prot · GR0972 · 2004-02-19 00:00:00 — säger också att utan avsevärt större anslagsram medför en öppning av systemet att ett flertal av de organisationer som får bidrag i enlighet med förordningen skulle komma att vidkännas betydande neddragningar. Detta är enligt inte acceptabelt då dessa föreningars verksamhet i sådana fall skulle komma att äventyras. Statskontoret har dessutom fått regeringens uppdrag att göra en översyn av bidragsgivningen till ideella föreningar. I uppdraget ingår att göra en kartläggning av den statliga och kommunala bidragsgivningen till ideella föreningar. I kartläggningen ingår att även undersöka förekomsten av gemensamma principer och administrativa riktlinjer för den statliga bidragsgivningen till ideella föreningar. Med denna undersökning som utgångspunkt ska Statskontoret överväga och vid behov lämna förslag till gemensamma principer och administrativa riktlinjer för den statliga bidragsgivningen. Uppdraget ska redovisas till . utvärdering av tillämpningen av nuvarande regelsystem och förslag till förändringar när det gäller förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området bereds inom . Statskontorets uppdrag ska redovisas till . Innan Statskontorets uppdrag har redovisats och pågående beredning inom är färdig är jag inte beredd att redovisa vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra organisationsstödet för samhällsnyttiga organisationer. När det gäller Amningshjälpen vill jag gärna framhålla att det är en förening som ger ett viktigt och uppskattat stöd till ammande kvinnor och att det är en viktig aktör när det gäller att sprida information om amning. fick Amningshjälpen bidrag från . Därefter har dock institutet inte mottagit någon ansökan av föreningen, vilket kan förklara att några bidrag inte heller har beviljats. har Amningshjälpen emellertid fått tillfälliga bidrag från regeringen. har Amningshjälpen dessutom fått stöd från Allmänna arvsfonden för att driva ett tvåårigt projekt för utökad amningsinformation till invandrarkvinnor och unga mammor. Vad gäller frågan om att säkra Amningshjälpens fortsatta arbete kan föreningen som en första åtgärd lämna in en ansökan om statligt stöd till . Denna får sedan behandlas i vederbörlig ordning av myndigheten. 23 (): Först vill jag tacka folkhälso- och socialtjänstministern för de svar jag har fått på frågor som jag har ställt. Jag kan också konstatera att det verkar som att vi är helt överens om att de samhällsnyttiga organisationerna är ett bra komplement till samhällets insatser. Dessvärre har stödet för ett antal organisationer minskat , och ett antal samhällsnyttiga organisationer faller mellan stolarna när det gäller föreningsbidrag och tvingas trots erkänt betydelsefulla insatser till osäkerhet och kortsiktig planering för sin verksamhet. Statsrådet redovisar i sitt svar mycket som pågår inom området och hänvisar bland annat till uppdraget som Statskontoret fått. Det är ett uppdrag som handlar om att överväga och vid behov lämna förslag till gemensamma principer och administrativa riktlinjer för den statliga bidragsgivningen. Jag vill passa på att fråga statsrådet om statsrådet kan avslöja något om vad som döljer sig bakom begreppen gemensamma principer och administrativa riktlinjer. Minimeras risken att organisationerna faller mellan stolarna, eller riskerar de att få fortsätta att leva med osäkra villkor och kortsiktig planering? Statsrådet tar också upp utvärderingen av tillämpningen av förordningen, 1998:1814, i sitt svar. Som jag förstår det kan det kanske bli svårt att få svar på den här frågan, men skam den som ger sig: Blir det mera pengar till samhällsnyttiga organisationer? 