prot · GS0934 · 2004-11-22 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om val av ordförande i finansutskottet Förste vice talmannen meddelade att () valts till ordförande i finansutskottet . 3 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Finansminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet . 4 § Meddelande om aktuell debatt Förste vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om bostadssituationen i storstadsområden anordnas . Från regeringen skulle samhällsbyggnadsminister delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt om bostadssituationen i storstadsområden begär en aktuell debatt med anledning av hur bostadssituationen ser ut i många av kommuner. Frågan har aktualiserats av diverse tidningsartiklar som bland annat har avslöjat att lägenheter som har varit avsedda för behövande kvinnor i stället har gått till stiftelsens styrelse, dess styrelsemedlemmars barn samt stiftelsens revisor. Förstahandskontrakt på hyreslägenheter saknar nominellt värde. Den nuvarande uttolkningen av bruksvärdessystemet gör dock att lägenheter i attraktiva områden inte prissätts på ett korrekt sätt. Resultatet av detta är att lägenheter blir en bristvara, och därmed blir varje hyreskontrakt mycket värdefullt som kötiderna till attraktiva lägenheter kan räknas . När vanliga människor tvingas leva i osäkra andra- och tredjehandslägenheter på grund av ett system som är politiskt betingat, som politiker som försvarar detta system drar nytta av situationen för egen personlig , rubbas förtroendet för bostadspolitiken allvarligt. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:79 Till Interpellation 2004/05:79 av om flyktingmottagandet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är sjukdom och utlandsresa. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 2004/05:145 Till Interpellation 2004/05:145 av om utvecklingsstörda som döms till svenskt fängelse Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. 6 § Svar på interpellation 2004/05:113 om fri rörlighet för kultur och kulturarbetare inom EU 1 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig på vilket sätt jag arbetar för att inom ramen för den fria rörligheten tillse att denna också omfattar kulturskapare. Det är min självklara uppfattning att den fria rörligheten inom EU också ska gälla konstnärer av alla kategorier. finns det omständigheter som skapar problem och som hämmar rörligheten inom kulturområdet. Förbättrad information om konstnärernas arbetsvillkor i olika länder är ett viktigt led i att förbättra rörligheten. har drivit denna fråga . Under det svenska ordförandeskapet i EU tog initiativ till en resolution som fokuserar på informations- och erfarenhetsutbyte om konstnärernas villkor. Detta initiativ har sannolikt utgjort ett viktigt bidrag till att förslag till nytt ramprogram på kulturområdet, Kultur 2007, tydligt lyfter fram rörlighetsaspekten. Vid kulturministrarnas rådsmöte antogs en arbetsplan . En del av arbetsplanen handlar om rörlighet för personer. ska här definiera och bedöma problem med beskattning som är specifika för artister som utövar sin fria rörlighet inom EU. Rapport ska avlämnas under första delen av . Vidare ses EU:s kulturportal över i syfte att förbättra informationen om bland annat konstnärers fria rörlighet. som EU har en viktig roll i arbetet för att främja konstnärernas fria rörlighet i måste vi själva vidta åtgärder för att främja konstnärers möjlighet att finna nya arenor för sin verksamhet. Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121) har föreslagit en rad åtgärder för att främja internationella kulturkontakter. Bland annat föreslås en fortsatt utveckling av det konstnärliga utbytet baserad på de idéer som utvecklats inom IASPIS, International Artists Studio Programme in . Utredningen har remissbehandlats, och den bereds just nu inom . 2 (): Jag ber att få tacka kulturminister för svaret på min fråga. Det finns enligt det svar som jag har fått många positiva ingångar för att lösa frågan om konstnärernas rörlighet inom . Detta är mycket glädjande. I den arbetsplan som statsrådet nämner och som behandlades vid tar man bland annat upp den mycket viktiga frågan om beskattning av konstnärer i de olika länderna. hölls en interpellationsdebatt här i kammaren med finansminister möjligen var han kulturminister då frågan ställdes; det vet jag inte. hade frågat om konstnärernas villkor i den svenska skattelagstiftningen eftersom det visat sig att just denna grupp missgynnas i förhållande till andra grupper på arbetsmarknaden. Jag ska inte initiera någon skattedebatt med statsrådet här och absolut inte men hänvisade i sitt svar till en beredning som sker i och som gäller just skattefrågorna för den här