prot · GS0939 · 2004-11-29 00:00:00 — Arbetsförmedlingarna inriktar sig ofta på generella åtgärder. Vi har från mitt parti efterlyst betydligt mera individanpassade sådana aktiviteter. Finns det några funderingar på det för att matcha de arbetslösa akademikerna bättre? Finns det kanske någon tanke på att man kan använda den principen även när det gäller nyutexaminerade akademiker? Det är ju ett stort problem att de inte kommer ut i arbetslivet så fort som möjligt. Det vore bra för samhället om de gjorde det. 23 Statsrådet (): När det gäller bristyrkesutbildning och huruvida det finns eller inte finns taxichaufförer med akademisk utbildning har jag inte sagt att det inte finns några sådana. Jag har sagt att det inte har varit så alldeles enkelt att nå dem. De har inte hört av sig själva, och de har inte heller gått att hitta i den utsträckning som jag och arbetsförmedlingarna trodde var möjligt. och jag är överens på den punkten. Jag tror också att det finns sådana taxichaufförer. Det gäller bara att hitta dem i högre grad. När det gäller om våra åtgärder är kollektiva eller individanpassade vill jag påstå att alla våra åtgärder är individanpassade. Det är klart att varje anvisning till ett arbete som sker och varje åtgärd som en individ erbjuds är avsedd att passa just den individen. Jag är angelägen om att varje individ får en individanpassad handlingsplan. Åtgärderna ska också syfta till att stärka den enskilda individen på arbetsmarknaden. På den punkten skiljer det sig inte för akademiker och för andra arbetssökande. pratade om arbetsgivare som inte vågar att anställa och syftade på förslaget till medfinansiering av sjukpenningen som ska träda i kraft . Rädslan borde inte vara stor. Kanske har och de borgerliga partierna skrämt upp arbetsgivarna alldeles i onödan. I själva verket vinner de allra flesta arbetsgivare i den privata sektorn, såväl små som stora företag, på den förändring som den här reformen innebär jämfört med hur det är . Vi sänker arbetsgivaravgiften, tar bort den tredje sjuklöneveckan och inför regler som gör att de som ligger under genomsnittet i sjukfrånvaro kommer att få lägre kostnader än vad de hade innan. Därför borde man med den kopplingen i stället bli modigare att anställa. Bland de små företagen med under 19 anställda är det som får ökade kostnader till följd av den här reformen. Det beror naturligtvis på att man regelmässigt har lägre sjukfrånvaro i de små företagen. Med den förbättrade konjunktur som vi ser får vi också en ökad efterfrågan på arbetskraft. Det kommer i förlängningen att gynna unga, såväl akademiker som de invandrade människorna i landet. 24 (): Inför valet ägde det rum en mycket intressant debatt mellan partiledarna och ungdomar. Panelen bestod av unga människor. Inte en enda av dem hade en fast anställning. Gruppen människor mellan som pendlar mellan timanställning, uppdragsanställningar, vikariat och projektarbete är väldigt stor. Man får lätt det intrycket att gruppen människor som under en god konjunktur söker arbete har ökat i stället för att ha minskat. Vi börjar att få att en allt smalare skala av människor som har arbete på riktigt, trygghet och rättigheter. På kanterna finns det mycket stora grupper som riskerar att falla ned i långvarig arbetslöshet. De har en otroligt osäker position i yrket och i arbetslivet. Det är så jag ser arbetslivet, och det är därför som jag är bekymrad. Jag tänker inte gå tillbaka till den debatt som vi redan har haft om de . Min bild över detta förslag är mycket klar, så jag ska inte upprepa det som redan har sagts. Men jag vill bara påminna om några saker när det gäller de unga arbetslösa. När vi i utbildningsutskottet var på besök på fick vi höra om unga forskare som tar sina doktorsgrader med briljans och blir arbetslösa dagen efter det att doktorsavhandlingen har disputerats. Det gäller biokemi, och det gäller kunskapsgrenar relaterade till medicin. Det verkar obegripligt, men det är en ganska så vanlig företeelse. Man måste också påminna om att kunskap av denna sort är en färskvara. Om människor faller i relativt långvarig arbetslöshet riskerar de snabbt diskvalificering. Det är därför som jag tycker att vi bör förnya hela arbetslivet. 