prot · GS0941 · 2004-12-01 00:00:00 — Mot den bakgrunden har vi naturligtvis inga skarpa yrkanden eftersom vi, tillsammans med övriga i oppositionen, konstaterar att budgeten är en helhet. Det är ju syftet med besluten. Det gör att vi bara har ett särskilt yttrande i den här delen. I vårt yttrande har vi pekat på att det behövs en annan inriktning för den ekonomiska politiken. Vi behöver skapa goda växtmöjligheter, herr talman, både för människor och för företag för att vi ska kunna utveckla vårt land och göra det bästa av våra förutsättningar. Det gäller, som sagt var, alla människor och alla företag, också de små människorna och de små företagen. Demokratipolitiken, som berörs under avsnittet , är naturligtvis central för de förutsättningarna. Här skapar vi en del av det ramverk som gör det möjligt för människor att växa och som gör det möjligt för människor att vara med om att ta ansvar, påverka och forma vår framtid gemensamt. Kammaren har här antagit ett antal mål för demokratipolitiken, varav en del har tagits upp, herr talman. Dock konstaterar jag att det här finns en punkt som jag härförleden hade en debatt med om och som handlar om att antalet förtroendevalda ska öka med 10 000. På den punkten ser det ut att bli en minskning, herr talman, på en motsvarande nivå, om man inte ser upp. Bakom det ligger naturligtvis frågan om människor känner att de har möjligheter att delta och påverka eller om ramverket är för långt borta eller för krångligt. Från vår horisont vill vi skapa en deltagande demokrati. Vi håller fast vid det målet, men vi ser att det inte är ett beslut som kan utformas bara härifrån. Det räcker inte, herr talman, med en ny myndighet för att klara en deltagande demokrati. Det räcker inte heller med att tillsätta en ny samordnare för att åstadkomma en deltagande demokrati, utan vi ser att man här måste våga ändra synsätt. Man måste våga bygga underifrån, från människor, och låta det civila samhället växa. Sedan måste man dela makt, så det görs tydligt och klart vad för mandat man har på respektive nivå och hur man som medborgare kan vara med om att följa upp och påverka och även utkräva ansvar för styret på rikets olika nivåer. En översyn av regeringsformen är ju i vardande, och vi ser det från sida som viktigt att den översynen inte stannar i de slutna rummen. Vi vill att det blir en öppen och givande dialog som medborgarna bjuds in till för att få vara med om att forma det gemensamma ramverket för hur vårt land ska styras. Det är därför, herr talman, som vi i reservation 5 under punkt 11 har pekat på behovet av ett demokratikonvent som ett inslag i den översyn som stundar. Hela samhället kan bjudas in till ett öppet demokratikonvent där man kan vara med om att forma och föra samtal kring vårt gemensamma ramverk. Då kan detta verkligen göras till ett hela svenska folkets och inte bara den här kammarens ramverk. Vi tycker att ett sådant uppdrag skulle kunna tas fram och att processen, herr talman, skulle kunna börja genom att det förs ett samtal kring det fördrag som vi enligt planerna ska behandla i kammaren och som handlar om relationer till EU. Vi tycker att demokratikonventet mycket väl kan inleda processen med en sådan öppen och bred dialog. Vi tror att detta skulle kunna förankra helheten och synliggöra att vi har en demokrati på flera nivåer. Demokratin måste hänga ihop men måste också vara gripbar för medborgarna. Från den utgångspunkten vill jag, herr talman, också lite kommentera budgeten, även om vi inte har några skarpa förslag. Frågan om presstödet har berörts. Från vår horisont är det fortfarande ett viktigt inslag för att säkra medborgarnas möjligheter till en fri åsiktsbildning och en medietillgång i hela landet. Från den utgångspunkten är vi positivt inställda till ett fortsatt stöd för pressen. Detta är föremål för en utredning som vi ser fram emot. Vi hoppas att den ska kunna lösa de frågor som helt klart behöver ses över eftersom verkligheten har förändrats. Ett av de anslag