prot · GR0969 · 2004-02-13 00:00:00 — 1 § Meddelande om information från regeringen vice talmannen meddelade att skulle försvarsminister lämna information angående civilt meritvärde för totalförsvarspliktiga. 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:289 Till Interpellation 2003/04:289 av om lärarbehörighet och lärartäthet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är bland annat resor och plenifri vecka i . Interpellation 2003/04:290 Till Interpellation 2003/04:290 av om åtgärder för integration på högskola och universitet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är bland annat resor och plenifri vecka i . 3 § Svar på interpellation 2003/04:232 om Europeiska rådets planer på att slopa vapenembargot mot 1 Utrikesminister (): har frågat mig varför vid inte motsatte sig förslaget att se över vapenembargot mot . har även frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra att EU inte slopar vapenembargot mot innan en lösning av Taiwanfrågan finns i sikte och en tydlig förbättring av situationen för de mänskliga rättigheterna i kunnat registreras. Inledningsvis vill jag säga att jag delar oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i . I vår publicerade rapport konstateras bland annat att allvarliga brott mot till exempel yttrande-, församlings- och pressfriheten begås. Någon politisk opposition tolereras inte. är det kinesiska samhället statt i snabb förändring i takt med landets ekonomiska utveckling och successiva öppnande mot omvärlden. Människors liv styrs i långt mindre grad av partiet och den privata sfären har vidgats. Låt mig även säga att jag delar uppfattning att en isolering av inte är något alternativ om vi önskar främja landets demokratiska utveckling och att det finns goda skäl att utöka förbindelserna med . och EU:s relationer till har också utvecklats avsevärt . Att relationer till omvärlden förändrats markant illustreras till exempel av landets viktiga roll i att få till stånd sexpartssamtalen om den nordkoreanska kärnvapenfrågan. är inne i en förändringsprocess, och det är viktigare än någonsin att landet utsätts för impulser från omvärlden. Detta är inte minst viktigt när det gäller frågor om de mänskliga rättigheterna där såväl som EU har en omfattande dialog med . till frågan om vapenembargot mot och den kommande EU-diskussionen i den frågan. Som nämner tog beslut om att se över frågan om vapenembargot mot . motsatte sig inte en sådan översyn, dels eftersom frågor där det råder oenighet inom EU bör beredas ytterligare, dels eftersom vi välkomnar en grundlig diskussion av de frågeställningar som frågan om vapenembargot ger upphov till. Vid utrikesministermötet bekräftades att en beredning i frågan om vapenembargot skulle äga rum inom EU . Denna diskussion kommer att bli avgörande för unionens beslut, och jag vill inte föregripa den här . Låt mig bara säga att har betonat att situationen för de mänskliga rättigheterna i måste vara en viktig del av den fortsatta diskussionen om vapenembargot. För att undvika eventuella missförstånd vill jag betona att även om vapenembargot skulle hävas så blir det inte, vilket man kan föranledas att tro när man läser interpellation, fritt fram för vapenförsäljning till . Ett sådant resonemang bortser nämligen från det omfattande regelverk som reglerar vår krigsmaterielexport till andra länder. Export av krigsmateriel grundar sig på nationella beslut. Utöver medlemsländernas nationella lagstiftningar finns inom EU, som själv nämner, dessutom en uppförandekod för vapenexport som i sin nuvarande utformning har varit i kraft . Skulle EU efter sin beredning, inklusive en bedömning av den aktuella MR-situationen, besluta om ett hävande av embargot mot kommer beslut om vapenexport att fattas i enlighet med såväl nationell lagstiftning som denna uppförandekod. Inom EU kommer vi i den fortsatta beredningen av frågan även att diskutera tillämpningen av uppförandekoden. Uppförandekoden återspeglar ett antal grundläggande och gemensamma villkor i medlemsländernas nationella lagstiftning. Till dessa hör bland annat respekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet liksom risken för regionala konflikter. När det gäller måste båda dessa kriterier vägas in vid en bedömning. 2 (): Jag tackar utrikesministern för svaret på min interpellation. Först vill jag säga att distinktionen mellan det så kallade vapenembargot och uppförandekoden för vapenexport inte ska överdrivas. Jag tror inte att det skulle bli så att vapenembargot upphävdes men EU-länderna ändå avstod från vapenexport till . All min erfarenhet av vapenexport säger mig att det ögonblick då embargot hävs kommer exporten att ta fart. Mycket riktigt säger också utrikesministern att de båda faktorerna, både det så kallade embargot och uppförandekoden, kommer att diskuteras i ett sammanhang. Jag anser, som framgår av interpellationen, att vi ska ha ett omfattande och gärna växande handelsutbyte med . Jag tror inte att isolering av är en framkomlig väg. Men det är en mycket rimlig attityd att vi i det handelsutbytet avstår från att sälja vapen som en markering av att vi inte accepterar den kinesiska regimens uppträdande mot oliktänkande och att vi känner stor oro inför konflikten mellan och . Jag blir lite trött när jag tänker på det här ämnet. För mig är det så uppenbart att det som än en gång saknas är en bra dialog mellan och . Den europeiska unionen säger sig ofta vilja spela en jämbördig roll med på världsscenen och stå för viktiga europeiska värden som demokrati och mänskliga rättigheter. har deklarerat liknande ambitioner på världsscenen och har i fallet uppenbarligen genom militära insatser, genom