kategorin arbetare. Statsrådet hänvisar i sitt svar till mig till såvitt jag förstår en annan beredning som pågår, nämligen en beredning med anledning av Internationella kulturutredningen. Vågar man hoppas på att en samordning av dessa båda frågors beredning kommer att ske? Enligt min uppfattning är det viktigt att de aktiva konstnärerna får så samlade svar som möjligt för att kunna ägna sig åt den konstnärliga verksamheten utan att behöva oroa sig för att onödiga regler och system sätter käppar i hjulen för dem. Det är viktigt att regeringen går från ord till handling. Det finns mycket som regeringen redan nu kan göra. Den rapport som statsrådet aviserar ska komma från EU kommer först under första delen av , så jag hoppas att den har löst frågorna för svensk räkning. Det skulle ge ett större inflytande för i de kommande diskussionerna i EU. Kan vi alltså räkna med att det kommer konkreta förslag till som vi kan ta ställning till ? 3 Utbildnings- och kulturminister (): har ställt en fråga om den fria rörligheten på den inre marknaden till mig som varit ansvarig för inremarknadsarbetet i regeringen. Det är ingen överraskning att det här är ett område som engagerar mig starkt. Jag har i olika sammanhang under min korta tid som kulturminister sagt att jag tänker engagera mig i en fortsatt vidareutvecklad internationalisering av det svenska kulturlivet. Jag vill uppmuntra svenska kulturarbetare att visa upp sina konster och färdigheter i utlandet, och jag vill stimulera utländsk kultur att komma till och ge våra människor, kulturkonsumenter i , den stimulans och den erfarenhet som ett berikat utbud kan ge. Det är klart att den inre marknaden här är ett bra redskap för att underlätta detta. har det kommit tecken på att den inre marknaden inte fungerar perfekt på kulturområdet det gör den i och för sig inte på andra områden heller. Min enkla ambition är då att angripa de problem som dyker upp. De precist svenska skattefrågor som finansministern diskuterade här handlar om genuint svenska saker som såvitt jag förstår inte har någon särskild koppling till det internationella utbudet. Jag ska dock inte utesluta att det finns sådana aspekter som jag inte tänkt på, men pågår det arbetet. Jag kan försäkra att också de här internationella aspekterna ska beaktas. Den viktigaste frågan för mig är att svenska kulturarbetare inte diskrimineras i förhållande till inhemska kulturarbetare när de arbetar i andra länder. Om en svensk teaterföreställning sätts upp i ett annat EU-land ska det inte vara sämre skatteregler vare sig det gäller moms eller det gäller inkomstskatter eller vad det nu kan vara än vad som gäller för andra yrkesgrupper eller andra nationaliteter, och den grundläggande principen om icke-diskriminering ska upprätthållas. Jag kommer att säkerställa att vi från regeringens sida varje gång vi ser tecken på en sådan diskriminering agerar för att stödja de utövare som råkat ut för problem ända upp i domstolen om så behövs. Jag uppfattar det så att reglerna på många områden är bestämda; de är tydliga och klara. Diskriminering ska inte tillåtas. När vi hittar sådant måste vi undersöka om det finns acceptabla skäl och om det finns legala undantag som landet i fråga förhandlat sig till eller om det rör sig om ett brott mot reglerna. I så fall måste vi använda de tvistlösningsmekanismer som finns inom EU för att undanröja dem. På det området tror jag alltså att jag nog kan lugna dels med att vi är överens om vad som är önskvärt, dels med att regeringen och den här kulturministern kommer att engagera sig i denna fråga. 4 (): Jag är jätteglad för att få så positiva svar från kulturministern. Det är väl känt att har engagerat sig väldigt mycket för designfrågor, musik och svenska kulturaktiviteter i utlandet. Jag har verkligen stora förhoppningar också på grund av det svar jag nu fick från kulturministern. Det verkar bli mer fart på arbetet på än tidigare, och det känns jättebra. Det kanske är sammanslagningen som gjort det. En del var lite oroliga över att det skulle vara menligt för kulturen, men det verkar inte bli på det viset. Svaren bådar också gott för det fortsatta arbetet här i där vi ska samarbeta, följa upp och se till att konstnärerna inte blir diskriminerade ute i och att inte heller de som kommer hit känner på det viset. När det gäller långbänk i kulturfrågorna är jag lite enveten. Vi har haft pensionsfrågorna uppe , men de har inte blivit lösta. Det har varit en stark oro bland kulturarbetarna på institutionsteatrarna. har vi gått en bit på vägen till en lösning av frågan. Men svaret på den fråga som jag ställde till kulturministern är jag jätteglad för. Tack så mycket. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:124 om resurser till svensk forskning 5 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att stärka resurserna till högre utbildning och forskning. Jag delar uppfattning att det är viktigt att satsa på högre utbildning och forskning. Ett uttryck för regeringens prioritering är att i jämförelse med andra har högre ersättning per student i förhållande till BNP per capita än flertalet . Endast och har högre ersättning per student. När det gäller FoU-utgifter i förhållande till BNP har en topplacering bland . Målet för utbildningspolitiken är att ska vara en ledande kunskapsnation, som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Målet för forskningspolitiken är att ska vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Ser man tillbaka är det omfattande satsningar som regering och riksdag har genomfört. har den högre utbildningen tillförts i höjda anslag, och den grundläggande högskoleutbildningen har expanderat med närmare 100 000 fullt finansierade platser. Satsningen har också inneburit förutsättningar för höjd kvalitet genom ökade ersättningsbelopp för studenter inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi samt inom vårdområdet. ökar de statliga forskningsmedlen med enligt redan fattade beslut. Härtill kommer en ytterligare satsning på för forskning . har insinuerat att budgeten inneburit dolda besparingar i form av otillräcklig uppräkning av kompensation för ökade kostnader. Universitet och högskolor får precis som andra myndigheter sina anslag uppräknade med kompensation för pris- och löneökningar. Denna uppräkning sker enligt en för statsförvaltningen förutbestämd och tydligt redovisad modell som har tillämpats . Tilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen grundas på fastställda ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer inom olika utbildningsområden och är desamma för alla universitet och högskolor. Detta gör att ett genomsnittligt omräkningstal beräknas för universitet och högskolor till skillnad från andra statliga myndigheter för vilka omräkningstalet varierar mellan myndigheterna. För grundutbildningen föreslår en minskning av antalet platser för att i stället höja ersättningsbeloppen per student. För mig förefaller detta vara en illa vald tidpunkt för att minska antalet utbildningsplatser. Just nu ser vi en ökad studentefterfrågan på högre utbildning, och med ökande studentkullar, årskullar, kommer sannolikt studenternas efterfrågan att öka ytterligare. För perioden 20022004 gjorde regeringen den bedömningen att det fanns anledning att minska utbyggnaden av den grundläggande högskoleutbildningen i förhållande till tidigare planering på grund av att efterfrågan sviktade. Resurser frigjordes därigenom för viktiga men temporära ändamål. Som framhålls budgetproposition kommer sannolikt efterfrågetrycket åter att öka, och regeringen har därför föreslagit att de tillfälligt innehållna medlen återförs till de lärosäten som bedöms kunna rekrytera studenter till utbildningen. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget Särskilda utgifter för forskningsändamål tillförs , ytterligare och ytterligare . Den närmare fördelningen av medlen kommer regeringen att lämna förslag till i kommande forskningspolitiska proposition. återstår en satsning på enligt den nämnda budgetuppgörelsen. Mitt svar på fråga är således att regeringen avser att stärka resurserna för högre utbildning och forskning. 6 (): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret, och vill jag hälsa ministern välkommen till den nya ministerposten och till utbildningsdebatten. I min interpellation ställde jag frågan om utbildningsministern ville stärka resurserna till högre utbildning och forskning. Bakgrunden är att både utbildning och forskning enligt min mening fått kraftigt urholkade resurser . När det gäller utbildningen har resurserna visserligen ökat totalt, det håller jag med om, men absolut inte i förhållande till antalet studenter. visade regeringens egen utredning att prislappen per student minskat . Någon stor återhämtning har inte skett. Därför håller jag inte med om det som utbildningsministern sade, att utbyggnaden har varit fullt finansierad. Undervisningstimmarna och tiden för handledning har minskat, och grupperna har blivit större. Antalet studenter per lärare har ökat, och det i då väldigt många nya grupper ska välkomnas i högskolan, och det är en mycket mer heterogen grupp studerande . Vi kan också se på resultaten. Normalstudietiden för 120 poäng ska vara , men det är av studenterna som har nått 120 poäng . Det är helt enkelt för många studenter som inte får den undervisning som de skulle behöva. Jag är därför övertygad om att man måste välja att antingen minska antalet utbildningsplatser eller skjuta till resurser så