prot · GS0932 · 2004-11-18 00:00:00 — Medan hyrorna i ytterområden och utåt där jag bor, i , egentligen är relativt höga i förhållande till vad människor skulle vara beredda att betala om det fanns en marknad. Man kan titta på bostadsrätter i min kommun och bostadsrätter i . Priserna skiljer ganska mycket, för där råder en marknad. Där möts köpare och säljare. Men det gör man inte när det gäller hyresrätter. För mig är det också obegripligt varför man inte, om man nu råkar vara hyresgäst i en hyresrätt, är så myndig att man själv kan teckna ett avtal med fastighetsägaren. Det får man inte . Men det får man när det gäller de andra upplåtelseformerna. borde kanske ställa sig frågan varför det inte byggs så många hyresrätter. Det beror ju på den reglerade marknaden, att man aldrig vet om man kan räkna hem bygget i slutändan. I har vi den förödande S:t Eriksdomen, där en socialdemokratisk politiker i gick in och talade om att hyran var för hög och den fick sänkas. Vem vågar bygga efter de premisserna? Det är naturligtvis ingen som vågar bygga. Jag ska läsa upp ett citat ur en debattartikel som stod i . Förre kabinettssekreteraren riktar en svidande kritik mot mängder av socialdemokratiska låsningar, och när han kommer till bostadsbyggandet skriver han så här: Något liknande kan sägas om den likaledes ideologiskt motiverade hyresregleringen. Den är helt orealistisk och leder i slutändan till att de förmögna, eller de som har lämpliga relationer, får de bostäder de vill ha. Det är rätt självklart att fria hyror efter en övergångstid skulle resultera i en bostadsmarknad som gagnar alla, även de mindre bemedlade, och som minskar svarthandeln med bostäder. Håller med om det jag nu läst upp, skrivet av ? Jag noterade också att i slutet av sitt inlägg säger att hon ser positivt på trepartsöverenskommelsen. Det står i stor kontrast till det jag citerade, om att man inte ska ha marknadshyror. Oavsett när och i vilket sammanhang frågan kommer upp måste man ju bestämma sig. Man kan inte ha olika svar när man får frågan om det skulle hjälpa när några försöker mygla till sig lägenheter eller när jag ställer frågan här i kammaren om vi ska ha friare hyressättning. Man måste väl ha en grundinställning. Tycker man att vi ska ha en friare hyressättning eller inte? Därför blir jag väldigt konfunderad. Men, okej, jag ska ta fasta på det som sades, att är positiv till trepartsöverenskommelsen. Det tolkar jag som att vi kommer att få se en proposition där regeringen lägger fram ett förslag som i alla fall är en bit på vägen för att hyresrätten ska få en chans att överleva. 32 (): Att kunna få tillgång till ett förstahandskontrakt till en hyresrätt i storstäderna kan jämställas med att få högsta vinsten när man spelar på Trisslotter eller något annat. Så svårt är det. Inte minst när man konstaterar att en del har lättare än andra att få tillgång till de här hyresrätterna väcker det väldigt mycket känslor. Jag kan säga att det mullrar i bostadsköerna i detta land, inte minst i storstäderna. Regeringens och statsrådets ambition kommer att vara helt avgörande för om kommer att ha någonting att ta ställning till detta . kommer att hantera ett antal olika motioner som handlar om reformering av hyressättningssystemet. Men till syvende och sist väntar vi alla på en proposition. Jag kan förstå att det här är ett mycket komplext område. Är det så att det finns några hinder för att lägga fram en proposition vore det väldigt intressant att få tillfälle att diskutera dem, därför att möjligheten finns, precis som de har varit inne på, att gå fram med vissa av de delar som behöver åtgärdas. uppfattning är att man behöver reformera hyressättningssystemet. Vi har inte skrivit något i våra motioner om att införa marknadshyror utan det handlar om reformering av hyressättningssystemet i akt och mening att öka nyproduktionen. Det finns massor av regelverk som gör att hyrorna blir politiskt bestämda. Politiker lägger en våt filt över hela byggmarknaden. Man ska se till att människors möjligheter att få en långsiktighet även gäller dem som bor i hyresrätter. Men fortfarande väntar jag på svaret från statsrådet om vilka hinder som finns för att agera. Det vore ytterst viktigt för oss att få chansen att diskutera dem. Jag tror att det just nu är oerhört viktigt att det händer någonting med tanke på hur läget ser ut på bostadsmarknaden. 