragningarna på till kommuner och landsting ett förslag som ytterligare bidrar till omänskliga effekter ute i verkligheten, ett förslag som också visar upp ett förakt gentemot det kommunala självstyret. Regeringen anslår i tilläggsbudgeten för bidrag till arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd. Från ser vi kostnadsökningen som en effekt av neddragningarna inom kommunsektorn. Denna ekonomiska situation inom kommunerna resulterar i arbetslöshet, vilket späder på kostnaderna för staten. Resultatet av neddragningarna av de generella statsbidragen leder alltså till ökade kostnader för arbetslösheten. Vi behöver en arbetsmarknadspolitik som är långsiktigt hållbar. Ett tillfälligt sysselsättningsstöd fokuserar i stället på de kortsiktiga lösningarna, som ett sådant här förfarande visar på en dålig tilltro till framtiden. Bara den signalen i sig är katastrofal. Regeringens ständiga brandkårsutryckningar visar på en bristfällig syn på hur framtidens arbetsmarknadsproblem ska lösas. Att pengarna är slut visar också regeringens förslag att överföra medel från Fonden för den mindre skeppsfarten till Riksgälden. Det är en form av tricksande för att hålla mer eller mindre tveksamma företag under armarna. Vad behöver är tillväxt, mer arbetade timmar och produktivitetshöjningar, mindre av friår och kortare arbetsdagar. En ekonomisk politik ska vara öppen och transparent. Det innebär att ska pröva alla anslag enligt den så kallade bruttoprincipen. Det förhållandet är, som många har sagt, inskrivet i budgetlagen. Att ständigt söka vägar för att kringgå denna öppenhet, som regeringen nu gör, är besvärande, dels utifrån det förhållandet att undanhålls full information, dels genom att vi ständigt framhåller större behov av öppenhet inom EU, som vi själva verkar i annan riktning. Beträffande förändringen i bemyndigandet till försvaret är vi från mycket kritiska. Det är en kritik som delas av ett enigt försvarsutskott. Vårt framtida försvar måste bygga på en hög kompetens, byggd på forskning och utveckling. För att uppnå det målet är det viktigt att bemyndiganderamen hålls på en sådan nivå att det finns utrymme för beställningar som gynnar kompetensutbyggnad och materielutveckling. En permanent sänkning av bemyndiganderamen till försvaret kommer att ställa till problem. och regeringen gjorde en överenskommelse i samband med det senaste försvarsbeslutet. I överenskommelsen lades inriktningen fast fram till nästa försvarsbeslut. Det beslut som föreslås är ett avsteg från den uppgörelsen. Förmodligen är det stödpartierna som styr, och det är beklagligt. Grunden för att ge försvaret en arbetsro som så väl behövs i av omställning har därmed raserats. Jag biträder givetvis samtliga reservationer under det här avsnittet, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation nr 24. 6 HANS (): Låt oss gemensamt glädja oss åt de alltmer positiva uppgifter som presenteras om att konjunkturen har vänt, till exempel SCB:s siffror som visade att BNP i ökade . Vi kan med stor sannolikhet fastställa att vi nu lämnar åren av lågkonjunktur bakom oss. Vi kan då konstatera att vi trots allt har klarat denna lågkonjunktur relativt bra. är ett av få länder i som har om än ett litet så ändock ett överskott i de offentliga finanserna. är samhällsekonomin i slutet av denna lågkonjunktur mycket pressad. Vi ser detta bland annat på innevarande års mycket lilla, i stort sett obefintliga, budgeteringsmarginal. vill jag för kammaren bestämt understryka att utgiftstaket ska hållas. Den socialdemokratiska regeringen och samarbetspartierna i kommer aldrig att tillåta att vi, oavsett konjunktur, tappar greppet om landets finanser. Vi vet att om så sker är det alltid de människor med minst marginaler och störst behov av ett generellt välfärdssamhälle som drabbas hårdast. Jag kommer inte att gå igenom eller bemöta alla förslag och reservationer som finns när det gäller tilläggsbudget 1 . Jag kommer att nöja