25 Statsrådet (): väcker ytterligare en fråga om arbetsmarknadsregelverket och de korttidsanställda. Där ser vi samma saker, och jag. Antalet som har korta anställningar har ökat, och det är framför allt de unga kvinnorna som får de sämsta anställningsvillkoren på arbetsmarknaden. Därför avser jag att återkomma med förslag som gör det möjligt att förändra den situationen något. Det handlar bland annat om att förenkla lagen om anställningsskydd på ett sådant sätt att det blir möjligt för en arbetsgivare att oavsett skäl till en korttidsanställning kunna korttidsanställa , men efter den tiden ska korttidsanställningen övergå till en visstidsanställning. avser vi att komma med förslag som ger lite ökad trygghet eller motverkar det missgynnande som sker på många arbetsplatser av unga föräldrar. Det är de som är barnlediga eller kvinnor som är gravida som erbjuds sämre villkor och blir missgynnade på olika sätt. Det vill vi försöka skärpa till. Jag är övertygad om att det kommer att vara ytterligare en pusselbit i bygget av den svenska modell som i mätning efter mätning och i jämförelse efter jämförelse visar sig vara en väg som många andra länder i tittar på, nämligen möjligheten att förena produktionens krav på flexibilitet med människors behov av trygghet. Det gäller att hitta en avvägning som gör att vi kan vara konkurrenskraftiga men inte förbruka människor i arbetslivet. Den modellen har i allra högsta grad framtiden för sig. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2004/05:93 om friårsförslagets konsekvenser för BNP, offentliga finanser och jämställdheten 26 Statsrådet (): har frågat finansminister om friårsförslagets effekter på sysselsättning, arbetslöshet, arbetade timmar och BNP. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på dessa frågor. har i sin interpellation försökt värdera de samhällsekonomiska effekterna av införandet av friåret. Räknar man inte med några positiva effekter av friåret försämrar det de offentliga finanserna till följd av en kostnad för deltagarna i friåret samt ger ett intäktsbortfall till följd av lägre BNP-nivå. Men jag anser att man också måste beakta de positiva effekterna detta kan ha genom lägre sjukfrånvaro, färre långtidssjuka eller förtidspensionerade samt sänkt arbetslöshetsnivå. Friårsprogrammet ska ge möjligheter för arbetslösa att få värdefulla erfarenheter som vikarier. Vi vet hur viktigt det är för arbetslösa att få in en fot på arbetsmarknaden, få möjlighet att visa vad man går för, få erfarenheter och referenser för fortsatt arbete på samma eller någon annan arbetsplats. Genom att vi nu tydligare inriktar friårsverksamheten på de prioriterade grupperna inom arbetsmarknadspolitiken kan vi förbättra matchningen på arbetsmarknaden, förbättra integrationen och bidra till att färre arbetslösa av olika skäl lämnar arbetsmarknaden. Friåret kan också ha stora positiva effekter för den friårsledige. Vi vet att stress och uppskruvat tempo på arbetsplatserna är en viktig anledning till ohälsa. uppbär ca 530 000 personer sjukersättning. Vidare är ungefär 116 000 personer långtidssjukskrivna. Inte minst gäller det i stor utsträckning kvinnor och i än större utsträckning anställda i offentliga kärnverksamheter som vården, skolan och omsorgen. Det finns förstås flera anledningar till att det ser ut på det här sättet. Jag är också beredd att pröva flera olika metoder för att komma till rätta med ohälsan och få människor tillbaka i arbete. Friåret är ett av dem. Friåret kan ge möjlighet för människor som känner sig slutkörda, men utan att för den skull vara sjuka, att få en chans att vila upp sig och komma tillbaka med nya krafter eller att vidareutbilda sig och byta till en annan arbetsgivare, eller kanske ett annat yrke. Jag tror att det kan göra att färre lämnar