33 Samhällsbyggnadsminister (): Vi kan återkomma i många av detaljerna efter . Men jag vill ändå göra några förtydliganden, bland annat till de . Marknadshyror är verkligen inte samma sak som trepartsöverenskommelsen. påhejande av marknadshyror är verkligen inte samma sak som att prata om en reformering av hyressättningssystemet. Jag hävdar absolut att jag med full trovärdighet utifrån mina politiska ambitioner kan fortsätta att argumentera mot marknadshyror och se positivt på trepartsöverenskommelsen och även på behovet av att se över hyressättningssystemet. Regeringen tillsatte därför att man såg ett behov av att se över hyressättningen. Därmed kan jag också till säga att det finns ett behov av att se över den. Och vi har fått förslag som jag tycker i grunden är mycket intressanta, inte minst därför att det finns en sådan samstämmighet som inte har funnits på länge mellan fastighetsägarna, och . Det tycker jag är en väldigt viktig förutsättning för att kunna fortsätta bygga på de delar i bruksvärdessystemet som jag ser som så avgörande. Som svar på frågan om det finns något hinder för att gå fram så fort beredningen är klar kan jag säga att det självfallet inte finns sådana. Jag har bara känt mig lite allergisk i detta fall. Medan folk sitter och skriver på sina remissvar ska man ge dem chansen att göra det och kunna värdera svaren ordentligt innan regeringen slutligt bestämmer sig. Jag hoppas att det med de förtydliganden jag har gjort framgår att jag har både en ambition och ett väldigt stort intresse för att göra förändringar i systemet för att få det att fungera bättre än det gör på den marknad som just bostadsmarknad representerar. 34 (): Socialdemokraterna pratar ofta om att man har en social bostadspolitik. Jag undrar vad som egentligen är så socialt med den bostadspolitik man för när det gäller just hyresrätter, med tanke på att kön är väldigt lång och att de som kan greja en hyresrätt är de som har kontakter eller pengar. Vad är det för socialt med det? Just den så kallade sociala bostadspolitiken är det som också har motiverat att man har hyresregleringen. Man kan leka med ord, kalla det marknadshyra eller friare hyressättning. Men det skriver handlar väl om en fri hyressättning, om det man skulle kalla marknadshyra. Jag frågade om hon höll med eller inte om att det är dags att lämna de låsningar man har. Skälet till att jag vill det är att jag vill att hyresrätten ska kunna finnas kvar som en av många upplåtelseformer i . De behövs, speciellt kanske för dem som får sin första bostad, för ungdomar. Men då måste man ge hyresrätten en chans, ge några verktyg för att den ska kunna finnas kvar. Då kan man inte ha kvar de låsningar som Socialdemokraterna fortfarande har, även om försöker flytta lite och säga att trepartsöverenskommelsen och inte är riktigt fria hyror. Det är väl ett stort steg mot fria hyror om man inför detta i nyproduktion. Om man dessutom gör det när man byter hyresgäster är det inte många steg kvar förrän man har fria hyror. Vad det handlar om är alltså om man vill gräva hyresrättens grav eller om man vill ge den en chans. Och jag vill ge hyresrätten en chans och ge verktyg för att den också ska kunna överleva. 