mig med att beröra vissa delar som jag anser vara av större betydelse. För att stärka den kommunala verksamheten samt för att upprätthålla sysselsättningen inom välfärdsproduktionen införs ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting om 2005. Stödet utformas på samma sätt som det tidigare sysselsättningsstödet till kommuner och landsting. I en reservation anför de borgerliga partierna att det tillfälliga sysselsättningsstödet på inte ska införas. De anför bland annat att de är tveksamma till om stödet är konkurrensneutralt. Att så är fallet klargjordes vid en utfrågning som finansutskottet arrangerade . tillstyrker vidare regeringens förslag om att minska försvarets medel för materielinköp kommande år med . delar regeringens uppfattning att de framtida bindningar som görs i fråga om materielanskaffning behöver minskas för att skapa handlingsfrihet inför kommande försvarsbeslut. Denna minskning av möjligheten till beställningar förändrar inte inriktningen i försvarsbeslutet under innevarande år. Den föregriper inte heller kommande ställningstaganden till Försvarsmaktens långsiktiga materielförsörjning. Kommunernas och landstingens skatteintäkter ökade tekniskt beroende på ändringar i hur pensioner utbetalas. Vid denna typ av tekniska ekonomiska förändringar mellan staten och kommunerna gäller finansieringsprincipen. Därför minskades det generella statsbidraget till kommuner och landsting med . Denna reglering var preliminär. konstaterar att det i praktiken blir varken mer eller mindre pengar till verksamhet eller andra åtgärder i kommuner och landsting efter regleringen. Det framförs nu att kommunerna har fått ändrade förutsättningar för innevarande budgetår, vilket i sig är minst sagt förvånande. vid ett möte mellan och Kommun- Landstingsförbunden kom man överens om att SCB skulle utföra beräkningar kring hur stor regleringen skulle vara. beslutade om en preliminär reglering i budgeten . Redan då aviserade regeringen att den slutliga regleringen skulle ske i budgeten . fick SCB i uppdrag att beräkna beloppet för slutregleringen. SCB presenterade beräkningarna . Det som då presenterades var att var kvar att slutreglera. påpekade då vissa osäkerheter i underlaget, vilket gjorde att SCB fick i uppdrag att utföra beräkningarna . De nya beräkningarna visade att det som kvarstod att slutreglera för att uppfylla finansieringsprincipen 2003 och åren framöver är de nu aktuella 1,3 miljarderna. Att mot denna bakgrund hävda att det inte fanns kunskaper om att regleringen skulle göras, trots att man gemensamt arbetat med denna reglering och den nu aktuella slutregleringen , torde snarare vara ett politiskt spel för gallerierna än ett inlägg i sakdebatten. Utskottet konstaterar vidare att nya överskridanden har gjorts av bemyndiganden. Anmärkningsvärt är att Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning ånyo har överskridit sina befogenheter. vidhåller sin uppfattning om det oacceptabla i att en myndighet gör åtaganden som är mer omfattande än vad godkänt. Som regeringsformen anger får statens medel inte användas på annat sätt än vad har bestämt. Utskottet vill understryka det allvarliga i att beslut överskrids. Det åligger regeringen att ha kontroll över myndigheternas hantering av medel. Det kan nu finnas anledning för regeringen att utöver den utlovade redovisningen i budgetpropositionen vad gäller Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning även inkludera vilka åtgärder man vidtagit så att denna situation inte uppstår på andra områden. Utskottet har också iakttagit att övriga överskridanden som är aktuella och även tidigare överskridanden som gjorts finns inom utgiftsområde 16. Det kan därför enligt utskottet finnas anledning för regeringen att närmare utröna om det finns särskilda problem inom just detta utgiftsområde. Vid behandlingen av ekonomiska vårproposition ansåg att det fanns goda skäl att skapa en ordning som underlättar kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären, detta eftersom staten bör kunna agera på samma sätt som ett moderbolag som ger koncernbidrag till vissa dotterbolag och finansierar detta med medel från andra dotterbolag. Regeringen återkommer i frågan om kapitalstrukturen i de statliga bolagen. Utskottet ställer sig bakom att inklusive den tidigare medgivna ramen på högst nu högst i form av extra utdelningar från de statliga bolagen får tillföras det särskilda kontot i samt att behållningen på kontot vid utgången av 2003 får användas även för kapitaltillskott till . Som utskottet anförde ska de extra utdelningarna avse medel som annars skulle ha legat kvar i bolagen. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande att något underskott inte får uppkomma på kontot. För att klara av situationer då behov av kapitaltillskott uppstår men medel ännu inte har hunnit inlevereras föreslår utskottet i stället för det förslag som regeringen har att ett nytt ramanslag, Kapitalinsatser i statliga bolag, uppförs under utgiftsområde 24. tillförs detta anslag. Anslaget ska endast belastas om det vid tillfället för en kapitalinsats inte finns medel på kontot i . bemyndigar regeringen att överskrida anslaget med högst . Utskottet förutsätter att om anslaget belastas återbetalas hela underskottet inklusive ränta före utgången av 2004. Utskottet vidhåller också beslut , vilket innebär att kapitalinsatser inte får göras utan godkännande. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 7 () replik: har ingen lätt uppgift att försvara de uppkast som finns i tilläggsbudgeten. Det är klart att han gläder sig åt att andra regeringar har varit mera lyckosamma och fått fart på sin tillväxt så att svenska exportföretag kan börja exportera dit. Den internationella konjunkturen har vänt. Men det är trots allt en ganska god beskrivning av det passiva förhållningssätt som regeringen har. Man väntar på att andra får fart på sin ekonomi. Då kan vi skörda lite grann och få en del av smulorna från deras bord i stället för att ha en egen tillväxtpolitik. Låt oss gå in på de konkreta sakerna. Tillfälliga sysselsättningsstöd tycker är bra. drar han med andra handen in . Han försvarar nu med matematiska formler och beräkningar vad som har varit. Är det inte så att regeringen och de socialdemokratiska, vänsterpartistiska och miljöpartistiska riksdagsgrupperna här i har ett ansvar för medborgarnas situation i verkligheten? Har lyssnat på den socialdemokratiska ledningen för ? Har han lyssnat på den socialdemokratiska ledningen för och hört vad de säger om situationen? Vad säger han till dem som står i kö till cancerbehandling och som får vänta oacceptabelt ? Han hänvisar till statistikserier hos om skatteutfall. Ni har väl för allt i världen ansvar för dagssituationen i politiken. Det är årets budget och de tillkortakommanden som kommuner och landsting nu ger medborgarna som ni har att förhålla er till. Varför finns det inga pengar till psykiatrin? Ni har ändå ett ansvar för medborgarna. Ni måste regera här och . Jag vill ha svar från . Borde inte de här pengarna ha fått vara kvar hos kommunsektorn, mot bakgrund av situationen i verkligheten? 8 HANS () replik: Jag sade i mitt huvudanförande: Låt oss gemensamt glädjas över att konjunkturen nu med största sannolikhet har vänt. Som säger beror det mycket på den internationella konjunkturen. Visst gör det det. ska vi veta att det inte bara påverkar de siffror som vi slår varandra i huvudet med utan det påverkar i mycket stor utsträckning människor i vardagen just när det gäller sysselsättningsökning och pengar till kommuner och landsting framöver. Det är en oerhört viktig del. ska vi se att mycket i den situation vi befinner oss i är präglat av att vi är i slutet av en lågkonjunktur. När det gäller den reglering som görs enligt finansieringsprincipen blir det varken mer eller mindre pengar till kommuner och landsting för verksamhet eller annat. Förändringarna i den första regleringen, och i den slutreglering som görs, är helt och hållet neutrala. Det vi tillför är ytterligare i denna budget som handlar om ett tillfälligt sysselsättningsstöd. Finansieringsprincipen är en kärnfråga i de ekonomiska relationerna mellan staten, kommunerna och landstingen. Anser att vi ska ta bort finansieringsprincipen? Om säger att vi inte längre ska ha en finansieringsprincip är det ett besked till kommuner och landsting som jag är helt säker på att man kommer att reagera oerhört kraftfullt mot. Det är de facto det förslag som framför. 