arbetslivet och att fler orkar jobba långt upp i åldrarna. har regeringens uppdrag att utvärdera försöksverksamheten med friår från hälsosynpunkt. När den är avslutad kan dessa frågor besvaras mer ingående. menar också att friårsprogrammet riskerar att bli en kvinnofälla. , , visar att det är äldre lågavlönade kvinnor i offentlig sektor som är mest friårslediga. De har i genomsnitt jobbat hos samma arbetsgivare. Det är samma grupper som också har de högsta sjukskrivningarna. Min förhoppning är att både kvinnor och män genom friåret får en möjlighet att vila ut eller vidareutbilda sig och därmed förbättra sina möjligheter att orka jobba fram till pensionen. Därmed tror jag inte att friåret har de negativa effekter för jämställdheten i arbetslivet som förespeglar. 27 (): Tack för svaret. Min interpellation var ställd till finansministern, eftersom den i första hand handlar om de samhällsekonomiska effekterna och budgeteffekterna av förslaget om friår. Därför är det en besvikelse trots allt inget ont sagt om att hukar någonstans i kulisserna i stället för att vara här och svara för det som är uppgift, nämligen att både beräkna budgeteffekter av olika åtgärder och de samhällsekonomiska konsekvenserna. Den lägre BNP:n beror naturligtvis på ett produktionsbortfall som uppstår på grund av friåret. Grunden till detta är att det blir mindre sysselsättning. Sätter man 12 000 personer på friår är det minst 10 000, kanske fler, som successivt försvinner i sysselsättning. Detta BNP-bortfall kan man beräkna jag har gjort det i min interpellation till ett värde av . Man kan använda sig av lite olika metoder. har en metod som de använder när de å andra sidan vill beräkna vinsten av mer integration av utlandsfödda. Den metoden går lika bra att använda här när man ser ett bortfall på 12 000 personer i friåret. Och det finns andra metoder. Min fråga är varför inte regeringen redovisar någon beräkning över huvud taget av BNP-bortfallet och inte heller beräkningar av bortfallet i sysselsättning. Detta är ju fullständigt grundläggande variabler som finns i regeringens politik, nämligen att ha en hög BNP och en hög sysselsättning. När man då lägger fram ett förslag som är negativt i båda hänseendena vore det önskvärt att man redovisade detta. Det ligger alltså inom ansvarsområde att göra denna typ av beräkningar. Uppenbarligen vill regeringen lura svenska folket genom att mörka de här siffrorna. I själva verkat vågar man inte redovisa de verkliga kostnaderna med friåret för medborgarna, för skattebetalarna, vare sig i fråga om sysselsättning, i fråga om BNP eller i fråga om budget. I budgeten står det 1,55 miljarder i kostnader. Min beräkning pekar på 3 miljarder varav ungefär två tredjedelar drabbar de offentliga kassorna. När BNP minskar med 3 miljarder innebär ju det två tredjedelar minskade intäkter för det offentliga. Så summan av det hela är inte alls 1,55 miljarder i ökade kostnader, som just nu sade. Det är 1,55 miljarder i ökade kostnader plus ett inkomstbortfall som är kanske i storleksordningen 2 miljarder. Den totala kostnaden är 3,5 miljarder för de offentliga kassorna. Detta redovisar inte regeringen för skattebetalarna, för medborgarna, utan ni mörkar denna kostnad. Jag kan ju förstå varför ni gör det. Det är för att ni så att säga vill lura folket att tro att det här är billigare än det faktiskt är. Men jag tycker att det är bedrövligt att inte redovisar konsekvenserna av regeringsbesluten. Varför finns inte kalkylerna? Varför döljer ni? Varför lurar ni väljarna? Friåret minskar alltså basen för de offentliga utgifternas finansiering och ökar de offentliga utgifterna. Redovisa kalkylerna även över de 1,55 miljarder som ni har angivit! 