som berörs under utgiftsområdet är , som har nämnts. Regeringen styr riket, och till sitt stöd har den ett regeringskansli, en samlad myndighet. Om tillväxten av myndigheternas antal har varit god, vilket har kommenterats, må man väl säga att detsamma också har gällt för tillväxten av myndigheten . Många myndigheter i vårt har varit föremål för sammanslagningar till en enda myndighet. En sådan sammanslagning skulle enligt vad som sades leda till en effektivisering och en rationalisering. Det har också skett en departementsreform med sammanslagning av departement inom . Också där skulle ett syfte vara effektivitet och rationalisering. Ändå kan man se, herr talman, att ekonomiska tillväxt uppgått till 1,1 miljarder. Ordförandeskapet 2001/02 skulle leda till ett tillskott om 835 miljoner. Av dem finns såvitt jag kunnat se 407 miljoner redovisade mera preciserat i en skrivelse till kammaren . Vi kan, herr talman, konstatera att det vid sidan av interpellationer och kommittéer nu finns färre ärenden i . Ändå har man flera anställda och en tillväxt om 1,1 miljarder. Det hänvisas till EU-arbetet, men av regeringens egen årsbok framgår att färre regeringsärenden är anmälda och att färre EU-handlingar är noterade. Det ser alltså ut att finnas något glapp i systemet, herr talman. Mot den bakgrunden och med tanke på den redovisning som har lämnats tycker vi alltjämt att det finns skäl att hämta hem de 835 miljonerna, så att kammaren tydligare kan ta ställning till hur rikets styrelse utövas av och regeringen, som faktiskt ska styra landet. Det var synd att kammaren inte tog fasta på den möjligheten till att få en rationalisering och en bättre budget. Jag yrkar återigen bifall till den reservation som jag tidigare biträtt. 5 (): Den budget som utgiftsområde 1 är en del av har vi i den rödgröna alliansen all anledning att vara stolta över. Återigen prioriterar vi arbetet för att bekämpa miljöförstöringen och för att åstadkomma rättvisa, jämlikhet och jämställdhet, över de ideal som vi faktiskt inte tror på, över idén om att någras profithunger ska få gå före, över idén om att regler som förbättrar miljöarbetet ska få läggas åt sidan och över tanken om att hela ska förvandlas till en enda marknad och inget annat. Vi har alltså all anledning att vara stolta över budgeten. Jag är också glad för många inslag som ligger utanför utgiftsområde 1: skatteväxlingen, friåret och annat som är klara gröna framgångar i budgeten. Jag är glad över den gemensamma rödgröna ansats som vi gör för rättvise- och jämställdhetsarbetet. Jag är glad för några saker inom utgiftsområde 1, bland annat för det som poängteras i budgeten om IT i demokratins tjänst. Att använda IT för att få fler människor delaktiga både före beslutsprocessen och i själva beslutsfattandet har ofta varit en grön reform. Uppe i , där var språkrör och blev största parti, har man mycket med hjälp av IT hållit rådslag om sådana saker som den kommunala budgeten och den lokala översiktsplanen. I frågor som annars mest avgörs av en handfull medborgare på kommunkansliet har alla fått en möjlighet att vara delaktiga. IT ger verkligen en möjlighet att nå demokratiska framgångar. nämner man i budgeten hur man ska fortsätta att använda IT i demokratins tjänst. Vi tycker att det är positivt, och vi förutsätter också att regeringen tar fasta på det tillkännagivande som man fått från om att tillsätta en utredning för att se över hur reglerna kan förbättras och IT-arbetet förenklas. En annan sak som man är stolt över, som deltagare i den rödgröna alliansen, när man läser utgiftsområde 1 är hur vi värnar presstödet. Jag kan för mitt liv inte förstå dem som argumenterar mot presstödet med orden: Nej, det snedvrider konkurrensen. Det påverkar, säger man, indirekt vad som står i tidningarna. Skulle inte annonsmarknaden som också finansierar medierna göra samma sak? Är det bättre att helt lämna över till annonsörerna och företagen att kunna styra medieutbudet? Yttrandefriheten, som vi alla