prot · GS0917 · 2004-10-20 00:00:00 — Arbetet med förändringen har gått bra, med ett mycket stort engagemang från många som deltagit i olika projekt under namnet . I det arbete som pågår finns det anledning att lyfta upp de saker som vi vill åstadkomma med den nya organisationen. Det handlar om att få fokus på ett tydligt ledningsansvar, en nationell samsyn, likformighet i handläggningen och en gemensam verksamhetsutveckling. Jag vill redan här klargöra att den här förändringen är en organisatorisk förändring. Den innehåller inga förslag om att i materiellt hänseende förändra försäkringens innehåll. Vad är det nu vi har föreslagit? Jo, en sammanhållen statlig myndighet där och försäkringskassorna inordnas. Den nya myndigheten ska ledas av en styrelse som har fullt ansvar. Det är mycket viktigt. Ledamöterna som ska sitta i den nya styrelsen ska ha hög och bred kompetens. De ska också vara ett stöd i ledningsarbetet. Styrelsen ska svara för de övergripande princip- och policyfrågorna och ansvara kollektivt inför regeringen för myndighetens verksamhet. Generaldirektören ska ansvara för och leda den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer. Jag är övertygad om att den nya organisationen ger bättre möjligheter att få fram gemensamma förhållningssätt och en enhetligare tillämpning. Genom utveckling av handläggningsmetoder, gemensamma och förbättrade utbildningsinsatser ska möjligheterna till högre och jämnare kompetens ge goda resultat. Inte minst personalorganisationerna har pekat på behovet av att en kraftsamling sker när det gäller en gemensam personalpolitik. Det kommer att bli en mycket viktig fråga för den framtida organisationen. Vi kommer också att inrätta en ny förtroendemannaorganisation som på länsnivå ska bevaka att myndighetens verksamhet bedrivs effektivt och med god service, som har sagts här. Det ska vara en förtroendemannaorganisation som inte bär det administrativa ansvaret utan har ett tydligare politiskt uppdrag. Här kan jag passa på att säga till att den skrift som har gått ut är producerad av en tjänsteman i den här organisationen. Jag står inte bakom alla delar i den text som vi har hänvisat till. Jag förmodar att det är av tidsskäl som den har kommit ut så olyckligt. Jag tror att det är mycket viktigt att det finns ett inflytande och en medverkan av förtroendevalda både lokalt och på länsplanet inom socialförsäkringen. Där har vi, som har sagts tidigare, förändrat lite av utredningens förslag vid behandlingen i utskottet bland annat. Men detta ska inte sammanblandas med att verksamheten också ska styras av förtroendevalda. Förtroendemannarollen ska inte tyngas av beslutsfattande kring administrativa frågor. Vi vill att det blir tydligt att rollen för de förtroendevalda verkligen är att representera medborgarna. Genom den nya försäkringsdelegationen får förtroendevalda ett oerhört viktigt uppdrag, att genom uppföljning och utvärdering granska verksamheten utifrån vad som är bäst för allmänheten. En helt ny arbetsuppgift blir att rapportera till regeringen hur verksamheten fungerar. Den här modellen ser jag faktiskt som väldigt viktig, och det är också ett pionjärarbete. Det finns ingen myndighet som har motsvarande roll när det gäller de förtroendevalda och deras situation. När det sedan gäller samverkan i rehabiliteringsfrågor tycker vi att det är viktigt med förtroendemannamedverkan. Det är ett område som har kontaktytor mot politiker på andra områden. Det är också skilt från den dagliga administrationen, ledningen och styrningen av verksamheten. När det gäller förutsättningarna för en effektivare rehabilitering vill vi vara väldigt tydliga med att hela femprocentaren ska beslutas av delegationen. Det innebär att delegationen beslutar om både Finsam och Frisam. Från utskottets sida har vi betonat detta i vårt ställningstagande. Förtroendemännen kommer att spela en viktig roll i uppföljningsarbetet av den nya myndigheten. Jag tror också att vi kommer att se klara vinster i samverkan, eftersom