prot · GS0914 · 2004-10-14 00:00:00 — Vi har anslagit medel för det här i våra budgetar ända och naturligtvis också i årets budget. Vi tror att de beloppen behövs för att kunna komma i gång. Om man ser till vad som hänt blir man inte imponerad. Jag tycker också att det visar att vi får rätt. Om inte pengar tillskjuts kommer inte målet att nås, och vi vill nå målet. Jag tycker att det är konstigt att regeringen och Socialdemokraterna nöjer sig med att det går så långsamt och att målet antagligen inte kan nås. De hittar säkert någon att skylla på om vi inte når dit fram 2010. Vi från kan inte acceptera att människor stängs ute från samhället, blir isolerade, inte kan arbeta, inte kan umgås med andra och att de ständigt behöver kontrollera om de kan komma dit de vill och måste hålla på att planera och planera. Det är en diskriminering av ett stort antal människor. har fått i tilläggsdirektiv att utreda om otillgänglighet kan vara grund för diskriminering. Det tycker jag är bra, och jag är nästan helt övertygad om att det är det. En lagstiftning mot diskriminering av människor med funktionshinder finns redan i länder som , , och . Den amerikanska lagstiftningen har visat sig vara mycket effektiv. Trots att vi tar ut världens högsta skatter i är tillgängligheten för dem som är funktionshindrade betydligt bättre i än i . Det amerikanska rättssystemet vilar på en annan tradition än det svenska. Vi har bland annat betydligt lägre skadeståndsnivåer i än i . Skadestånd på amerikansk nivå anser vi inte ska införas i , men däremot bör lagstiftningen ändras efter amerikansk förebild så att bristande tillgänglighet bedöms som diskriminering. Det har vi framfört i en motion under den allmänna motionstiden. en fråga till Socialdemokraterna: ni på fullt allvar att vi kommer att nå målet med att ta bort en del av hindren för de funktionshindrade ? I detta anförande instämde , och (alla fp). 304 (): Fru talman och alla lyssnare! Jag kan också notera att beträffande samhällets tyngsta och viktigaste uppgift, hälso- och sjukvården så har vi ingen minister här, vilket jag tycker är anmärkningsvärt. Hälso- och sjukvården gör mer. Vi har alltfort en akutsjukvård som klarar väldigt mycket och som i långa stycken håller världsklass. Men vi har också en hälso- och sjukvård som kämpar med långa vårdköer, otillräckliga resurser och svårigheter att rekrytera och behålla personal. Vi vet att sjukvården har gått igenom en mycket tuff rationalisering med allt kortare vårdtider som följd och en högre stress. som Socialdemokraterna haft makten nu igen har 18 200 vårdplatser försvunnit, och nedskärningarna fortsätter. 80 vårdplatser till ska bort i mitt landsting trots de nya pengarna från staten . Ohälsokostnaderna fortsätter att öka, enligt regeringens egna budgettexter med 14 miljoner per dag . Förutsättningarna för hälso- och sjukvården att klara sina uppgifter kan inte sägas ha förbättrats på de här tio åren. Enligt måste hälso- och sjukvården sättas i första rummet vid tilldelningen av samhällets resurser. Det är vår moraliska plikt att bistå den mest utsatte. Den demografiska utvecklingen påbjuder detta. Vi har alltfler äldre, och vi har alltfler med demenshandikapp. Demenshandikappen ensamma kommer att påbjuda en oerhörd mobilisering av samhällets resurser. Vi har också färre och färre som jobbar i . Den medicintekniska utvecklingen kommer att göra det möjligt att göra alltmer för alltfler. Allt talar för att hälso- och sjukvården måste sättas i främsta rummet. Vården ska finansieras solidariskt och ges på lika villkor, säger vi alla i alla högtidliga sammanhang. Men när vänstermajoriteten inte orkade med prioriteringen av hälso- och sjukvården under de gångna tio åren och inte gör det nu heller, enligt vårt påstående, riskerar systemet med solidarisk finansiering att inte räcka till. Fler och fler söker privata sjukförsäkringar, fler och fler litar inte på systemet. har år talat för högre statsbidrag till kommuner och landsting än vad vänstermajoriteten