28 Statsrådet (): misstänkliggör oss, och mig, genom att säga att vi mörkar och lurar svenska folket. Det gör vi inte alls. Vi har tyckt att det inte är alldeles enkelt att redovisa kostnad och intäkt. Kostnaden går väl hyggligt att beräkna. Det har ju gjort i sin interpellation. Det är väl något sätt eller ett par sätt. Det kanske finns andra. Men det som varken eller någon annan har lyckats redovisa är beräkningen av de positiva effekter som uppstår av friårsverksamheten. Det är mycket svårare, för att inte säga nästan omöjligt. Där får man naturligtvis tro på att de har den livskvalitetseffekt som syftet är med friåret. Det är klart att man aldrig kommer att kunna veta riktigt säkert beträffande en person som har varit friårsledig om det var på grund av det som han orkade jobba fram till pension eller om det var av något annat skäl. Men vi är alldeles övertygade om att det har de sambanden. För att inte ska sväva i total okunnighet om hur vi har resonerat har jag inga svårigheter med att säga något om detta, även om jag nu riskerar att trampa in på finansministerns domäner. Om det blir så att jag instämmer i beräkningar eller ligger vid sidan av dem har jag svårt att avgöra, men ungefär fyra miljarder tror vi också att kostnaden blir om man ser på de långsiktiga effekterna av friåret när det gäller offentliga finanser. Så är det säkert. Skatteintäkterna blir lägre och de offentliga finanserna försämras genom högre utgifter till följd av att man betalar ut mer till friåret. Men eventuella positiva effekter? Jag kan nu föreställa mig att kommer att ha som en av sina livsuppgifter att informera svenska folket om att kostnaden är runt 4 miljarder men inte kommer att säga ett ord om de positiva effekter som detta kan få. Det är snarare ett tips till i den offentliga debatten. Ta med båda delarna så kanske vi kan bli hyggligt överens om att det här har både en kostnadssida och en intäktssida där intäktssidan är svårare att beräkna. 29 (): Jag tackar så mycket för det svaret. Det är faktiskt närmast sensationellt med denna ärlighet i en sådan här budgetfråga, att arbetslivsministern går med på att den verkliga kostnaden för de offentliga finanserna inte är 1,55 miljarder utan någonstans uppemot 4 miljarder. Jag är väldigt glad att vi fick det här beskedet, för det innebär att kostnaderna som har angivits i budgeten har varit en grov underskattning. Sedan ska jag gå över till de positiva effekterna. Arbetslösa ska få in en fot på arbetsmarknaden, säger . Jag tror att det där är feltänkt, för ser inte arbetsmarknaden i ett helhetsperspektiv. Man kan inte få den totala arbetslösheten att gå ned om regeringen lägger fram ett förslag som har som sluteffekt att det faller bort sysselsättning. På en arbetsmarknad där sysselsättningen minskar kan naturligtvis enskilda människor få nya jobb. Men med det perspektiv som en minister har kan ju inte arbetslöshetens problem lösas genom åtgärder som regeringen vidtar för att minska den totala sysselsättningen. Det är det som det här förslaget gör. Det minskar successivt den totala sysselsättningen. Därför kan inte arbetslöshetens problem lösas genom ökad ledighet för en del, för 12 000 personer i detta fall. Det hänger inte ihop. Det är en omöjlighet, och det är ett fundamentalt feltänk. Dessutom skapar det orättvisa mellan dem som får det här friåret och dem som inte får det. Sedan säger arbetslivsministern att de långtidssjukskrivna kan gå ned i antal. Sjuka ska få en chans att vila upp sig. Det tycker jag också. Men då ska de vara sjukskrivna. De ska ha en diagnos. De ska få en behandling. De ska få korrekt rehabilitering. Det blir en fullständig rättsupplösning om det är så att en överansträngning inte prövas medicinskt utan prövas av tjänstemän som ska bevilja eller avslå friårsansökningar. Människor som är sjuka ska ha behandling. De ska ha ersättning. De ska ha rehabilitering och så vidare. Men är de friska ska de arbeta. Vi kan inte ha ett mellanläge där tjänstemän som har en helt annan bakgrund ska hålla på med kvacksalveri. Friåret blir, när man kommer in på det här med sjukskrivningar, ett kvacksalveri om man tror att det ska användas i stället för en vanlig medicinsk behandling. De som behöver vila upp sig ska naturligtvis göra det. Men då ska de bli sjukskrivna