värnar, förutsätter ju också att människor har möjlighet att sprida sitt ord. Ska man sprida sitt ord krävs det ekonomiska resurser. Antingen kommer de mestadels från det privata företagandet eller så finns det en möjlighet att också ta del av ett allmänt presstöd. Vi värnar den möjligheten. Man försöker använda som ett argument att medielandskapet har ändrats, att vi nu har nya medier, att man kan sprida sina idéer via Internet och vissa e-tidningar. Ja, det är jättebra, men det förringar inte papperstidningens roll. Och den logiska konsekvensen av det borde vara att utöka presstödet till att också omfatta dessa nya medier, inte att avskaffa det. sitter en utredning som ser över presstödet. Bland annat har den i sitt direktiv att se hur man kan utöka det till nya medier. Det tycker vi är jättepositivt, och vi hoppas att den här utredningen kan resultera i en proposition på bord om inte alltför . Är det då en grön budget vi har framför oss? Jag fick den frågan en gång och jag svarade: Grönare än utan oss. Budgeten är mycket grönare än den hade varit utan medverkan, men det är klart att det finns delar av budgeten där vi inte riktigt har nått ända fram. Vi har då och då krävt att man rent allmänt ska göra en nedskärning på administrationen. Vi har inte stått bakom, i riksdagsstyrelsen, att man ska utöka antalet politiska sekreterare, politiska tjänstemän i . Det är mycket möjligt att det är en positiv reform, men då ska den finansieras inom befintliga ram. Ser man den som positiv kan man i sådant fall nagga på riksdagsledamöternas arvoden eller hitta en annan finansiering för att nå det. Vi har en kritisk inställning till kungahuset, till hovet. Vi ser möjligen att man kan spara pengar där. har genom ett tillkännagivande nästan i enighet pratat om att man måste få ökad insyn. Vi förutsätter att vi snart också kan få det. I betänkandet hittar man en reservation, reservation nr 1 från , där det talas om målen för demokratipolitiken. slår fast att man strävar efter en gräsrotsdemokrati, en deltagande demokrati. Som en miljöpartist som kämpar för fler folkomröstningar, som genast står upp för möjligheten till folkinitiativ, medborgarförslag och deltagande demokrati och som i sitt partiprogram till och med skriver att målet, visionen, är en direkt demokrati, är det givetvis lätt att känna sympati för den reservationen. Jag har under min korta tid i pratat om gräsrotsdemokrati. Jag har refererat berömda ord: Kanske vore bästa boten för den trötta samhällskroppen ifall tankarna från toppen i stället kom från roten. Och jag har nämnt decentralism än jag kan räkna. Självklart känner jag sympati för den reservationen. Men vi har valt en annan väg än att reservera oss i kammare. Vi har ett organiserat och ofta väl fungerande samarbete med Socialdemokraterna och och hoppas på att vi tillsammans med de goda krafterna inom de partierna faktiskt ska verkställa en del av den politik som förs fram som en pamflett i reservation 1 och se till att det på allvar blir en mer deltagande demokrati där fler medborgare blir delaktiga i de politiska besluten. Det handlar om att verkställa de mål som man skissar upp för demokratipolitiken. Jag är alltså stolt över budgeten. Jag är stolt över vad vi tillsammans i budgetsamarbetet har uppnått, även om jag, som alltid, hoppas att vi kan nå ännu längre nästa gång. Jag önskar att jag alltid kunde vara lika stolt över att vara politiker. Men jag måste erkänna att det första jag gör när jag möter nya människor, när jag träffar människor som inte känner till vad jag sysslar med, kanske inte alltid är att säga vad jag gör. Det beror inte på att jag tycker att vi gör något fel här tvärtom, vi fyller en väldigt viktig uppgift i den representativa demokratin. Men de skandaler som har varit och den insikt som finns bland medborgarna om vissa delar av politiken gör att man alltid eller väldigt ofta tvingas in i en försvarsställning. Man måste förklara inkomstgarantier och arvodesnivåer. Det gäller inte bara