24 Statsrådet (): Det är alldeles riktigt som säger. De organisationer som det är fråga om gör väldigt viktiga insatser som komplement till välfärdsstatens övriga insatser. Inte minst Amningshjälpen har haft en väldigt god verksamhet och har därför också fått stöd på olika sätt från myndigheter, direkt från regeringen och från Allmänna arvsfonden. Den svåra frågan här, och den som egentligen sätter fingret på, är att organisationsvärlden förändras. Det tillkommer nya organisationer och nya initiativ, därför att vi har en väldigt stark föreningsverksamhet i som är levande. Andra organisationer kanske med tiden trappar av eller blir liggande på sparlåga i en del avseenden. Då måste också statens förhållningssätt moderniseras och förändras. Det är därför som vi har gett de olika uppdragen, dels till , dels till Statskontoret, för att man ska se över hela bidragssystemet och se om det är modernt. Men hur man än vänder sig i den fråga som tar upp, om organisationer som hamnar mellan stolarna, så hamnar vi alltid i den här situationen: Om vi ska bredda bidragsgivningen, det vill säga ge fler organisationer tillgång till de här bidragen, innebär det, om kakan inte växer, att vi måste dra ned på de övriga organisationerna, vilket påpekar. Därför är ekvationen inte alldeles lätt att lösa, i vart fall inte om man inte har mer pengar att redovisa. frågar mig slutligen: Blir det då mer pengar till ideella organisationer? Det kan jag inte lova ut. Jag vill först se vad Statskontoret säger i sin utvärdering. har Socialdemokraterna och ett gemensamt ansvar för budgeten, också , hoppas jag. Då antar jag att det här också kommer att vara en fråga som vi kommer att diskutera vidare i de förhandlingar som sedan kommer att starta. Jag är i alla fall övertygad om att organisationsstödet, stödet till frivilliga och ideella organisationer, måste moderniseras och förnyas för att stämma med det som är verkligheten, men det finns väldigt många svåra frågor som man i så fall måste knäcka. 25 (): Jag delar uppfattning att den här ekvationen inte är lätt. Det kommer flera nya organisationer som också behöver stöd, men för varje organisation är det väldigt viktigt att kunna planera sin verksamhet långsiktigt. Jag vill ta upp en aspekt i den här frågan. Om man engagerar sig i en samhällsnyttig organisation har det effekter både för den enskilda personen och naturligtvis för de personer som man genom information eller annat arbete vänder sig till. Man kan alltså säga att det här arbetet också innebär goda effekter när det gäller folkhälsan. Jag vet att statsrådet träffar representanter för och i olika sammanhang och diskuterar arbetet med folkhälsomålen och folkhälsofrågorna över huvud taget. Jag kan tänka mig att den här frågan skulle kunna tas upp också i de diskussionerna. Kommunerna och landstingen, mest kommunerna, ger ju också stöd till samhällsnyttiga organisationer. De skulle kanske kunna ge ett bidrag i de här svåra diskussionerna när det gäller att få den här ekvationen att gå ihop. 26 Statsrådet (): Många av de här organisationerna har ju stöd både från kommuner och landsting. tycker jag att man ska skilja på våra roller. Det jag talar om är statens bidragsgivning och våra myndigheters anslag. Jag vill inte skriva kommuner och landsting alltför mycket på näsan när det gäller vilka bidrag som de ska ge. Vi styr var och en över våra kassor. Om man ska bredda bidragsgivningen och inte dra ned på bidrag till någon handlar det syvende och sist om att man måste vara beredd att avsätta ökade resurser. Det utesluter inte att vi, de partier som samarbetar i budgetfrågor, kan komma att göra en gemensam insats. Dit är det ändå en bit kvar. Jag träffar inte bara utan också många av de organisationer som, precis som säger, tycker att de har fallit mellan stolarna. I går uppvaktades jag till exempel av SPEC, den organisation som hjälper anhöriga till personer som har tagit livet av sig. De gör ett väldigt viktigt arbete. De finns inte med än som föremål för statliga bidrag på det sättet. Det finns en lång rad organisationer som har väldigt goda argument för att de utöver ett ökat projektstöd även bör få långsiktiga möjligheter att planera sin verksamhet. Det förstår jag mycket väl, men till slut handlar det om huruvida vi kommer att klara att öka budgetramen. Där kan jag inte springa händelserna i förväg. Det får i så fall tas med i de sedvanliga budgetförhandlingar som vi har. Statskontorets utredning finns också, som landar och som vi har att utgå ifrån. 