9 () replik: Jag kan inte låta bli att le. Den slutsatsen drar alltså , att vi skulle vilja avskaffa finansieringsprincipen. Jag säger: Följ finansieringsprincipen. Om man läser Kommun- och Landstingsförbundens rapporter ser man att det anses att regeringen inte följer den. Det jag säger är ju att det nu är en katastrofal situation i kommuner och landsting man går back med 10 miljarder och att de inte har någon handlingsfrihet. Det är staten som har möjlighet att komma dem till undsättning. Det vi kristdemokrater gör är att minska anslagen till a-kassa för AMS för de människor som ska friställas. Vi låter de pengarna vara kvar i kommunsektorn. Det är inte att överge finansieringsprincipen. Det är att hålla fast vid någon typ av grundläggande förnuft. Att först avskeda människor, dra in pengar och ge dem till AMS för att samma människor ska få a-kassa i stället är ingen lösning på problemen. ska de få ett tillfälligt sysselsättningsstöd. Hur kul känns det när man har blivit avskedad? Jag tror ändå, herr talman, att har ett problem. Han står här på byråkraternas sida. Försök att se till verkligheten! Berör det inte när han ser hur cancerpatienter får vänta i månader? Man säger att det saknas personal. Sanningen är att det saknas pengar. Dem drar ni in till staten och hänvisar till finansieringsprincipen. Försök att leva upp till finansieringsprincipen i de andra fall där med rätta pekar på att ni inte uppfyller den! har inte gett något bra svar på frågan om tilläggsbudget. Tanken med den är ju att man ska se om verkligheten förändras och om det behövs mer resurser någonstans för att man ska klara av de åtaganden som man har utlovat i valrörelsen. Tror ni att dessa cancerpatienter om de har röstat på Socialdemokraterna, som i valet lovade mer pengar till vård, skola och omsorg tycker att det känns logiskt att man nu drar in ytterligare 2,6 miljarder? 10 HANS () replik: talar om lite olika betänkanden. Det vi nu har att debattera är tilläggsbudgeten och det som öppnas upp i samband med detta. har vi en budgetproposition, och då finns det säkert möjlighet att återkomma till detta. får nog studera kopplingarna lite noggrannare när det gäller effekterna av kommunpengar och a-kassa. Det finns nog inga sådana direkta kopplingar när det gäller påverkan. har ju utrett den frågan och konstaterat att det inte finns någon direkt koppling däremellan. Visst är finansieringsprincipen byråkratisk på ett sätt, men det är ett förhållningssätt mellan staten, kommuner och landsting som handlar om att reglera ekonomiska förehavanden. Det har vi haft . Kommun och landsting är oerhört noga med att finansieringsprincipen ska finnas kvar. Man säger att den är värdefull. I den reglering på som görs nu har varit med i hela processen . När det gäller den reglering som görs har varit med och berett frågan. Om man skulle säga att det här inte ska genomföras, som säger, kommer man ju i en situation där man får säga att vi inte ska ha någon finansieringsprincip. Eller ska finansieringsprincipen bara gälla ibland? Det här blir någon form av lustiga huset. 