oss som sitter i och har ett hyfsat för högt, menar jag arvode, utan det gäller också lokalpolitikern som sitter i en socialnämnd och tar tid från sin fritid och från sin familj för att läsa på för att göra det lite bättre i sitt lokalsamhälle. Hon får förklara varför några politiker ska leva i, som man ser det, sådant överflöd. Det gör att färre människor egentligen orkar med politiken. Färre människor blir intresserade av att ta fritidspolitikerns uppgift, och det tror jag är ett problem. Jag tror att vi måste se över hur vi kan minska klyftan mellan väljare och valda och hur vi politiker kan upplevas vara en del av dem som väljer och inte bli en satellitverksamhet en bit ifrån. Ett sätt att göra det är att se över det inkomstgarantisystem som med rätta har retat många människor. Det är inte rimligt att en minister som går i pension kan bli försörjd livet ut av det allmänna. Det är inte rimligt att man har den typen av inkomstgarantier. Vi borde i stället prova ett system där man får en inkomstgaranti man letar jobb. Ska man ha den fortsatt ska den vara behovsprövad så som det är i så många andra system för andra människor det är behovsprövat. Det är den modellen vi skissar upp i reservation 8 som jag härmed yrkar bifall till. Det skulle vara ett effektivt sätt bland många för att närma väljare och valda till varandra. Det går inte att skylla på att man ska titta på hur det är i det privata näringslivet, att de där har sådana förmåner. Det är inte dem vi ska jämföra oss med. Vi ska vara en del av dem som väljer oss. Dem ska vi jämföra oss med. Deras förutsättningar ska vi förstå, inte en del av en oberörbar elit av näringslivstoppar, medietoppar och politiker. Den verkligheten får vi inte hamna i. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet, bifall till budgeten och också bifall till reservation 8 i den delen. 6 () replik: Det är spännande att lyssna till . Han är uppenbarligen stolt men inte nöjd. Är det någon som har hört uttrycket förut? Jag hör verkligen hur samarbetet mellan regeringen och växer sig allt tätare. börjar också låta som en sann företrädare för den socialdemokratiska regeringen, också i sitt ordval. Jag noterar också att han uppenbart numera är stolt, om än kanske inte helt nöjd med sakernas tillstånd, när det gäller arvoden och annat som han har haft avvikande meningar runtomkring. Det är spännande. Frågan är: Är också stolt över tillväxten inom ? Är stolt över att vara med och administrera och ta ansvar för en tillväxt på 1,1 miljard ? Är nöjd med att de 835 miljoner som gavs för ordförandeskapsåret på något sätt ser ut att leva kvar trots att antalet ärenden på olika områden går ned? är uppenbarligen en stolt medansvarig för sakernas tillstånd. Hur kommer det sig att det inte kommer bättre klarhet på det här området? Sedan talar om demokrati och gräsrotsdemokrati. Reservation 1 är inte intressant att stå bakom. Men, , det finns en till som jag yrkade bifall till som gäller demokratikonventet. Varför inte bifalla den, , för att verkligen ge medborgarna en möjlighet att vara med och diskutera vårt gemensamma ramverk före? Det handlar då inte bara om att komma efter och kräva folkomröstning utan om att vara med och diskutera före. 7 () replik: Stolt men inte nöjd är en ganska bra paroll. Jag ser att samarbetet mellan Socialdemokraterna och blir allt närmare. Det är jag glad för vid många tillfällen det finns väl tillfällen när man har de motsatta känslorna också. Men jag tror inte att jag är välkommen in i Socialdemokraterna för den delen. Vi är två skilda partier. Vi ser vissa likheter. Vi ser också skillnader. Jag tar det väl som en komplimang för det goda samarbetet på vår kant. Jag hoppas också att ni i alliansen kan lära er att samarbeta lika väl och inte slå mot varandra som ni till exempel har gjort i den här debatten om presstödet och som ni gör i varje annan debatt. Man undrar hur ni egentligen ska kunna ro ihop ett regeringssamarbete. Tack och lov kommer vi nog aldrig att