27 (): Jag tackar för svaren som jag har fått och ser fram emot redovisningar av utredningar som kommer. Jag lovar att följa frågan. kommer att lyfta upp frågan också vid kommande budgetförhandlingar. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Redogörelser /04:ER1 till utrikesutskottet /04:RJ1 till utbildningsutskottet Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. I dagens frågestund deltar från regeringen socialminister , som svarar på både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Övriga statsråd är statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet . 29 (): Min fråga riktar sig till socialministern. Genom den överenskommelse som gjordes mellan regeringen och samarbetspartierna om att förhindra vård slog in sista spiken i kistan vad gäller landstingens vara eller inte vara. Som det är dirigeras all vård och omsorg från . Därifrån kommer lagar, regler, statsbidrag, öronmärkta pengar och förbud. Som moderat vill jag avskaffa landstingen och min fråga blir därför: Anser att det är någon vits att landstingen finns kvar nu när det ändå är staten som styr och ställer med vården? 30 Socialminister (): Innan jag svarar på den konkreta frågan från vill jag förklara följande: Svensk sjukvård har mycket hög klass. Det tror jag att alla håller med om. Men den har ett mycket allvarligt problem, nämligen tillgängligheten. Alla mätningar visar att det människor önskar sig är att snabbare komma i kontakt med vårdcentralen och att inte behöva vänta på behandling. Den stora uppgiften framöver kommer att vara att se till att sjukvården klarar att erbjuda tillgänglighet genom ökade resurser, mer personal, bättre sätt att arbeta inom organisationen, förnyelse av sjukvården. I överenskommelsen har vi sagt att detta förnyelsearbete måste förenas med värden som de allra flesta svenskar ställer sig bakom, nämligen att sjukvården ska ges efter behov och inte efter plånbokens storlek. Vi ska gemensamt ta ansvar för finansieringen. 31 (): Låt oss en gång för alla slå fast att privata försäkringar är ett bevis för misslyckad socialdemokratisk sjukvårdspolitik. Så var det sagt. Min följdfråga handlar om där socialministerns partibroder välkomnar ett stort svenskt börsnoterat vårdföretag. Man ska teckna avtal till ett värde av . Tilläggas bör och det tycker jag är viktigt att detta vårdföretag från början är uppbyggt av svenska löntagarfondspengar. välkomnar nu detta vårdföretag som med sin kompetens ska bistå och hjälpa den offentliga vården. Man ska bland annat driva ett stort antal sjukhus. ser i detta en möjlighet att utveckla vården. förbjuder sådant och minskar därmed tillgängligheten. Min följdfråga blir självklart: Varför tackar nej till denna kompetens när hans partibroder i tackar ja till denna svenska kompetens? 32 Socialminister (): Jag ska använda denna minut till att svara på frågan. Jag ville bara ge en viktig bakgrund. Det vi har kommit överens om är mycket enkelt. Man kan pröva alternativa driftsformer för de sjukhus som har , men bara under förutsättning att det handlar om företag som inte delar ut vinsten till ägare utanför vården. Vinsten ska stanna i vården. Det är ett av de krav vi ställer. Det andra är att vi inte anser att den offentligt finansierade sjukvården ska ge förtur åt dem som har privata försäkringar. De allra flesta svenskar står bakom denna princip. Det är ett värde i svensk sjukvård att ge sjukvård på lika villkor och att det inte ska finnas några gräddfiler. Landstingen kommer att ha en stor roll när det gäller att diskutera förnyelse av organisationen och att pröva alternativa driftsformer för flera av sjukhusen. Det enda krav vi ställer är att förnyelsen ska ske inom de ramar som har präglat svensk sjukvård: vård på lika villkor, vård efter behov, inga gräddfiler. Så är enkelt är vårt ställningstagande. 