och de ska få den rätta ersättningen. Friårsersättningen är ju ingen sjukersättning. Den ligger under sjukersättningen för de flesta. Med det här resonemanget att man ska gå på friår i stället för sjukskrivning lurar ju människor på deras riktiga, korrekta, sjukförsäkring. Friåret ska också kunna användas till omskolning i stället för en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det blir också samma konstiga sak. Det blir väldigt lätt något slags högoktanigt fuffens i detta. Den här personen kan ju lika gärna välja att ligga på sofflocket under friåret. Man får sin friårsansökan tillstyrkt, men sedan upphör ju kontrollen av vad som faktiskt sker. Vilka signaler skickar detta ut? Kvacksalveri och fuffens! Jag vädjar till ministern att skilja arbetsmarknadspolitiska åtgärder och åtgärder som är till för att få människor som är sjuka tillbaka i arbetet från kvacksalveri i friårsdiskussionen. Och hur kan arbetslösheten minska i landet om sysselsättningen minskar? Det går inte. 30 Statsrådet (): Jag tror att jag har uppfattat interpellation och inlägg här på ett sätt som ska tolkas som att inte gillar friåret. Det gör vi. Det gör jag. Jag tror att det är inte den enda och kanske inte den bästa men en av många åtgärder som man kan ha i ett spektrum av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är sant att man får göra det man vill. Tanken bakom friåret är ökad livskvalitet. Det är inte kortsiktigt produktivt. Långsiktigt kanske det är produktivt i samhällsperspektivet. Men för den enskilda individen kan det också kortsiktigt vara produktivt. Det är det som är syftet. Man får göra vad man vill utom att uppbära inkomst eftersom det bryter mot finansierings- och ersättningsregelverket. Men i övrigt får man göra det som man vill. Man får förkovra sig, och man får ligga på sofflocket, som säger, och det kanske man mår bra av. Jag sade inte, , att det var till för att sjuka skulle vila upp sig. Jag var väldigt noga med det. Jag tycker inte om att du medvetet citerar mig fel eftersom det var vad du gjorde. Jag sade att den som känner sig slutkörd utan att för den skull vara sjuk kan använda sig av friåret och, förmodligen, må bra av det. Sammanfattningsvis: Det är en reform som ökar livskvaliteten. Och jag vill markera att det nu finns ett tydligare krav på att det i första hand ska vara de prioriterade grupperna bland arbetslösa långtidsarbetslösa, invandrare och arbetshandikappade som ska ha vikariaten och som ersätter de friårslediga. Och arbetsförmedlingarna kommer att anstränga sig ordentligt i fråga om detta. Det är nämligen viktigt. Det är däremot inte ett absolut villkor eftersom det då skulle innebära att vissa personalkategorier, om man inte kan hitta en vikarie bland dessa grupper, inte skulle kunna komma åtnjutande av friåret. Det är inte meningen. Men i första hand ska man söka vikarierna bland de prioriterade grupperna. 31 (): upprepar att syftet är gott. Det räcker inte. Konsekvenserna måste vara goda. Det är ju fullständigt elementärt. Tänk så många hemska beslut som har fattats där syftet har varit gott genom historien. Friåret är också en kvinnofälla. Det finns tre skäl till det. Det försämrar individens löneutveckling. Det sker enligt IFAU sannolikt mer i privat sektor än i offentlig sektor. Dessa personer riskerar att få färre pensionspoäng om de har kommit över den lägsta gränsen. Och det är klart att om det allmänt uppfattas som att kvinnor är mer benägna att ta ut friår än män, och är det av dem som har gjort det som är kvinnor, är det klart att det inte är bra i konkurrensen med män på arbetsmarknaden. Därför riskerar friåret att bli en kvinnofälla. har ägnat i stort sett hela sitt liv, tror jag, åt att sträva inom den svenska arbetarrörelsen. ägnar han sig åt det något mer behagliga, nämligen att främja den svenska ledighetsrörelsen. Kampsången söner, som jag är säker på att brukar sjunga på första maj , får nu med regeringens politik ändra titel. Det handlar om ledighet och inte längre om arbete. Refrängen i den här kampsången brukar sjungas: Kämpa för rättvisa, frihet och bröd. Den kommer på första maj i fortsättningen lämpligen lyda: Kämpa för rättvisa, friår och stöd. Det är det mera relevanta. , ändra din refräng på sången! gäller det rättvisa, friår och stöd. Det är den nya refrängen på Arbetets söner. 