förmått anvisa. lägger vänstersidan mer pengar till kommunsidan och därmed till vården: 6 miljarder och 7 miljarder . Vi lägger visserligen mer pengar, som jag återkommer till, men det är ändå en omvändelse från vänstersidan som vi välkomnar. Regeringen har inte förstått att sätta hälso- och sjukvården i första rummet. Det betyder någonting mycket mer än att bara tilldela kommunsidan mer pengar. Menar vi allvar med att hälso- och sjukvården ska sättas främst kan inte regeringen sitta passiv när ohälsokostnaderna äter upp utrymmet för samhällets basuppgift, hälso- och sjukvården. föreslår en flermiljardsatsning på en rehabiliteringsförsäkring för att ge ekonomisk och organisatorisk kraft för att människor ska komma tillbaka i arbetsgemenskapen. Menar vi allvar med att sätta hälso- och sjukvården först har socialisterna fortfarande mycket att klara upp när det gäller att få upp skatteinkomsterna genom en företagar- och företagspolitik som ger fler företag och större företag, i stället för 28 000 färre företag som vi upplevt den gångna tioårsperioden med Socialdemokraterna vid makten. Menar vi allvar med att hälso- och sjukvården ska sättas först måste vi också som politiker ta på oss ett preciserat uppdrag, en förpliktelse. Vad ska göras? och de borgerliga har år talat för en vårdgaranti, ett samhälleligt åtagande som ska uppfyllas genom vårdområdet. Vänstersidan har konsekvent vägrat tills det passade att i valrörelsen säga ja till en vårdgaranti. vid andra halvan och slutet av tredje året i mandatperioden utlovar vänstersidan att det ska komma en vårdgaranti, och det finns pengar i budget. Vi har hört det här i debattinlägg i debatt efter debatt i tidigare, och det har ändå inte kommit en vårdgaranti. Kommer den , är naturligtvis frågan . Menar vi allvar med vård först ska vi naturligtvis inte motarbeta den skaparkraft som personal och entreprenörer visar med olika alternativa driftsformer. Tvärtom borde vi välkomna ett antal av dessa initiativ. Varför ska företag förbjudas gå med vinst? Om jag återvänder till prioritering i reda pengar i statsbidrag, så måste det vara så att om vi menar allvar med vården först måste den psykiatriska vården få den restaurering som psykiatrisamordnaren föreslår. har i en skrivelse pekat på att det krävs ett tillskott på ca för att svara upp mot de mest akuta behoven inom psykiatrin. Men det orkar inte vänstersidan med utan nöjer sig med att till psykiatrin anvisa ungefär en fjärdedel av dessa pengar. har år pekat på behovet av bland annat vårdplatser inom psykiatrin och prioriterar utöver vänstersidans för att komma närmare det som psykiatrisamordnaren ser behov av. Det har funnits en förhoppning hos oss och andra att vänstersidan, efter alla larm från barn- och ungdomspsykiatrin och och efter de fruktansvärda tragedier vi upplevt , inte skulle kunna undgå att prioritera psykiatrin på ett märkbart sätt men inte det. Allt är inte pengar, åtminstone inte mycket pengar. Säger man att hälso- och sjukvården ska inta en särställning ska man lyssna till den medicinska professionen som i det nybildade Nationellt palliativt råd ställt frågan: Kan du dö med värdighet och utan smärta i ? har skrivit på rekommendation om organisation av palliativ vård. Vi har en utredning som har föreslagit åtgärder inom det här området. Men det finns inget förslag levererat till . Det fordras en nationell handlingsplan för att säkerställa att det inte ska vara slumpen som avgör om man får palliativ vård i . 