33 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Avser statsrådet att medverka till att arbetskraftsinvandring inom byggbranschen möjliggörs? 34 Statsrådet (): Det finns en arbetskraftsinvandring, men vi har problem med den. Framför allt i har vi haft problem med ett överutnyttjande av polsk arbetskraft. Om utländska konkurrenter ska jobba i ska de göra det på samma villkor som de svenska byggnadsarbetarna. Det är därför viktigt att se till att vi har ett regelverk som gör det möjligt att hålla de oseriösa företagarna borta. Det gäller företag som utnyttjar arbetskraft från andra länder och därmed sätter konkurrensen i ur spel. 35 (): kampanj anses förnedra våra grannar genom den ton den har. Faktum är att svenska byggnadsarbetare och svenska företag har hittat marknader utanför . De återfinns i många länder och är välkomna där. Det finns yrkesskickliga byggnadsarbetare ute i som rimligen borde vara välkomna till . kampanj ger signaler om att de kommer hit och tar våra jobb. Delar statsrådet syn på arbetskraftsinvandring och den ton kampanjen har? 36 Statsrådet (): Jag tog redan i mitt förra inlägg upp det problem vi har sett i när det gäller oseriösa företags utnyttjande av utländsk arbetskraft. Vi har behov av konkurrens på den svenska marknaden av seriösa företag från andra länder även på byggsidan. Vi har framför allt på infrastruktur- och bygg- och anläggningssidan haft utländska aktörer, men då på seriösa villkor. från andra länder är alltid välkomna att konkurrera med de svenska företagen, även på den svenska byggmarknaden. 37 (): Varje land borde bedömas utifrån hur de tar hand om sina mest sårbara medborgare: gamla, utsatta barn, hemlösa, unga kriminella eller narkotikaberoende. Det är bra sagt. Jag skulle inte ha kunnat säga det bättre själv. Citatet är från statsrådet . Men man kan fundera över hur det ser ut i verkligheten. Ta hemlösheten som exempel. När jag kommer med tåget till blir jag bedrövad av den bild jag får mig till livs där. Det är människor som far illa. De saknar tak över huvudet ofta i kombination med missbruk och psykiska störningar. Det är ovärdigt 2004. Jag vill fråga : När kommer regeringen att sätta socialpolitiken i centrum? Det är ett citat från samma skrift. När påbörjas det, och vad avser och regeringen att göra för att komma till rätta med hemlösheten? 38 Statsrådet (): Jag tror att och jag är överens om att hemlösheten är ett stort problem. Det kanske är den mest påtagliga synliga symbolen för hur revorna i välfärdsstaten alltjämt består. Vår uppgift är att sätta socialpolitiken i centrum och se till att samhällets insatser blir mer effektiva och kan nå de mest utsatta människorna i vårt land. Det är inte värdigt en välfärdsstat att människor måste bo i trappuppgångar och under broar. Man måste jobba på flera olika nivåer och på olika sätt. Ett sätt är naturligtvis att satsa på missbrukarvården. Där finns en hel del av problematiken. Vi behöver fler platser i vård och behandling för narkomaner. Ett annat sätt är naturligtvis att bygga fler bostäder, framför allt hyreslägenheter. En tredje väg är att satsa på och lyfta fram psykiatrin. Inom pågår ett arbete där man försöker gå fram på alla dessa tre vägar. 39 (): Jag får tacka för svaret. Hemlösheten är ett jätteproblem. Bara i nämns siffror som 3 0005 000 hemlösa. Det har hänt för lite. som ledde, med bra resultat måste leda till konkret handling. Vi i socialutskottet i begärde, i enighet, att få en redovisning från regeringen av vad som har gjorts och av vad som planeras. Min följdfråga är: När kommer den redovisningen? Det är nämligen bråttom. De förslag som vi har tagit del av handlar mycket riktigt om en social dimension, om hemlöshet, om psykiskt sjuka och om missbruk. Men vi måste också få åtgärder daglig verksamhet för psykiskt funktionshindrade, åtgärder när det gäller boendet samt en vård och behandling beträffande missbruket som heter duga. Här finns det verkligen mycket att göra. Jag är alltså intresserad av handling, ! När får vi redovisningen? 