35 Samhällsbyggnadsminister (): Jag har bara två korta kommentarer . Jag delar inte beskrivning i . Det gör jag inte. Jag vill också säga att om de verkligen vill skrämma slag på en del som inte ser behovet av förändringar alls ska hon säga som hon gjorde , nämligen att trepartsöverenskommelsen bara är ett steg på vägen mot ett totalt frisläppande av hyressättningssystemet. Då kommer många att dra öronen åt sig. I stället borde vi se hur vi ska reformera som vi har kvar grundstrukturen i bruksvärdessystemet, men ändå göra förändringar så att de passar bättre på en sådan marknad som representerar. Jag tycker därför att hon möjligen gör sig själv en stor otjänst om det verkliga syftet är att vara konstruktiv och inte bara bakvägen försöka få in en total uppluckring av de regelverk som trots allt är till för att skydda och inte stjälpa hyresrätten. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 36 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag hälsar följande statsråd välkomna att delta i frågestund: finansminister , samhällsbyggnadsminister , utrikesminister , statsrådet och jordbruksminister . Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Jag vill påminna om att frågeställaren har möjlighet att ställa en fråga på högst en minut och kan möjligen få ställa en följdfråga. Jag vill också påminna om att det är frågor som ska ställas från ledamöterna och att det är svar från regeringen, ingen debatt alltså utan en frågestund. 37 (): Min fråga vill jag ställa till statsrådet . har det ledande oppositionspartiet deklarerat att man vill göra kraftfulla sänkningar av sjukersättningen, ersättningen till de arbetslösa. har vi fått höra att dessa ersättningar kan se olika ut beroende på vilken sjukdom man har. Om jag förstått det rätt kan det handla om att om jag får en stroke kan jag få ersättning, medan reumatiker eller de som lider av utmattningsdepression minsann får nöja sig . Min fråga till statsrådet blir: Vilken betydelse bedömer regeringen att sådana förändringar i ersättningsnivåerna har för både individ och samhälle i ett längre perspektiv, om dessa förslag skulle realiseras? 38 Statsrådet (): Det pågår en debatt, såvitt jag kan förstå, om socialförsäkringssystemen i allmänhet och sjukförsäkringen och a-kassan i synnerhet. Vad jag förstår syftar på det moderata förslaget om sänkningar av framför allt sjukpenningen. egen reträtt från det förslag som man har lagt. Ersättningsnivåer på har uppenbarligen skrämt själva på ett sådant sätt att man vill backa ifrån det och i stället införa undantag för vissa sjukdomar. Det betyder att det i slutändan blir förhandling mellan läkare och patient om vilken ersättningsnivå en viss sjukdom ska berättiga till. Det är naturligtvis praktiskt taget omöjligt att ha ett system som, är jag rädd, med nödvändighet leder till godtycke i varje enskilt fall. 39 i (m): Det är fantastiskt att förslag har fått så långtgående effekter att andra partier måste diskutera och ställa en fråga vilken verkan det har under frågestund. Vad jag däremot ämnar diskutera med regeringen och ställa en fråga till utrikesministern om är synen på behovet av att reformera FN-systemet, då just . FN har ju inte kommit fram till någon snabb lösning, utan snarare en låsning, av den katastrofala situationen i i . Med anledning av detta skulle jag vilja ställa en fråga till utrikesministern. Den högnivåpanel som FN:s har utsett ska nu överlämna en rapport vilken dag som helst. Vad har utrikesministern för synpunkter på reformer av säkerhetsrådet? 40 Utrikesminister (): Det är faktiskt just mot bakgrund av händelser som katastrofen i i som man känner behovet av att reformera FN-systemet. Det är naturligtvis inte bara säkerhetsrådet som skulle behöva reformeras för att kunna agera på ett mera snabbt och effektivt sätt när katastrofer inträffar ute i världen. Hela FN-systemet måste bli bättre inriktat på att förebygga och förhindra olika typer av katastrofer. Vi ser fram emot högnivåpanelens förslag som kommer . Vi har från svensk sida varit mycket aktiva i det arbete som högpanelgruppen har bedrivit. Vi har gått in med förslag till olika typer av reformer som skulle kunna genomföras. När vi nu får högpanelruppens förslag kommer vi att mycket aktivt arbeta med det, inte minst i samarbete med andra länder som har samma syn som vi har på detta. Det finns en 16-landsgrupp som kommer att träffas efter det att förslaget är lagt, och då kommer vi att lägga upp en plan för hur vi kan säkerställa att reformarbetet blir framgångsrikt. 