möjligheten att överföra information mellan länen blir större i den nya organisationen. Försäkringsdelegationens ledamöter kommer att utses av regeringen på förslag av de politiska partierna. Man kommer också att få vissa kansliresurser till sitt förfogande. När det gäller socialförsäkringsnämnderna, förtroendemännens medverkan i de konkreta ärendena, föreslår vi ingen förändring utan de fortsätter sin verksamhet som . Det jag har sagt nu kan jag dra en slutsats av som jag tycker är rätt viktig. Den nya har en viktig uppgift, det är att placera individen i centrum för sitt arbete. Med den nya kommer samhällets alla resurser att samordnas på ett bättre sätt, med målsättningen att alla ska kunna komma in på arbetsmarknaden utifrån sin egen förmåga. Sedan skulle jag vilja kommentera några av de förslag och synpunkter som har kommit in från andra debattörer. De motförslag som den samlade borgerligheten presenterar är egentligen en skärpning av regelverket i försäkringen. Det är egentligen det motförslag som presenteras. Jag är mycket tveksam till att gå på den linjen. Det visar verkligen en skiljelinje mellan hur vi ser på de här frågorna och . Jag tror att det är viktigt att det kommer fram. Jag tror inte att vi med lägre ersättningsnivåer och med skärpning av regelverket gör att människor blir friskare. Jag tror på en helt annan modell. Och det är egentligen den som vi har föreslagit, med ökat engagemang i det lokala samhället för de människor som har svårt att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Där tror jag att finansiell samordning har en möjlighet. Det kommer sannolikt att ta tid innan vi är i gång på det sätt som vi vill. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi har det med oss och faktiskt tar den uppgiften på allvar. frågade lite grann om resurserna. Det är alltid en aktuell fråga i de här sammanhangen. Vi har inte i den här omorganisationen lagt in någon rationalisering, som man i många fall gör. Den eventuella rationalisering som sker här bör användas till att bli ännu bättre på att hantera de här svåra frågorna, och man ska ha det utrymmet framigenom också. Det är väldigt viktigt. De flesta rationaliseringar som genomförs har alltid som ett rätt stort mål att uppnå en betydligt lägre kostnad för den verksamhet man driver. Men det har inte varit regeringens mål, och det har inte varit vår uppfattning att det är det främsta målet. Målet är att vi ska bli bättre på det sätt jag har beskrivit. Det är klart att man kanske, som tar upp, får fundera på om det inträffar ett energiläckage om man gör en stor förändring. Det jag känner hittilldags är att det läckaget inte finns på det sättet trots att det är en stor förändring. Jag tror att det är jätteviktigt att man har det med sig framåt. Det är alltså den organisatoriska överbyggnaden som det i första hand handlar om när det gäller omorganisationen, det människor möter på i sin vardag. Där innehåller inte förslaget någon förändring i första rummet. 255 () replik: Du säger, , att den broschyr som har kommit ut inte skulle vara någonting annat än en tjänstemannaprodukt. Men det är lite svårt att uppfatta att det inte skulle finnas en politisk majoritet som har givit klartecken, eftersom den riktar sig till de politiska organisationerna i samband med nomineringarna av försäkringsdelegationerna. Du sitter själv i en kassastyrelse. Om du blir kvar i den nya varianten med en delegation skulle jag vilja höra hur du ser på förutsättningen att du ska lägga dina socialdemokratiska värderingar åt sidan när du utövar ditt uppdrag. Min andra fråga är: Tycker du som förtroendevald att det är riktigt att en statlig myndighet ska tala om för dig hur du ska bedriva det uppdrag som du är utsedd till av ditt parti? 