behöva uppleva det i verkligheten. Jag fick en del frågor av . Den första jag uppfattade handlade om att jag nu skulle vara stolt över de arvoden vi har. Då hörde inte riktigt vad jag sade. Jag är inte stolt över riksdagsledamöternas arvoden. Jag är inte stolt över de inkomstgarantier man har såväl i som i regeringen. Jag är inte stolt över att människor uppfattar en rejäl klyfta mellan väljare och valda. Det vill jag ändra på. Jag vill kunna vara stolt över att vara politiker. Därför föreslår vi sådana saker som sänkt riksdagsarvode, rotationsprincip i politiken man ska inte få sitta för länge och avskaffande av inkomstarvoden för regeringsledamöter, något som tas upp i det här betänkandet i reservation 8. En annan fråga jag uppfattade var om jag var stolt över tillväxten i . Nej, jag sade i mitt anförande att vi ofta har krävt en generell minskning av administrationen, en nedskärning på administrationssidan. Det har gällt , även om vi vet att de tillkännagivanden som vi gör här måste efterföljas av handling. Det kräver folk som gör det. När det gäller har vi motsatt oss den rätt stora ökning som görs i nu med nya politiska sekreterare. Vi har sagt att om det ska göras får det finansieras inom rådande budget. Har vi haft med oss där? Jag tror inte det. Men får gärna svara på om vi har varit på samma sida där. 8 () replik: Det låter rätt så rart med stolthet över medverkan i regeringsarbetet. och Socialdemokraterna går hand i hand mot framtiden. Det handlar om 835 miljoner, . Du gör ju ingenting åt det. Du talar om att man har framfört önskemål om att skära ned på administrationen, men vad gör du för att komma till rätta med den kraftiga tillväxt som finns inom ? Vad har åstadkommit i den delen? Det finns ingenting i budgeten som pekar på att det sker någon uppstramning eller att man redovisar hur tillväxten har uppkommit, var den hör hemma. Det måste leda till slutsatsen att är nöjd. Det finns ingenting i den reservation eller i den budget som ligger på bord som säger någonting annat än att också och är nöjda med sakernas tillstånd när det gäller arvoden. Det måste innebära att och är nöjda. Det är en annan sak att man måste jobba med att få vara stolt som förtroendevald, men då kanske med andra metoder eftersom inte har någon avvikande mening i den här delen. : Varför inte ett demokratikonvent, , för att ge medborgarna möjlighet att diskutera vårt ramverk från grunden? 9 () replik: Hellre hand i hand med socialdemokratin och de goda delarna inom det partiet än armkrok med och nyhögern. Det är det val vi gör. Vi kan inte försöka bilda regering med dem som vill avskaffa presstödet, skära ned i ersättningsnivåerna i socialförsäkringen och andra system och nedrusta välfärden. Det är ett annat val som man kan göra. Det valet har uppenbarligen gjort. Jag känner mig stärkt inför valrörelsen. Jag hade inte varit lika lugn om jag hade varit . Jag får återigen ett par frågor. Jag svarar på dem. Vi har en motion om sänkning av riksdagsledamöternas arvoden. Vi kommer precis som vi har gjort att återkomma till det. Med tanke på argumentation slipper jag nog vara ensam om att försvara en sänkning av riksdagsledamöternas arvoden. Då blir det centerpartister och miljöpartister tillsammans som kan ta detta steg för att kunna bli stolta i rollen som förtroendevald rikspolitiker och underlätta rollen som fritidspolitiker då de inte behöver stå till svars för våra höga arvoden. Jag får frågan om ett demokratikonvent. Jag kan ha viss sympati för tanken på att en författningsutredning utformas utifrån ett demokratikonvent och att det civila samhället kommer in tydligare i en författningsutredning. Jag förstår tanken bakom, även om jag inte delar idén om att EU-konventet varit det mest demokratiska som har skett. Snarare är det tvärtom. EU-konventet hade väldigt stora demokratiska problem. Man ställde inte de förslag som lades fram inför votering. Man lät inte den lilla opposition som fanns där uttrycka sin mening på fullt allvar. De lämnade förslag, men man fick inte ta dem till votering. De fick skriva alternativförslag i slutändan som skulle distribueras till alla men som riksdagsledamöter nog inte har sett. Det gömdes undan någonstans på slutet. Så det konventet är ingen positiv förebild att ta efter. Gärna att får in fler människor, men det kan väl göras utan ett tillkännagivande från om det. ledamöter får se till att det blir verklighet. 