305 (): Jag kan hålla med tidigare talare och säga att jag också saknar ministern här. En god vård på lika villkor över hela landet måste i alla lägen vara högsta prioritet. I mångt och mycket har levt upp till den devisen. Men inget är så perfekt att det inte kan förbättras. Hälso- och sjukvård är den viktigaste grundstenen i välfärden och den som många vill prioritera högst på den politiska dagordningen. anser att vård och omsorg ska vara offentligt finansierad, ges utifrån behov och i huvudsak drivas i offentlig regi. Vi vill bevara och fortsätta utvecklingen av den demokratiska och jämlika hälso- och sjukvården. Det är därför vi säger nej till privata sjukvårdsförsäkringar och gräddfiler, och vi säger nej till privata vårdgivare vars ekonomiska överskott går till aktieägare. Vid ett överlämnande av vården och omsorgen till privata aktörer och marknadskrafter förlorar medborgarna det demokratiska inflytandet. Det räcker inte att hävda att så länge vården är offentligt finansierad har den demokratiskt valda församlingen tillräckliga styrmedel. En privat vårdgivare har möjlighet att sälja sina tjänster till vem han eller hon vill, oftast till den som kan betala mest. Beträffande prioriteringar vill jag påminna att föreslog att det skulle genomföras en granskning av hur den av beslutade prioriteringsordningen i hälso- och sjukvården efterlevs. kom och där konstateras det att regeringen inte skapat förutsättningar för sjukvårdshuvudmännen att omsätta prioriteringsriktlinjerna i praktiken. konstaterar också att regeringen har varit passiv i styrning och uppföljning av riktlinjer för prioriteringar. Det är bra att regeringen nu planerar att ta initiativ i prioriteringsfrågan. Vi tror att sjukvårdshuvudmännen också är nöjda med beskedet. En god vård på lika villkor över hela landet hälso- och sjukvårdslagens portalparagraf tycks enligt ett antal rapporter enbart gälla män om man hårdrar den statistik som presenteras. Jag syftar till tre stora rapporter som handlar om jämställdhet och vård och som presenterats . Slutsatserna i de tre rapporterna är att det finns en ojämlikhet mellan kvinnor och män som inte kan förklaras av skillnader i hälsa, sjukdomsbild eller andra behovsrelaterade skäl. Vi är inte förvånade över resultaten i rapporterna och vi menar att orsakerna till skillnaderna är att det finns en maktstruktur i samhället där mannen utgör och där kvinnor systematiskt underordnas männen. Område efter område inom vård och omsorg uppvisar skillnader mellan kvinnor och män som inte har sin grund i skillnader vad gäller behov, sjukdomar eller funktionshinder. Det är oacceptabelt i ett demokratiskt samhälle som vill erkänna sig som ett land med en rättvis och generell välfärd. anser att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att utjämna skillnaderna mellan kvinnor och män i vård och omsorg. vill jag säga några ord om ytterligare ett område inom hälso- och sjukvården med behov av förbättringar, nämligen psykiatrin. Det finns en psykiatrisamordnare och det kommer ökade resurser. Det är viktigt men inte allt. Den psykiatriska hälso- och sjukvården har också ett behov av utveckling vad gäller innehåll. I kölvattnet av de uppmärksammade händelser som satt psykiatrin i fokus finns den enskilda patienten. upplever många människor en ökad stigmatisering och oro för en tillbakagång till en psykiatrisk vård som innebär inlåsning och fortsatt utanförskap. Reformer som genomfördes , utan att för den delen bortse från de brister som uppstått, genomfördes i syfte att humanisera psykiatrin. Vi bör komma ihåg att reformerna syftade till att ge psykiskt sjuka människor en möjlighet att leva ett värdigt liv i gemenskap med andra och en möjlighet till en vård och behandling som utgår ifrån individens behov. 306 () replik: fanns det en minister på plats här, nämligen som då svarade på frågor om stopplagen. Angående de vårdinrättningar som kan komma att beröras av kommande reglering av detta sade hon: Där vill jag säga att regeringen inte kommer att utarbeta ett lagförslag som påverkar ingångna avtal. Frågan är alltså naturligtvis: Hur blir det när de här avtalen ska omförhandlas? Hur blir det för nya entreprenörer som skulle vilja göra en insats på vårdområdet? Och apropå innehållet bakom etiketterna kommunist, demokratisk socialist eller vad man nu vill kalla sig: Vilken blir linje, ? Ska jag tolka ditt anförande som att de här vårdföretagen ska helt enkelt sopas av banan och det ska vi se till att sossarna accepterar, eller vilken blir er linje? 