11 () replik: Såvitt jag har förstått noterar kommunerna att finansieringsprincipen bara gäller . När man till exempel inför maxtaxor som innebär betydligt större kostnader än vad man får bidrag för gör man just den noteringen att den bara gäller delvis och . tyckte att vi skulle glädja oss åt att konjunkturen har vänt. Det gör vi givetvis. Jag gläds också åt att solen skiner och att är här. skulle vi ju prata om ekonomisk politik och sådant som vi kan påverka, inte om vare sig väderleksprognoser eller konjunkturprognoser. Det är nog mer konstruktivt att vi lägger ned vår tid på det. sade att utgiftstaket ska hållas och att om det spräcks inträffar olika saker. Sanningen är ju att det bara är besvärjelser. Utgiftstaket har ju spräckts, inte bara utan även som gått. Det har hänt i verkligheten. Då är det också intressant att notera att precis det som sade skulle hända att de människor som är mest utsatta och har minst marginaler drabbas ju har hänt. Jag vill be komma med någon kommentar till dessa besvärjelser kring utgiftstaket. När det gäller de 2,6 miljarder som ni nu drar in skulle det ha skett en teknisk nedjustering på samma sätt som när man gjorde den preliminära. Det har inte skett. Bara där har ni ju dragit över med 2,6 miljarder. Jag vill be förklara varför ni inte genomför en teknisk justering och alltså fuskar. De olika årens budgetar är ju inte lätta att hålla reda på. Varför bestämmer ni nu att med hjälp av budgetfusk återinföra det tillfälliga sysselsättningsstödet ? 12 HANS () replik: Först ska vi konstatera att det inte förekommer något budgetfusk. Det är klart att det från och till finns oenighet om huruvida staten uppfyller sitt åtagande enligt finansieringsprincipen. I fråga om maxtaxan är det väl som dömer av kostnaderna. Men när det gäller principen i sig vill jag ge en eloge till som i betänkandet skriver att man självfallet står bakom finansieringsprincipen som en viktig del. Det är oerhört väsentligt att vi håller fast vid det, till skillnad från vissa andra. Jag nämnde i mitt huvudanförande att utgiftstaket ska hållas med de konsekvenser som det innebär. Det går tillbaka till att jag kom in i vid som präglades av en ekonomisk situation med stora besparingar och stora skattehöjningar, och det var allmänt turbulent i ekonomi. Jag behöver inte gå in på olika orsaker till att det var så. Men detta gör att många av oss som upplevde även var här då och som fick förklara, försvara och genomlida detta är oerhört besjälade av att vi har en ekonomi som är sund och att vi håller på de regelverk som finns. sägs att utgiftstaken kommer att spräckas. Men inte utgiftstaken infördes har de spräckts. Och skulle de ha spräckts är jag själv, och kanske många andra med mig, personligen rädd för att det kan få ekonomiska effekter på olika sätt i samhället, inte minst effekter som skulle undergräva trovärdigheten för den ekonomiska politiken ganska mycket. Men utgiftstaken har inte spräckts. Och jag vill understryka att utgiftstaken, trots att vi har denna mycket lilla budgeteringsmarginal, vilket jag också sade i mitt huvudanförande, inte ska spräckas nu heller. 13 () replik: Det där är helt fel i sak. Det är möjligt att ni är besjälade av att framföra dessa besvärjelser. Men sanningen är ju att utgiftstaken har spräckts. Att ni själva så att säga som domslut över ert eget agerande kommer fram till att ni är godkända är ungefär som när en elev som inte har läst läxan sedan själv får rätta sin skrivning och skriver att det är rätt fast det är fel svar. Men det betyder inte att man har klarat skrivningen, även om det står godkänt längst ned på papperet om eleven själv, elevens kamrat eller elevens mamma har skrivit dit det. På samma sätt är det med ert sätt att klara utgiftstaket. Bara för att ni själva påstår att ni har klarat utgiftstaket har ni inte gjort det. Jag pekade till exempel på den enkla och extremt övertydliga frågan när det gäller indragningen av de 2,6 miljarderna. Då skulle ni ha gjort en teknisk nedjustering på samma sätt som ni gjorde en teknisk nedjustering när den preliminära neddragningen gjordes och på samma sätt som ni har gjort tekniska uppjusteringar för motsvarande saker. Bara där har ni alltså spräckt utgiftstaket med 2,6 miljarder.