256 () replik: Vi ska inte haka upp oss på den olyckliga formuleringen. Det är viktigt att vi fortsättningsvis agerar utifrån ett medborgarperspektiv. Men naturligtvis kommer ingen av oss att kunna tvätta bort en politisk uppfattning när vi ser på frågorna. Det kommer att genomsyra den verksamheten också. På samma sätt tror jag, som det är i många av myndigheterna, att det är ytterst regering och riksdag som ger uppdraget till myndigheterna. Jag är inte så oroad över den stora förändringen. Jag vill hellre lyfta fram förändringen när det gäller den finansiella samordningen. Där har vi faktiskt ett stort uppdrag att tillsammans med länsarbetsnämnd, landsting och kommuner på bästa sätt använda samhällets resurser för de människor som behöver dem. Det ser jag som en stor utmaning i ett framtida uppdrag. Där finns mycket att göra. 257 () replik: Jag delar uppfattningen att det finns mycket att göra, men det var inte det som var min fråga. Jag frågade hur du ser på beskrivningen av det nya uppdraget. Det var en stor fråga när vi diskuterade inför det beslutet i kassans nya organisation. Det är viktigt att klargöra vad uppdraget är i försäkringsdelegationerna. Om det är något slags utvecklad tjänstemannaroll är det inte riktigt det som vi avsåg med beslutet . 258 () replik: Jag ser inte det uppdraget som en tjänstemannaroll. Vi undervärderar betydelsen av den finansiella samordningen. Det är betydligt mer resurser att hantera där än vad vi har sett . De pengar, 1,9 miljarder , som staten satsar skulle kunna mötas av lika mycket pengar från kommun och landsting. Då har vi en betydande möjlighet att arbeta med de svåra rehabiliterings- och ohälsofrågorna i det lokala perspektivet. Det är viktigt att ha den utgångspunkten. Jag ser mig fortfarande som en politiker i den rollen. Det kommer de att göra som finns i det sammanhanget från de olika samhällsorganisationerna. 259 () replik: Jag vill bara uppmärksamma på att det faktiskt står att regeringen bör genomföra en kartläggning av effekterna av vad som har skett . Det står inte i reservationen att vi kräver olika åtgärder per omgående. Uppmaningen är en kartläggning av förändringen och framåt. Jag vill också ställa en fråga för att få ett förtydligande av uppfattning. uttrycker att han tror att det är viktigt med försäkringskassedelegationerna. Är det viktigt eller är det inte viktigt? Det är ingen trosuppfattning som jag tycker att ska presentera här utan jag vill att han ska ge ett klart och tydligt svar. Är det viktigt eller inte viktigt? Om det är viktigt vilket jag hoppas hur ska försäkringsdelegationen få en bekräftelse på att budskapet når fram och blir effektuerat om man har synpunkter på den verksamhet som bedrivs? 260 () replik: Den nya roll som delegationen ska ha är naturligtvis viktig. Jag tror inte att det är viktigt utan det är viktigt att delegationen har en roll i den framtida organisationen. Det gäller speciellt utifrån kontakten med andra politiker på andra samhällsområden. Det är inte alltid så att vi har haft samma mål i och med att vi har olika utgångspunkter, men med individen i centrum måste vi samla samhällets samlade resurser i frågorna för att göra det bättre än . Det är syftet med detta. I grunden är vi i många partier överens om att vi vill göra en förändring i de organisatoriska frågorna. Det enda som har framkommit är att något parti vill skjuta det här lite längre fram i tiden. Men i grunden har vi inte olika uppfattning om behovet av en ordentlig samsyn i de frågor vi diskuterar. 261 () replik: Det är riktigt som framför att vi har en gemensam uppfattning om att en förändring är nödvändig. Det är helt rätt. Men känns det ändå inte förnedrande för en försäkringsdelegation att framföra synpunkter till regeringen när det egentligen är styrelsen för hela som ska vara kunnig? Det är också fantastiskt att det plötsligt går att uttrycka det så. I en tidigare utredning stod det att det inte var vem som som fick ingå i arbetet utan att det skulle vara kompetent folk. Man kan då undra vad det är för människor som kandiderar för vissa partier om detta plötsligt ska behöva påtalas. Är det inte att hoppa över ett led och missa den direkta kontakten med beslutshavarna när man från delegationen ska gå till regeringen och sedan är det styrelsen som ansvarar? Hur fungerar den kommunikationen däremellan? Det vill jag ha svar på som ett sista klarläggande. 