41 i (m): Min fråga gällde inte högnivåpanelens kommande rapport utan vad utrikesministern har för synpunkter på reformbehovet i FN och vad man ska göra åt veto, låsningar, andra medlemsstater och så vidare. Det är just frågan om reformering av säkerhetsrådet som jag vill ha svaret på. 42 Utrikesminister (): I den diskussion som pågår tillbaka är den svenska ståndpunkten när det gäller just säkerhetsrådet att vi tycker att problemet är att världens länder inte är representerade på det sätt som de borde vara. Sammansättningen i säkerhetsrådet är fortfarande en konsekvens av och segermakterna. Vetorätten är ett problem i det här sammanhanget. Vi tycker att den måste kunna begränsas på något sätt. Vi tror att det är svårt att få de fem ständiga medlemmarna att helt avstå från sin vetorätt. Vi måste hitta metoder att begränsa möjligheten att använda vetorätten. Men det är inte bara säkerhetsrådet som är intressant i samband i reformarbetet. Ecosoc till exempel fyller inte den funktion som den skulle kunna fylla för att förebygga och förhindra katastrofer. 43 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till arbetslivsminister . har vi väntat på ett förslag om individuellt kompetenssparande. Då började regeringen avsätta pengar till det. Individuellt kompetenssparande innebär, som de flesta vet, att den anställda får spara förmånligt för att kunna ta ledigt för studier . I frågestunden frågade jag när förslaget kommer. Då svarade han så här enligt protokollet: Jag kan svara att det kommer men däremot inte när. Det löfte som är givet är att det kommer . har regeringen tagit tillbaka det här löftet. Det finns med något kompetenssparande i regeringens budgetförslag. Vad är det som fick statsrådet att ta tillbaka sitt löfte? Vilka starka argument fanns det för att ta tillbaka något som har varit utlovat ? 44 Statsrådet (): Det förslag som blev resultatet av den beredning som vi haft om det individuella kompetenssparandet resulterar i pengar till kompetensutveckling av offentliganställda i kommuner och landsting, framför allt inom äldreomsorgen i kommunerna. En del av pengarna kommer att användas till kompetensutveckling samt till en del andra åtgärder vad beträffar exempelvis utbildningssystemet, som blir förstärkt, och ytterligare några delar, men framför allt till kompetensutveckling av anställda inom äldreomsorgen, vilket är väldigt viktigt. 45 (): Det här är inte alls samma sak. Det är en så stor skillnad att man är tvungen att undra om inte det som arbetslivsministern då sade var ett aprilskämt. Det fina med individuellt sparande är att individen själv kan bestämma vilken utbildning han ska satsa på. Vad vi från med flera menar är att man ska få spara på samma sätt som för sin pension så att man får ha ett avdragsgillt sparande för att sedan kunna använda det. borde väl ändå som arbetslivsminister veta att risken för arbetslöshet är betydligt mindre om man kan kompetensutveckla sig eller höja sin utbildningsnivå. Men människor har inte alltid möjlighet till studielån. Min följdfråga blir därför: Om regeringen verkligen vill fortsätta att tala om livslångt lärande, på vilket sätt vill man då underlätta för människor som inte arbetar i offentlig sektor att sätta av egna pengar eller att på olika sätt försörja sig vid studier när de är ? 