att prislappen kan öka. har efterlyst en plan från regeringen för att successivt åstadkomma en uppskrivning av prislappen per student. Så länge regeringen inte kan hitta något sätt att finansiera utbildningsplatserna fullt ut kan jag inte se någon annan lösning än att minska antalet platser. Jag är övertygad om att fler studenter skulle lyckas om alla som läser får bättre och mera undervisning och handledning. Om utbildningsministern accepterade det faktum som både revisorer och utredningar har visat, att prislappen har minskat, kunde vi tillsammans börja diskutera hur vi kan höja kvaliteten. Men att bara blunda och låtsas som att det inte finns någon minskning av prislappen är ingen bra hållning. När det gäller forskningen skjuter regeringen till 100 extra miljoner . Det är i verkligheten en minskning då lönekostnader med mera kommer att gå upp med åtminstone mellan 200 och 300 miljarder. Av någon anledning räknar regeringen med en omräkning av löner och priser med bara för forskning. Däremot säger man i finansplanen att samma kostnader för hela landet, så kallade timlönekostnader, är . Följden är det som vi nu ser, att 17 universitet och högskolor beräknar att göra kraftiga uppsägningar. Hemma hos mig i till exempel räknar man med att 200 sägs upp, de flesta lärare. Ministern säger att det är ett fastlagt beräkningssystem. Jag vet att regeringen använder ett, som jag tycker, väldigt stelbent beräkningssystem. Man jämför med en produktivitetsökning inom tjänstesektorn på . Sedan menar man att myndigheterna ska rationalisera på samma sätt. Men går det verkligen att jämföra fri grundforskning med vilken myndighet som helst eller med den privata tjänstesektorn? Ministern svarar att han avser att stärka resurserna för utbildning och forskning. Då skulle jag vilja att ministern svarar på två frågor: Tänker ministern nöja sig med att prislappen för en student är mindre än ? Behövs det inte en verklig ökning av forskningsresurserna och inte bara en otillräcklig kompensering? 7 Utbildnings- och kulturminister (): Jag är ny i det här jobbet, och jag har med intresse försökt att studera hur verkligheten förhåller sig när det gäller de frågor som har ställt till mig. De är ju grundläggande för en utbildnings- och forskningsminister. Jag har också läst många inlägg i tidningarna om nedskärningarna på universiteten och om hur svårt livet är för många i . Jag inser naturligtvis att budgetläget där är besvärligt som på många andra håll. Men som den här debatten har rasat har anslagen till den högre utbildningen ökat med inte mindre än 8½ miljarder . Såvitt jag kan finna är det rätt unikt med en så kraftig extra satsning, ett så kraftigt tillskott, med en så stor ambitionshöjning och expansion som det har varit i den här sektorn av det svenska samhället. När beskrev den här perioden kunde jag höra lite svårförståeliga tekniska omskrivningar av typen prislappar, indexomräkning, löneindex och produktivitet i den privata sektorn. Det grundläggande är att universitet och högskolor har byggts ut. Vi har under den socialdemokratiska regeringens tid anvisat mer och mer pengar, pengar som är fullt finansierade och inte lånade i utländska banker. Det är jag stolt över att kunna säga. Jag har tittat på det som kallar prislappen, som har minskat . Prislappen, alltså kostnaderna per student, är dubbelt så hög i som i . Den är högre i än vad den är i till exempel eller , som är ett ofta använt exempel i den svenska utbildnings- och forskningspolitiska debatten. Prislappen är alltså bland de allra högsta i hela världen. Om jag minns rätt är det bara och som har högre kostnader per student än vad man har i . Om säger att prislappen nu har minskat så länge att det nästan inte är någonting kvar har den i alla fall fört oss till en absolut toppnivå internationellt när det gäller hur mycket vi satsar på varje student i direkt utbildningskostnad. Det bär mig lite emot att diskutera de besvärliga indexfrågorna. Men jag vill ändå göra en liten utvikning. Jag har varit minister under en och har under den tiden fått ett par interpellationer. De har börjat strömma in, de interpellationer som den borgerliga alliansen gick ut i tidningarna och pratade om. Man sade att man skulle ställa den nye ministern mot väggen och att det skulle skjutas interpellationer från alla tänkbara håll. har jag svarat på tre interpellationer och haft tre interpellationsdebatter med olika folkpartister. De har gällt frågan om pris- och löneomräkningen. Först var det en folkpartist som var emot denna pris- och löneomräkning och ville hellre ha bort den och ersätta den med något annat. Sedan var det en som var emot att det på ett annat område inte fanns någon pris- och löneomräkning. Det gällde de fria teatergrupperna och kulturarbetarna, och han krävde en pris- och löneomräkning. är det en folkpartist som är missnöjd med pris- och löneomräkningen. Han vill inte ha den, därför att den är fel. Jag kan berätta att detta är en modell som infördes av er partikamrat . Den skräddarsyddes för det här ändamålet och har funnits . Såvitt jag vet har ingen folkpartist motionerat om att denna modell ska tas bort. Jag skulle vilja be om ett besked från : Är det en bra metod som ska behållas eller är det en dålig metod som ska tas bort? I så fall: Övertyga det egna partiet om det, väck en motion så får vi behandla frågan! 