307 () replik: Som vet förhandlar och med regeringen om den så kallade stopplagen. Det är säkert inte heller obekant för att det när det gäller den här lagstiftningen finns en PM som har varit ute på remiss, och innehållet är också rätt så klart. avsikt är att komma överens med regeringen och om lagen. Vi har skrivit en avsiktsförklaring. Vi tycker inte att skattemedel ska användas för att aktieägarna ska få vinster. 308 () replik: Jag förstår också att förhandlingar pågår och att det kommer ett lagförslag det sade ministern också när ni har talat om saken med varandra. Men vilken är din och mening? Dessa sjukhus är de som uppskattas mest av patienter och personal, och facken säger absolut nej till någon ny stopplag. Finns det inte andra angelägna uppgifter att lösa för bland annat än att jaga dessa företag bort från vårdområdet? Detta är de arbetsplatser som har den lägsta sjukfrånvaron, och så vidare. Finns det inte angelägnare uppgifter än att försöka skjuta dessa i sank? 309 () replik: tar upp hur det är för personalen på de sjukhus som drivs av bolag i . Det handlar om enstaka sjukhus som också när de var i regi var väl fungerande arbetsplatser där personalen i stort trivdes. Jag tycker inte att det är rätt att jämföra på det sätt som gör. 310 vice talman () replik: Jag vill ställa en fråga till . Vi har ju några privat drivna sjukhus , privat i den bemärkelsen att man driver dem åt på entreprenad. Vi har också ett antal privata vårdcentraler. Kan nämna några exempel bland dessa privata vårdgivare som inte följer hälso- och sjukvårdslagen, alltså att ge god hjälp och vård efter behov, och där man i så fall också har varit tvungen att betala privat? Jag känner inte till några, och jag tror inte att det kommer att bli några heller. Tror och de andra partierna att det plötsligt kommer att växa upp jättemånga privata sjukhus i ? Är det detta ni är rädda för? 311 () replik: Jag tror verkligen inte att privata sjukhus och vårdcentraler inte följer hälso- och sjukvårdslagen. Jag tror att de följer hälso- och sjukvårdslagen. Däremot tror jag att vi skiljer oss i den här frågan av ideologiska skäl. Vi anser att skattemedel ska användas för att bevara den generella välfärden. Skattemedel ska inte användas för att bolagen ska kunna dela ut aktievinster. 312 vice talman () replik: Jag har lite svårt att hänga med i det resonemanget. Vi är också för en generell välfärd. Vi är för en välfärd och en sjukvård där människor får hjälp efter de behov de har och där de inte ska behöva söka privata lösningar och betala ur egen ficka utan betala de fastställda patientavgifterna. För oss spelar det inte så stor roll om det är privata vårdgivare som gör en viss vinst vinstkrav ställer vi också på statliga företag eller om det är landsting som inte kan fullfölja vården därför att de går med förlust. 313 () replik: Ja, men vi skiljer oss åt där när det gäller vinsten. Ett bolag har ju kravet att vinsten ska delas ut till aktieägarna. Ett bolag kan också, det ser vi på andra bolag i näringslivet, flytta eller stänga verksamheten i ett landsting eller i en kommun, och där står då kommuninvånarna utan att bolaget finns kvar. har skyldighet att erbjuda kommuninvånarna god vård på lika villkor. 314 () replik: Vi fick precis höra av att Vänstern är emot privata försäkringar. Då vill jag fråga : Hur ställer sig till den nya proposition om ny försäkringsavtalslag som vi har börjat hantera i lagutskottet? Jag har inte sett några avslagsmotioner ännu från Vänstern, men det kanske är att vänta. Grundtryggheten i socialförsäkringssystemet är usel. Alla vill kunna teckna privata försäkringar. Den nya försäkringsavtalslagen innebär att man överflyttar ytterligare ansvar från det gemensamt finansierade socialförsäkringsområdet till privata försäkringsbolag. Hur ställer sig till detta? 