46 Statsrådet (): Det fanns en uppriktig ambition inte bara från oss utan från väldigt många i samhället att försöka hitta ett bra och användbart system för individuellt kompetenssparande som skulle möjliggöra just individuellt lärande. Men det gick inte att hitta en modell som från våra utgångspunkter var rimlig vad gäller rättvisa och fördelningsprincip för oss var det väldigt viktigt. Tanken här var inte att vissa kategorier som har lätt att få utbildning, inte minst på sina arbetsplatser och i sina yrken, skulle få tillgodogöra sig merparten av de individuella möjligheter som de förslag och idéer som fanns från början möjliggjorde, utan vi ville att detta skulle komma också sådana till del som har en svag ställning på arbetsmarknaden och som inte per automatik får kompetensutveckling av sin arbetsgivare. Där träffar vi nu ganska rätt med den satsning som görs från regeringens sida. 47 (): Jag vill ställa en fråga till . Den handlar om åldersdiskriminering. För invigdes ett nytt vuxenutbildningscenter i där bland annat klippte banden. Allmänheten fick gå in och titta och anmäla sig till kurser. En man som hade fyllt anmälde sig till en datakurs. Han gick på den här datakursen. Men då han kom dit kallades han till skolans rektor som meddelade: Tyvärr ni och en dam får sluta därför att ni har fyllt . Min fråga till är därför: Är det rimligt att ha sådana strukturer i samhället att personer därför att de har fyllt inte får gå en utbildning? 48 Finansminister (): Jag känner inte till det aktuella fallet, men det låter onekligen diskriminerande. Såvitt jag har erfarit kommer en förändring i diskrimineringslagen som ska skydda mot just åldersdiskriminering. Om det är applicerbart i just det här fallet eller ej vågar jag dock inte ha någon uppfattning om, men det låter bestickande. 49 (): Jag tackar så hemskt mycket för det svaret. Argumentet enligt den här rektorn var att det inte utgår statsbidrag till andra än till dem som är . Jag ser faktiskt fram emot att regeringen lägger fram ett förslag i nämnda riktning så att inga äldre kan känna sig diskriminerade. När det gäller datakunskap borde en rimlig önskan från oss alla vara att de äldre som vill och kan också kan vara delaktiga i samhället på det utmärkta sätt som en dator faktiskt kan hjälpa till med. Svenska företags etablering utomlands 50 (): Jag har en fråga till finansministern om utflyttning av företag och jobb. Det blir ju stora rubriker i medierna när storföretagen hotar med att flytta sin verksamhet utomlands. Senaste exemplet är GM och Saabs fabrik i . Men jobbflytt till utlandet är inte något som sker bara i storföretagen, utan även små och medelstora företag börjar i ökad omfattning se över sina möjligheter att helt enkelt lägga produktionen dit där det är billigare. Den här utflyttningen av små och medelstora företag sker i det tysta men är i längden lika allvarlig som storföretagens flytt. SIF presenterade en rapport som visar att bara i har 2 000 arbetstillfällen kvalificerade jobb gått förlorade , ofta motiverat med kostnadsskäl. Min fråga till finansministern är om regeringen är beredd att lägga om sin politik för att behålla jobb i både stora och små företag i det här landet. 51 Finansminister (): har alltid gått igenom stora strukturomvandlingar. När det gäller varven i är det inte så att det inte finns någon verksamhet där. Tvärtom finns där nu ny verksamhet. På samma sätt jobbar på regementet i dubbelt så många som när regementet lades ned. Så här pågår utvecklingen , och så kommer det att fortsätta att vara. Den senaste undersökningen som gjorts för att kvantifiera utflyttning respektive inflyttning redovisades i . Man hade tittat på länsarbetsnämnderna och antalet varsel och på om dessa hade någon relation till utflyttningen. Det visade sig vara väldigt få företag som hade det. Företag etablerar sig i , och företag väljer att etablera sig utomlands. Så har det tidigare varit, och så kommer det att fortsätta att vara. Det enda sättet att klara det här är att vi har trygghetssystem som gör det möjligt för människor att gå från det gamla till det nya. Det är så man blir konkurrenskraftig, och det är just därför som anses vara så konkurrenskraftigt internationellt. 52 (): Det nya i den här strukturomvandlingen är att också de små och medelstora företagen väljer att lägga sin produktion utomlands. Med all respekt, men jag tycker inte att Socialdemokraterna har något att lära när det gäller småföretagens villkor. Det är lätt att tala om strukturomvandling. Men de som kan drabbas i känner sig nog inte särskilt nöjda med det givna beskedet. 