262 () replik: Det här är ett pionjärarbete. Det är viktigt att vi tar det i den formen. Jag är övertygad om att det behöver ske en utveckling. Jag tror inte hela lösningen har presenterats på det sättet. Precis som vi sade när vi fattade beslut om Finsam måste det lokala engagemanget också göra sin insats för att utveckla detta. Dialogen med den lokala verksamheten i länet och dialogen med den centrala styrelsen är ett måste om uppdraget ska bli verkningsfullt. Man har inte beslutsbefogenhet i vissa frågor, men jag ser utvecklingen av dialogen inom ramen för det förslag vi lägger fram här. 263 () replik: Vi som har följt frågan under en lång rad år och har varit med på kassans kongresser och så vidare har upplevt den frustration som många förtroendevalda har känt inför förändringarna. Sedan hör vi , som själv är en förtroendevald inom kassan, stå här och prata om hur viktigt det är att kompetent folk sitter i styrelsen. Jag har i min enfald trott att det har varit kompetent folk som har suttit i de kassastyrelser som har funnits. Om de lyssnar på denna debatt måste de känna sig besvikna över att det verkar som att de inte har varit kompetenta eftersom det måste göras en förändring för att få in kompetent folk att jobba med frågorna. Sedan var det frågan om individen i centrum. Där delar jag helt åsikter. Det är oerhört viktigt att det blir så. Visst kan det riktas kritik mot hur det har varit, men det har inte funnits de resurser som kan förväntas. Tror verkligen att enbart omorganisationen kommer att innebära att betydligt färre personer kommer att vara sjukskrivna? Det vill ju till mer resurser än så. Tror verkligen att det bara gäller organisationen? Vi kan se på tidigare omorganisationer. Vid varje sådan omorganisation i olika verksamheter har det inneburit att arbetet stannar av, en frustration hos alla de människor som jobbar i en verksamhet där man ska tänka nytt, nya direktiv, omflyttningar av folk på olika poster. Tror verkligen att det kommer att rulla på som om ingenting har hänt och att med hjälp av det som sker sjukskrivningarna kommer att minska? 264 () replik: Jag har stor respekt för den stora organisationsförändring vi pratar om. Det som gör att jag har stora förhoppningar och förväntningar på en ny organisation är det stora engagemang som redan nu finns i hela organisationen. Det är sällsynt att personalen är så positiv till en omorganisation och har arbetat med stort engagemang för de förändringar som behöver göras också i ett kort perspektiv. Jag tror mycket på detta. Jag tror att det finns en del inre arbete som går att förenkla genom att ha en gemensam administration. Jag tänker på löneadministration och en del sådana uppgifter som jag kallar det inre arbetet i organisationen. Jag tror faktiskt att det går att förenkla och förbättra i stället för att göra det på 22 ställen. Där finns delar av en effektivisering av en organisation så att man får mer resurser till att hjälpa till och stötta i frågor som rör långa sjukskrivningar. 265 () replik: Det bådar gott om det stämmer att all personal är positiv till detta. Men vi har inte kommit så långt . De erfarenheter man har av gjorda omorganisationer på andra ställen är absolut inte enbart positiva. Man tror att skapandet av en mastodontmyndighet ska lösa alla problem. Jag fick inte heller svar på frågan om tror att omorganisationen är trollformeln till att minska sjukskrivningarna. Det är inte vår övertygelse. Vi tror nämligen att det kommer att ta tid innan ett system sätter sig när man förändrar. Det är självklart ingen nackdel om det går att organisera om på det sättet att man slipper administration på många olika ställen, att man kan föra samman det och ha det mera centralt. Jag kan också förstå att det kan vara en viss vinst i detta. Men kommer det att lösa sjukskrivningsproblemen? Det tror inte vi. 266 () replik: Det är inte med de utgångspunkterna vi gör förändringen, att det är främst bara det här förslaget som förändrar sjuktalen och sjukligheten. Det är inte någon grund för förändringen i sig. Jag tror inte heller att organisationen i sig gör den stora förändringen, utan det är kopplat till ett antal förslag som vi lägger när det gäller att försöka förändra den process vi har. Jag var väldigt positiv till det vi gjorde när vi hade diskussionen om deltidssjukskrivningar och ett annat sätt att arbeta med de här frågorna. Det är ett steg. Det finns flera steg. Det har debatterats ekonomiska drivkrafter här . Jag tror att det finns många olika steg i det här. Men en bra förutsättning för att kunna sätta förändringar i sjön är att man har en bra organisation som samordnas över hela landet. Det är en oerhört viktig förutsättning för det fortsatta jobbet. Sedan kan vi alltid till och från diskutera vilken tidpunkt som är den lämpliga. I grunden tror jag att vi på den här punkten är väldigt överens mellan de olika partierna. 267 () replik: Vad jag förstår vill inte ha någon förändring i praxis och regeltillämpning. Vid en undersökning som gjordes där man intervjuade distriktsläkare framkom det att i av fallen skulle de egentligen inte ha sjukskrivit men kände sig inte ha möjlighet att säga nej till sjukskrivningen. Vi läser också i tidningen om sjukskrivning på grund av trötthet och konflikter på arbetet. Betyder detta att är nöjd med denna regeltillämpning? Anser han inte att någonting behöver göras för att ge stöd till dem som har att tillämpa reglerna? 268 () replik: Nej, nöjd ska man aldrig vara på ett så här svårt område. Jag tror inte att sänkta ersättningsnivåer och andra sådana förslag leder till minskad ohälsa. Det finns också andra utredningar, som pekar på andra saker. En mycket stor andel långtidssjuka personer säger att de skulle kunna arbeta halvtid eller deltid på sin arbetsplats men att de inte är välkomna tillbaka. Det är en annan sida av problematiken som det är väldigt viktigt att fundera på. Jag tror att kontakten och en bättre dialog kopplat till arbetsplatsen är en förutsättning för att vi ska kunna lösa de här frågorna framöver. Precis som jag sade, måste människor utifrån sin förmåga också få använda sin förmåga till att göra en arbetsinsats. Det är inte riktigt så i praktiken . 269 () replik: Jag vill komma tillbaka till det här att det kanske finns många onödiga sjukskrivningar, inte minst när de här läkarna uttalade att de egentligen inte hade velat sjukskriva. SBU gjorde en genomgång av sjukskrivningar där det visade sig att många hade blivit sjukskrivna men kanske från början hade haft lite oklara grunder, och sedan hade de i många fall blivit sjuka av sjukskrivningen. Då vill jag än en gång fråga: Hur ser på det här? Betyder det att reglerna är feltolkade? Ska inte läkare och försäkringskassa förändra tolkningen, praxis och tillämpningen av regler? 270 () replik: Det är klart att jag håller med om det som säger, att om man som läkare inte gör det man borde göra är det fel. Om man inte borde sjukskriva och ändå gör det agerar man på ett felaktigt sätt. Det är väldigt viktigt att samarbetet inom Finsams ram innebär att de lyfter upp de här frågorna och tar den här diskussionen. Det sker ett ordentligt utvecklingsarbete när det gäller dialogen mellan sjukvården/läkarna och . Jag tror inte på sänkta ersättningar, som jag sade tidigare, utan jag tror på att dialogen måste bli mycket bättre. 