315 () replik: Jag måste erkänna att jag inte exakt känner till innehållet i den lag som hänvisar till. I mitt anförande talade jag om privata sjukvårdsförsäkringar. tror på den generella välfärden och vill finansiera hälso- och sjukvården med skattemedel. Vi anser inte att människor ska behöva sätta sina behov när det gäller hälso- och sjukvård i de privata försäkringsbolagens händer. 316 () replik: Det är ju så att regeringen med sina stödpartier har urholkat grundtryggheten. är det väldigt tufft för den som har en liten ekonomi att drabbas av sjukdom eller handikapp. Det gäller just sjukvård, och det är sjukvårdsförsäkringar som man tecknar för att skydda sig i sådana fall. Det här borde vara en väldigt aktuell fråga för er i om ni är emot privata försäkringssystem. Vi efterfrågar en översyn av gränsdragningen mellan socialförsäkring och privata försäkringssystem. 317 () replik: Jag tror att känner väl till att försäkringsbolagen inte tecknar försäkringar för vem som helst. Man ska vara väldigt frisk för att få en privat sjukförsäkring. Människor får inte privata sjukförsäkringar. Det är inga garantier för generell välfärd att teckna privata sjukförsäkringar. 318 () replik: Jag tyckte att nämnde att privata sjukhus kan stänga. I stänger landstingen akutmottagningar på löpande band. Den kommentaren ger jag inte mycket för. Dessutom är det faktiskt så, , att det är ni som är delansvariga för den sjukvårdspolitik som förs i landet. Det är här det säljs sjukförsäkringar. Det är inte moderat eller borgerlig sjukvårdspolitik. Det är er sjukvårdspolitik som ger all time high när det gäller sjukförsäkringar. nämnde god vård på lika villkor över hela landet. Jag nämnde i mitt anförande att har visat på hur ojämlik vården är i detta land. Var alla lika effektiva och duktiga som fyra landsting skulle vi spara . Det hade varit rättvist, tycker jag, att vi hade samlat in de pengarna nationellt och sedan lämnat ut dem till var och en efter den personens behov. Hade inte det varit mer rättvist och lett till att vi fått en likvärdig vård i hela landet och samma förutsättningar i stället för att vi ska vara beroende av landstingen och olika landstings ekonomiska situation? 319 () replik: Det kanske är sjukvårdspeng talar om eller en nationell vårdgaranti. Jag vet att också känner till att det inte är så enkelt. Inom landstingen är det brist på personal på vissa områden. Och vissa landsting har dålig ekonomi. Det är följder av 1990-talets nedskärningar. Vi har varit med och verkat för att landstingen och kommunerna får mer pengar och att bruttonationalprodukten för hälso- och sjukvården ökar. 320 () replik: Min sista korta fråga handlar om . Jag vet ju att kommer därifrån och är utbildad där också. Saknade landstingsorganisationen i ? 321 () replik: Jag bodde i ända tills jag var , så jag hade inte erfarenhet av den svenska organisationen. Men i har man byggt upp organisationen på kommunförbund som i många avseenden fungerar på liknande sätt som landstingen i . 322 () replik: Jag skulle också vilja ställa frågor om idéerna om en stopplag. Vi ser ju att man från vänstermajoriteten ivrar för att hitta nej, stopp, usch och fy när det gäller nytänkande inom vården. Ett av många argument tycker jag är väldigt viktigt att belysa. Det handlar om den kommunala självstyrelsen. Det handlar om vem det är som vet bäst hur vården ska organiseras i , eller något annat län. Är det statliga pekpinnar som vet bäst? Är det som vet bäst? Är det socialministern som vet bäst? Eller är det de förtroendevalda som har fått förtroendet i , i eller i något annat län? För mig är det fullständigt självklart att det är den som har ansvaret inför medborgarna på lokal och regional nivå som måste få ha det förtroendet. Hälso- och sjukvårdslagen, kommunallagen, ger den rätt som finns och behöver finnas. Så min fråga är: Varför vet bättre än sina kolleger på regional nivå hur vården ska organiseras? 323 () replik: Jag tror inte alls att jag vet bättre hur vården ska organiseras än landstingsledamöterna i olika landsting. Men jag vet att det finns behov av att reglera vissa saker. Det finns behov av att ha lika regler för landet när det gäller vissa stora frågor. Jag blev lite förvånad av fråga, för det låter som om inte alls skulle vilja ha någon reglering när det gäller hälso- och sjukvården. 