32 Statsrådet (): Jag tror inte att behöver vara så väldigt orolig. Jag tror att det vore större risk för det här landet om skulle ha den uppgift som jag har i regeringen. Tittar vi oss omkring i ser vi att de socialförsäkringssystem som vi har i detta land och som tryggar människor vid uppsägningar, vid arbetslöshet och vid sjukdom är väl förenliga med en ökande tillväxt och en hög produktivitet i företagen. Det är möjligt att förena god, hög och full sysselsättning med starka trygghetsregler. Varje gång jag kommer till och förvånar det mig att jag så ofta får frågan: Hur gör ni i för att kunna ha hög sysselsättning och förena produktivitet med höga skatter och god trygghet? Hur går det till? Och jag berättar gärna. Vi behöver inte vara oroliga för att friåret ska välta det framgångsreceptet. Jag tror att vi kan addera friåret till många lyckade arbetsmarknadspolitiska instrument i den svenska modellen. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2004/05:169 om fastighetsskatt på äldreboende 33 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att verka för att hyreshus för äldre med behov av särskild service i minskad utsträckning ska drabbas av fastighetsskatt även om hyreshusen inte är strikt avsedda för åldringsvård i traditionell betydelse. Gränsdragningen mellan sjukvårdsbyggnader och andra byggnader har i praktiken vållat svårigheter främst då det gäller vård i sjukhem eller annan vårdbyggnad än sjukhus för institutionell vård samt vård i eget hem. som till övervägande del upptas av bostadslägenheter med kök indelas normalt inte som vårdbyggnad även om byggnaden också innehåller gemensamma utrymmen och de boende kan få hjälp med sjukvård, matlagning och annan tillsyn. Skulle denna typ av serviceboende anses som vårdbyggnad skulle detta i sin tur leda till nya gränsdragningsproblem. Jag är därför inte beredd att ge några ytterligare besked. 34 (): Finansministerns svar på min interpellation om fastighetsskatt på äldreboende är enligt min uppfattning inte tillräckligt klarläggande. Generellt sett är jag av en helt annan uppfattning än finansministern avseende fastighetsskatt i allmänhet och beskattning av fastigheter för åldringsvård i synnerhet. Finansministern tar upp frågan om gränsdragning i sitt svar. Det kan nog vara intressant att gå till historiska protokoll och diarieböckerna för att upptäcka uttalanden av regeringsföreträdare vid besök ute i det som vi kallar för verkligheten. socialministern uttalade lugnande ord om att frågan var under beredning i . Frågan har dessutom varit uppe i Statsrådsberedningen som beslutade att överlämna ärendet till . finansministern har också varit engagerad i ärendet och sagt att ärendet bereds inom . Frågan har enligt en politiskt sakkunnig inom dessutom för länge sedan översänts till för att man ska definiera just begreppet särskilt boende. I ett övergripande sammanhang kan beskattningen av dessa fastigheter som är avsedda för äldreboende inte ha någon större betydelse ekonomiskt sett. Men för enskilda människor som har sin trygghet i ett boende med extra service och engagagemang för de boende kan beskattningen rentav få avgörande konsekvenser avseende möjligheten att bo kvar, och de kan rentav tvingas flytta därifrån. Vid läsning av olika handlingar i detta ärende finner jag, utöver tidigare anförda svar från bland , att man efterlyser en enhetlig behandling när det gäller beskattningen av dessa fastigheter. Genom lokala och regionala bedömningar bevisas det gång på gång att vi har olika regler i landet i fråga om beskattningen av dessa fastigheter. I min fråga återkommer jag till hur finansministern tänker behandla den här frågan framöver.