40 Statsrådet (): Jag är inte så intresserad av att redovisa precis vad man har gjort utan snarare av att redovisa vilka åtgärder vi vidtar. De punkter som jag nämnde och som jag förstår att och jag är överens om gäller pusselbitar som just missbrukarvården där vi måste ha fler platser, psykiatrin, där vi har pågående översyn i nämnda del, samt bostadspolitiken i stort. Hemlöshetsproblematiken ger vi högsta prioritet. I går var jag i och besökte då en verksamhet i där man lyckats få ned antalet personer som inte har tak över huvudet. Det har skett nästan en halvering på bara . Det finns alltså goda sätt att arbeta på. Jag tror att vi måste vara beredda att mer sprida de goda idéerna. Jag och träffade också företrädare för , och för en överläggning för att se hur vi tillsammans, stat och storstadskommuner, kan bli bättre på att just lyfta fram den här gruppen och ge de personerna den hjälp som de förtjänar i en välfärdsstat. 41 (): Sedan valrörelsen har vi i ett antal debatter från vår socialminister fått besked om att vårdgarantin kommer att förverkligas i . Samma besked gavs vid det senaste debattillfället. här i kammaren hette det nämligen att målsättningen är att en nationell vårdgaranti ska införas alltså återigen samma besked: . Att ett par gruskorn kan anas även kring om det kan komma till en uppgörelse en bra kontrollstation med landstingen var också ministerns besked i debatten. Frågan är om socialministern nu har något besked att ge om att en uppgörelse med landstingen är i hamn så att det därmed finns hopp om att det blir en vårdgaranti 2005. Lite grann om innehållet kan kanske också sägas om ifall denna uppgörelse är i hamn. 42 Socialminister (): vet säkert lika väl som jag att detta med vårdgaranti numera är en förpliktelse från väldigt många olika håll. tog på sin kongress beslut om att verka för införandet av en nationell vårdgaranti. Det var spännande därför att fram till dess hade uppfattningarna i landstingsvärlden varit delade. Men tog man ett gemensamt beslut. Landstingsvärlden själv landstingen, sjukvårdshuvudmännen själva har alltså förbundit sig att verka för en vårdgaranti. Socialdemokraterna förde i valrörelsen in kravet på en vårdgaranti och ställde ut som ett löfte till medborgarna att vi under den här mandatperioden ska införa en nationell vårdgaranti. Det kunde vi göra eftersom vi visste att också landstingsvärlden hade fattat beslut. Sedan har vi sagt att vi vill genomföra detta i en överenskommelse mellan staten och landstingen och se till att landstingen är förberedda inför en garanti. Landstingen vill veta att de har resurser att verkligen leva upp till löftet om att ingen ska vänta efter ett beslut om behandling. Vi för nu diskussioner och hoppas kunna redovisa resultaten av diskussionerna . 43 (): Det är inte bara att skriva en uppgörelse, utan det gäller också, som sagt, att få till ett innehåll och ett finansiellt underlag. Resurser var ministern också inne på i sitt svar här. anvisar generellt mer pengar till statsbidrag till kommuner och landsting och ger också ett par miljarder mer till vårdgarantin . Vi anvisar även betydligt mer pengar till åtgärder för att få ned sjukskrivningstalen och sjukskrivningskostnaderna. Beskedet från ministern i resursfrågan var att en del av 4 miljarder skulle kunna vara nya pengar i fråga om att fylla den här uppgörelsen med finansiella muskler. Frågan är därför återigen: Är det fortfarande ministerns bedömning att det är nog för att verkligen ge uppgörelsen om en vårdgaranti 2005 ett reellt innehåll. Är verkligen del av 4 miljarder nog? 44 Socialminister (): När diskussioner förs mellan staten och landstingen ska man alltid vara säker på att landstingen begär mer pengar än vad staten vill ge i en förhandling. Exakt hur mycket pengar som behövs för att man ska kunna leva upp till kravet på en vårdgaranti är svårt att säga. På ett sätt