53 Finansminister (): Att småföretagen etablerar sig utomlands ska vi välkomna. Naturligtvis är det bra att även små företag försöker göra inbrytningar på nya stora och växande marknader. har det varit bara storföretagen i som har hämtat hem stora till vårt land. Att de små företagen nu i större utsträckning etablerar sig utomlands ska vi verkligen välkomna, för det visar att vi kan få även de små företagen att etablera sig på de internationella marknaderna. var väl ändå ett osedvanligt dåligt exempel. Där gör ju nu regeringen betydande satsningar inte för att rädda utan för att långsiktigt bygga tillväxt i . Det handlar då om infrastruktur, utbildning och forskning allt det som långsiktigt bygger tillväxt. hållning till kriget i 54 (): Jag har en fråga till utrikesministern. skickades bomber och attacker direkt riktade mot civila mål i i . Det var inte collateral damage, utan det var direkt riktat mot civila mål. Därför frågade jag vice statsministern hur skulle agera mot detta. Han sade att man via FN skulle protestera mot övergrepp det var de ord han använde. var utrikesministern med i TV-programmet och hade ingen anledning att kommentera eller protestera mot de här bombningarna. har faktiskt sällat sig till dem som menar att det är folkrättsvidrigt. Å andra sidan exporterade faktiskt vapen till i krigförande länder. Min fråga är: Hur ska man förstå den linje vad gäller direkt riktat våld och kollektiva bestraffningar under ockupation? 55 Utrikesminister (): Den svenska hållningen är alldeles glasklar. Vi ansåg att det var fel av och de allierade att gå in i utan att det fanns ett säkerhetsrådsbeslut. Därefter har säkerhetsrådet fattat beslut om att suveräniteten måste återföras till irakierna. Den interimistiska regeringen har bett om hjälp från de allierade med att upprätthålla säkerhet och ordning i landet för att kunna genomföra val val som är viktiga för att säkerställa att en legitim regering kommer till stånd. Säkerheten är viktig. Det är en oroande utveckling som pågår i . Stridande grupper, terrorister av olika slag, motsätter sig demokratiserings- och återuppbyggnadsprocessen. Det är viktigt att interimsregeringen med hjälp av de allierade försöker återskapa en ordning. är den svenska ståndpunkten helt klar: När man utför stridsåtgärder av olika slag måste det ske inom ramen för folkrätten och den humanitära rätten. Det är de stridande parternas skyldighet att utreda och ingripa mot varje brott mot den humanitära rätten och folkrätten i övrigt. 56 (): Ska ministern förstås sålunda att man med våldsmetoder har en större möjlighet att skapa lugn och ordning inför de stundande valen än med andra metoder? 57 Utrikesminister (): De som ifrågasätter återuppbyggandet av och skapandet av ett demokratiskt land med folkvalda ledare använder terrormetoder. Det är klart att man kan försöka att komma till tals med dem, och naturligtvis pågår sådana åtgärder från den interimistiska regeringens sida och med hjälp från bland annat FN och omvärlden. Men man måste försöka att skydda civilbefolkningen som är utsatt för våldsamma angrepp från dem som inte vill återskapa ett demokratiskt och fredligt . 58 (): Jag vill rikta min fråga till som innehar den spännande mininsterposten att vara samhällsbyggnadsminister. I går deltog i den debatt som miljö- och jordbruksutskottet hade om det hållbara . Då tog jag fasta på att ministern tyckte att det var viktigt att kombinera byggande och miljö. Just därför vill jag fråga den nya ministern: det möjligt att i det tänk som ministern gav uttryck för i går också ta nya tag och se över den lag som vi har om strandskydd? 59 Samhällsbyggnadsminister (): Det är mer än ett tänk som regeringen arbetar med . Det finns stora möjligheter när man betraktar energipolitiken, miljöpolitiken och bostadspolitiken i ett sammanhang.