8 (): Det far omkring en massa tekniska termer här som jag också själv använder. Men prislappen är alltså den summa som betalas ut per student för att studenterna ska få undervisning, lektioner, seminarier och handledning. Den har minskat , det har revisorer, regeringens utredare och visat. I och för sig var det positivt att utbildningsministern nämnde att han insåg att det fanns budgetproblem och hade respekt för det. Men då tycker jag att man borde ta en diskussion om vi kan anstränga oss och skriva upp ersättningen per student. När det gäller det tekniska med löneomräkningen är jag inte den typen av budgetexpert att jag kan säga hur ett system ska se ut. Men jag kan konstatera att högskolor och forskning inte har fått några reella ökningar i förhållande till deras kostnader. Vad har gjort under mina fem i utbildningsutskottet är att vi i vår strängt finansierade budget föreslår betydligt mer pengar till forskning och forskarutbildning än vad regeringen gör, och det tänker vi fortsätta med. Vi föreslår mera till forskning än vad regeringen gör, och då blir det en ökning och inte bara en någorlunda kompensation för minskningen. har det skett en 80-procentig ökning av antalet studenter. Merparten av denna ökning har vi varit överens om. Men anslagen till de fasta forskningsresurserna det som kallas faktultetsanslagen har i stort sett legat stilla . Det gör att lärarna får allt svårare att hinna med både forskning och undervisning. Förutom att dessa anslag har urholkats är det ett problem att andelen fasta anslag har minskat. Det är ju väldigt viktigt för den fria forskningen att det finns utrymme för forskning som inte bara bygger på osäkra anslag utifrån. För den arbetsro som en skapande miljö behöver är det viktigt att inte en massa tid ska gå till att formulera ansökningar. Där finns det också en skillnad mellan regeringens och politik. Förutom att vi vill höja det hela totalt säger vi också att de fasta anslagen ska fördelas. När det gäller de tekniska högskolorna finansieras en stor del av professorernas löner av anslag utifrån, inte av fakultetsmedel som det borde vara. Därför säger vi dels att de fasta anslagen måste öka, dels att de totala forskningsanslagen måste öka. På det viset kan resurser användas till mer långsiktiga satsningar på framstående forskningsmiljöer. Eftersom min interpellation handlar om pengar går jag in på det igen. har regeringen ökat anslaget till forskningen med 100 miljoner. föreslår att det anslaget ska öka med 700 miljoner jämfört med . Men av de 100 miljonerna som regeringen föreslår ska 50 miljoner gå till regioner som drabbats av försvarsnedläggningar. Det är en väldigt märklig prioritering som har mera med regionalpolitik att göra än med forskningspolitik. Regeringen vill satsa på områdena medicin och teknik, och det tycker jag är bra. Men eftersom inga riktiga pengar kommer in i systemet då talar jag om 2005, för det är lite osäkert vad som händer senare blir det, som har framgått av debatten, en överföring från humaniora och samhällsvetenskap, trots att också de områdena innehåller många viktiga forskningsuppgifter. 9 Utbildnings- och kulturminister (): Jag ska börja med att slå fast några grundläggande fakta. Anslagen ökar, och skattebetalarna betalar mer och mer pengar till den högre utbildningen. Vi höjer ambitionen för hur många människor som ska få en akademisk utbildning och rustar för framtiden. Ökningen gäller både forskning och högre utbildning. Det har gällt fram till , och vi har redan sagt att för kommer forskningsanslagen att öka med 2,3 miljarder. Av detta påstår att 50 miljoner används på ett sätt som gör att han inte tycker att de 2,3 miljarderna är värda särskilt mycket. Låt oss slå fast en gång för alla att ambitionsnivån höjs. Skattebetalarna avkrävs mer och mer pengar till det här området, även om vi kan vara överens om att det hade varit roligare om det hade ökat mer. Jag är, som alla andra fackministrar, angelägen om att just mitt område ska öka mer. Jag tycker att jag har starka argument för det och kommer att verka för det framöver. Men jag är väldigt glad för de 2,3 miljarderna.