271 (): Först några hastiga ord om varför vi har den här debatten . Vi vet att det har funnits en omfattande och, enligt min uppfattning, berättigad kritik mot försäkringskassorna för att likartade ärenden ibland har bedömts helt olika av olika kassor. De lokala förutsättningarna ska förstås på olika sätt vägas in i bedömningen av enskilda ärenden, men jag tror att få kunnat försvara de ganska disparata bedömningar som i många fall har gjorts. Det har också funnits problem det erkänner numera de flesta med att skapa en gemensam personalpolitik, och emellanåt har goda exempel i vissa kassor varit svåra att sprida till andra. Det var bland annat därför som behandlade ett betänkande om en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration. Det vi har att ta ställning till är en del av följdförändringarna till det beslutet. står bakom också den nu framlagda propositionen och dagens betänkande. Vi har sett det och ser det som angeläget att komma till rätta med de olika bedömningar som görs i olika delar av landet, och vi ser gärna en mer enhetlig myndighet. Det är en märklig debatt vi har fått här . Låt mig citera ur den borgerliga reservationen. Där står följande: Enbart en omorganisation av leder inte till färre sjukskrivningar. Jag vet inte, fru talman, vilka blålinsade glasögon man får ta på sig för att hitta formuleringar som leder i den riktningen i utskottsmajoritetens betänkande. Jag kan där inte läsa att det står någonting om enbart en omorganisation av leder till färre sjukskrivningar. Den formuleringen hittar inte jag. Om några av de borgerliga debattörerna har hittat den är de välkomna att ta replik och upplysa om var detta står att finna. Tvärtom handlar det om att få enhetliga regler, men inte att i materiellt avseende förändra försäkringens innehåll. Det är klart och tydligt uttalat. För förmodligen första gången under mina år i ska jag inte använda hela min talartid. Det finns helt enkelt ingen anledning till det i det här fallet. De förändringar som diskuteras är nödvändiga följder av tidigare beslut, beslut som i sin tur varit viktiga för att uppnå en större rättssäkerhet för den enskilde som behöver . Invändningarna som vi har hört handlar om något helt annat än det som föreslås. Någon vill diskutera en informationsbroschyr utgiven av en myndighet. Någon annan vill diskutera möjligheten att inskränka själva innehållet i försäkringen. En tredje vill diskutera själva tidpunkten, när beslutet om att vi ska genomföra denna nya myndighetsstruktur egentligen redan är fattat. Samtliga enas de som en stor familj bakom just det de moderata motionsyrkandena, som inte heller de har särskilt mycket med innehållet i det här betänkandet att göra. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 272 (): Många ute i landet tror att är en statlig myndighet, men så är det ju inte i formell mening förrän . är det äntligen dags att få till en sammanhållen myndighet av och . Den nya myndigheten är tänkt att åstadkomma mer lika behandling och större rättssäkerhet. Jag hoppas också att sjukskrivna som behöver hjälp och stöd ska få det på ett bra, effektivt och relevant sätt, med ett större så kallat kundperspektiv för ögonen. Det är ju meningen att få sjukskrivna tillbaka till arbetslivet, och då behövs allt stöd man kan få från samverkande parter på länsnivå, till exempel från landsting, försäkringskassa, kommun och länsarbetsnämnd. Att man sänker ohälsan med hjälp av statistik är ju ingen hjälpt av. Då dröjer det inte länge förrän de sjuka och drabbade dyker upp på något annat sätt i bidragssystemet. Som det är bollas många runt och får inte den hjälp som de har rätt till. var jag på studiebesök i och träffade ansvarig inom kommunens vård och omsorg för att höra hur man där jobbar för att motverka ohälsa. Den ansvarige hade då också ordnat ett väldigt intressant besök. Det var ett besök på , Arbetsförmedlingen och kommuns socialkontor. Man har flyttat in under samma tak, är alltså i samma byggnad och har en gemensam reception. Detta har gjort att man samarbetar för att få till den bästa lösningen för den enskilda individen. Nästa steg som de tänker ta i är att kommunens vård och omsorg också ska flytta in där. Så här tycker jag att det ska gå till för att man på ett bättre sätt ska kunna hjälpa dem som behöver stöd. Vi har debatterat ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare. Nästa steg måste vara att få till det så att myndigheter och andra tar ansvar så att man verkligen underlättar återgång till arbetslivet.