324 () replik: Visst är slutsatsen av stopplagens innebörd att det är centralstyre och uppifrånperspektiv. Regeringen, , och Socialdemokraterna säger: Vi vet hur det ska vara på lokal nivå. Det klarar inte ni av. Vi är i behov av reglering. Vi har en reglering , och jag och anser att det räcker med det vi har. Vi har en hälso- och sjukvårdslag. Vi har en kommunallag, och vi har en aktiebolagslag. 325 () replik: Jag förstår inte motvilja mot att reglera hälso- och sjukvården när det gäller driften av sjukhusen. Jag är fortfarande osäker på om över huvud taget vill ha någon reglering. 326 (): I socialdemokraternas har 280 000 människor skaffat sig en privat sjukförsäkring, och antalet växer snabbt. Försäkringsbolag hoppas att så många som uppåt en miljon svenskar ska ha skaffat sig en privat vårdförsäkring. Orsaken är naturligtvis att fler och fler människor känner oro över de långa köerna till den offentliga vården. Men vad händer om vi får en situation där det är plånboken som avgör om du får stå i kö eller får snabb behandling? Det är ingen acceptabel utveckling. Köerna gäller inte bara till sjukhusen. Innan man kommer dit har man ofta fått vänta i telefonkö för att få beställa tid på vårdcentralen. Kön för tider är också ofta alltför lång. måste patienten träffa flera specialistläkare innan man har konstaterat vilken operation eller behandling som bör sättas in, och varje led medför en ny kö. Vi har fått en lång kökedja i stället för en fungerande vårdkedja. har tillsammans med övriga borgerliga partier arbetat fram ett förslag till en nationell vårdgaranti. Med en fungerande vårdgaranti försvinner marknaden för privata sjukvårdsförsäkringar och gräddfiler. Efter 15 nej, tror jag, säger regeringen ja. Till och med säger ja till en nationell vårdgaranti. Men frågan är: Kan vi lita på dem? Vi får väl se, men med en ny regering får vi en nationell vårdgaranti. Det kan vi lita på. Men det räcker inte med en vårdgaranti för att skapa en trygg hälso- och sjukvård där man verkligen lyssnar på patienten och på de anhörigas behov. Vi behöver ett helt nytt sätt att tänka. får individen anpassa sig efter systemet och springa runt från kö till kö, med remissen i ena handen och plånboken i den andra, för att ta sig fram till en vettig behandling. I stället borde olika delar av hälso- och sjukvården och övriga närliggande myndigheter bättre samarbeta med varandra med patienten i centrum. vill ha en tillgänglig vård, där närvården har större kompetens och resurser att direkt ta sig an fler problem. När patienten behöver vård som inte finns lokalt ska han eller hon få bättre hjälp att snabbt komma i kontakt med specialistläkare, sjukgymnast eller sjukhus. Ett utbyggt nationellt elektroniskt informationssystem en form av hälsonät behöver byggas ut ytterligare. Personal, utrustning och vårdplatser ska användas så effektivt som möjligt. Effektivare och rationellare vård, med mindre byråkrati, som vi gör vården säkrare, är det en tulipanaros? Nej, jag menar att det handlar om vilja, målmedvetenhet och att vi ger förutsättningar för det. Folkhälsofrågorna måste komma upp på den politiska dagordningen. , jag och några till var på folkhälsostämman . Man efterlyste när folkhälsofrågorna ska komma upp på den politiska dagordningen. Det är viktigt att vi alla har god kunskap om hur vi kan påverka vår hälsa genom kost, motion och egenvård men också hur vi kan vara delaktiga när vi väl behöver en operation eller läkarbehandling. har lagt fram förslag om att alla patientens rättigheter ska samlas i en särskild patientlag. En sådan finns i övriga nordiska länder. Det är dags även i . Vi behöver bredda vårdsektorns resursbas och ge långsiktiga förutsättningar för vårdens utveckling. Vi ska värna landstingens och kommunernas självstyre. Vi ska vara tydliga i mål, och vi ska vara tydliga i uppföljning.