10 () replik: Jag tycker att den diskussion som förs om de olika regeringsalternativen är lite rörande. Det finns fyra partier som utmanar den sittande regeringen och deras samarbetspartier och som är överens om att de vill bilda regering. På den motsatta kanten är det olika bud om vilka partier som ska ingå i regeringen. Jag tycker kanske att skulle ägna sig åt lite självkritik när det gäller samarbetsförmågan på den egna kanten innan han angriper motståndarsidan. Min konkreta fråga gäller det som också var inne på, det vill säga expansion. har den fenomenala förmågan att sitta i både ansvarsställning och opposition . Men det är ju så, , att du ansvarar för inte bara utgiftsområde 1 utan hela budgeten. har ökat i kostnader . Personalstyrkan har ökat . Frågan är vad tänker göra åt det om han vill vara trogen sina tankar om att minska på administrationen. Det är min första fråga till . Den andra frågan gällde den fråga som jag har tagit upp och handlar om att vi har en statlig myndighet under Statsrådsberedningen som ska ägna sig åt EU-forskning. Är det verkligen rimligt att vi har en statlig myndighet direkt under Statsrådsberedningen som ska ägna sig åt att forska kring EU-frågor? Är det inte bättre att den typen av pengar finns på de vanliga universiteten och högskolorna i stället för att ligga direkt under Statsrådsberedningen med de risker för ökad politisering av forskningen som det innebär? 11 () replik: Jag blir lite sorgsen när polemiserar mot i regeringsfrågan. och hade ju ett ganska väl utvecklat samarbete i en del frågor där vi hoppades att vi kunde nå en samsyn. Medborgarmakt var en av de frågorna. Vi vet att miljöpartister har en väldig samsyn med många folkpartister lokalt om det goda liberala samhället, om människovärde, idéer om en värdig kriminalvård och att ha en mer humanistisk samhällsuppbyggnad. Men tyvärr börjar mer och mer glida ifrån det. Man börjar mer och mer hamna i högerfällan ihop med . Det är ett val får göra. Det gör att kanske blir öppet för många sanna socialliberaler inom den folkpartistiska väljarkåren. Det gör att vi får en mer polemiserad politik. Det är jag, som sagt, sorgsen över. frågar hur jag kan ta ansvar för tillväxten på eller, vilket vi inte heller gillar, för den myndighet som finns direkt under Statsrådsberedningen och arbetar med EU-frågor. Vi har aldrig gjort någon hemlighet av att vi vill avskaffa den och överföra pengarna till den normala högskoleverksamheten. När man samarbetar går man in med vissa krav. Man säger: Det här är vår ingång. Vi vill få igenom det här. Sedan träffas man. Man får igenom vissa saker. Man blir överens om vissa saker. Några saker får man ge sig på. Jag är helt övertygad om att jättegärna hade velat vara i rollen att gå in i ett samarbete och säga vad han vill få igenom och få igenom några av de sakerna fast några andra partier får igenom andra saker där han får lägga sig. är inte det. är i opposition. Då kan han också säga: Det här har ni inte fått igenom. Men titta då på vad vi har fått igenom! Vi vill minska administrationen. Det är helt sant. Men frågan är om vill det. Man pratar mycket om att skära ned på . Kan man då ställa upp på vårt krav att tjänstemän inte ska öka eller i så fall inom befintlig ram? Är med oss också i den delen av administrationskritiken? 12 () replik: talar om samarbetets våndor, att man inte alltid kan få igenom någonting. Men det är faktiskt så, , att det här är den tredje budgeten under den här mandatperioden som ställer upp på och där det handlar om att personal ska utökas och kostnader utökas.