kan man säga att vårdgarantin i sig inte kostar någonting. Det kostar ju inte mer att behandla en patient nu än det kostar om man väntar . Ska man få behandling eller en operation kostar det lika mycket oavsett när behandlingen sker. Å andra sidan har vi sagt att för att vårdgarantin ska upplevas som meningsfull måste hela vårdkedjan fungera. Primärvården ska vara tillgänglig. Man ska få möta en specialist inom rimlig tid. Man ska också se att vården fungerar i sin helhet. Där har svensk sjukvård under haft allvarliga brister. Hela vårdkedjan har inte fungerat. Vi gör en gemensam bedömning av sjukvårdens resurser. Vad jag påpekat är att samarbetspartierna kom överens om att skjuta till ytterligare till kommunsektorn. Det är ett led i arbetet med att förstärka också landstingens ekonomi och att göra det möjligt att genomföra en vårdgaranti. 45 (): Det var väldigt intressant att höra om samarbetet mellan departementen när det gäller hemlösheten. Min fråga riktas i första hand till bostadsminister eftersom den rör bostäder. Människor blir sjuka av att bo i sjuka hus. Därför menar jag att det här kanske också kräver lite samarbete departementen emellan. kommer det ena forskningsresultatet efter det andra som visar att det inte står riktigt rätt till i våra bostäder. En miljöforskare på , , har påvisat förekomst av PCB i blodet direkt relaterat till läckage från bostäder. Både allmännyttan och privata fastighetsägare har fastigheter med PCB i fogmassan. Vad tänker man från regeringshåll göra åt detta problem? 46 Statsrådet (): Egentligen skulle jag vilja hänvisa frågeställaren till miljöministern, som har ansvaret för de här frågorna. Det problem som frågeställaren tar upp är naturligtvis väldigt allvarligt. Det krävs att fastighetsägarna vidtar åtgärder för att undanröja de faror som finns med olämpliga material i byggnationen. har också haft som ett särskilt uppdrag att titta på de här frågorna. Men mer detaljer om vilka insatser vi kan göra på regeringsnivå och på riksdagsnivå vill jag nog att frågeställaren frågar miljöministern om. 47 (): Då är ju tre departement inblandade, så då ska väl någonting verkligen kunna bli uträttat här. Jag funderar på om det kanske är tillfälle att ta till några högsta tillåtna nivåer vad gäller PCB-förekomsten i inomhusluft. Man kan ju jämföra till exempel med radonsaneringen där vi faktiskt har bidragit när det gäller att komma till rätta med problemen. Är det något som de samlade departementen kan enas om kan vara en åtgärd? 48 Statsrådet (): Jag är absolut inte främmande för det. Det är riktigt att vi har löst radonfrågan genom att vi har kunnat gå in med bidrag till radonsaneringsåtgärder. Det kan nog bli aktuellt även med andra åtgärder som syftar till att få sundare och friskare hus. tillsatte jag men inte bara för att den skulle ta sig an problematiken med bristande konkurrens i byggnationen utan också därför att vi såg att en hel del av nybyggnationen präglades av dåliga miljömässiga lösningar. har vi haft kommissionsrapporten ute på remiss. Vi ska pröva snart vilka slutsatser vi på regeringsnivå ska dra av remissutfallet och av utredningens arbete. Som en uppföljning av det kan det komma åtgärder som syftar till att skapa sunda friska hus när det gäller nyproduktionen också. 49 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet , och den handlar om ett glas vin, det vill säga kvinnor och alkohol. Det anses numera av många läkare nyttigt för kvinnor 50-plus att ta sig ett glas rödvin eller två. Detta är positivt. Men risken är stor att det inte stannar där. Vi vet att den här gruppen kvinnor är den som kraftigast ökar sin alkoholkonsumtion. Detta är lättförklarligt. Många kvinnor i den så kallade tredje åldern är stressade och pendlar mellan kraven från jobb, från barn, barnbarn och gamla föräldrar. Ett glas vin eller flera ger tröst och avkoppling. De populära vinförpackningarna, bag-in-box, underlättar konsumtionen. Man ser inte så lätt hur mycket man dricker.