att man har flottstyrkor i regionen, sett till att det finns en militär uppbackning för oberoende. Jag tycker att skulle känna ett motsvarande ansvar såväl för den så kallade MR-situationen, som ni säger på UD, det vill säga situationen för mänskliga rättigheter, och för fortsatta oberoende. Både argumenten talar för det första för att man bör ha ett samråd med i sådana frågor och ha en gemensam Kinapolitik och för det andra för att det är helt fel att upphäva vapenembargot. Planerna har mycket riktigt väckt stor oro i . Det hör också till saken att det inte finns någon majoritet i riksdag för att stödja ett upphävande av vapenembargot. Såvitt jag förstår är resultatet av den överläggning som varit i helt entydig. Regeringen har inte mandat att stödja ett upphävande av vapenembargot. På samma sätt som införandet skedde med enhällighet måste ett upphävande av embargot ske med enhällighet. Jag skulle gärna se att utrikesministern var tydligare och deklarerade att icke kommer att medverka till ett upphävande av vapenembargot. Jag vore tacksam för att få det beskedet. 3 Utrikesminister (): Som frågan ligger nu i utrikesministerrådet handlar det om att den har kommit upp till diskussion. Jag anser inte att , och inget annat land heller, ska invända mot att föra en diskussion. När detta vapenembargo en gång infördes så infördes också andra sanktioner och embargon mot . Alla de har upphävts . Det är bara vapenembargot som är kvar. Jag anser att man inte ska motsätta sig att initiativ har tagits till att föra upp frågan till en diskussion. Å andra sidan ska man inte heller innan man har fört diskussionen bestämma sig för vilken uppfattning man har. Den uppfattningen måste komma som en konsekvens av de överväganden som kommer att göras och de diskussioner som kommer att föras. Jag vill gärna ha förståelse för att jag inte uttalar någon uppfattning om vad den svenska ståndpunkten kommer att bli. Jag ska vara oerhört tydlig när det gäller att vi vill ha frågan ordentligt belyst och genomdiskuterad just mot bakgrund av de argument som för fram här. Jag stöder de argumenten och jag anser att de är viktiga. Det är dem som vi kommer att ha med oss i den fortsatta behandlingen av frågan. 4 (): Det är ofta i mänskliga sammanhang en mycket rimlig diskussion att inte motsätta sig samtal. Samtal är ofta lösningen, och samtal för ofta frågor framåt. Men det finns också speciella situationer där samtal är skadligt. Jag menar att även om resultatet av dessa samtal inom den europeiska unionen blir att allt ska vara som förut så kommer läget att vara sämre än det var innan samtalen började. har man väckt förhoppningar hos om att en förändring är på gång och att de mycket omfattande påtryckningar som har förekommit från den kinesiska sidan är på väg att ge resultat. Det man nu tvingas till är det bästa återstående alternativet enligt min mening, det vill säga att deklarera att någon förändring inte kommer att ske. Men redan det kommer att innebära en försämring av situationen mellan och . Jag eftersträvar inte på något sätt en försämring av relationerna till tvärtom. Men jag tycker att det är fel väg att gå att häva vapenembargot för att åstadkomma en förbättring. Jag inser de hårfina distinktioner som utrikesministern vill göra. Å ena sidan erkänner hon bärkraften i de argument som jag för fram, å andra sidan vill hon inte föregripa ett svenskt ställningstagande. Detta är dock en intressant situation eftersom samrådet i vad jag förstår gav ett entydigt resultat, nämligen att majoriteten i riksdag anser att ett hävande av vapenembargot är fel väg att gå. Då är det egentligen ganska bra om det står klart. Min bedömning är att läget är detsamma i några andra EU-länder. Även om det skulle räcka med ett svenskt nej för att det krävs enhällighet så kommer vi alltså inte att vara ensamma. Man kan också notera att sedan det olyckliga luciabeslutet hade fattats mycket snabbt deklarerade att parlamentet motsätter sig ett hävande av vapenembargot. Jag tror egentligen att alla parter i det här läget skulle ha att vinna på att utrikesministern var klarare än hon har varit i svaret och i offentliga uttalanden och i stället sade att motsätter sig ett upphävande. Jag tyckte att det var olyckligt att vi sade ja till att frågan över huvud taget öppnades. Jag är kritisk mot att gick med på det. Han borde ha sagt nej, men han gick med på det. I detta läge finns det all anledning att deklarera från svensk sida att med tanke på de fortsatta övergreppen mot falungonganhängare och regimkritiker i och mot bakgrund av läget när det gäller , som ju tyvärr är mer spänt nu än det har varit tillbaka, så motsätter sig ett hävande av vapenembargot. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2003/04:269 om kurdernas rättigheter 5 Utrikesminister (): har frågat mig hur jag avser att agera för att kurderna ska få bestämma sin egen framtid i en folkomröstning ledd av FN och hur jag avser att agera för att ska få representation i irakiska, iranska, syriska och turkiska . Inledningsvis vill jag understryka att minoriteters ställning är en fråga som fäster stor vikt vid; det gäller kurder och andra grupper. Det är alltid staters regeringar som har det yttersta ansvaret för att mänskliga rättigheter respekteras i förhållande till egna och andras medborgare inom den egna jurisdiktionen. Det gäller också i de länder som nämner. Det är sålunda dessa regeringar som har ansvaret för att minoritetsrättigheter däribland kurders upprätthålls. De aktuella staterna har att tillse att kurdernas rättigheter, som bland annat uttrycks internationella konvention om civila och politiska rättigheter, respekteras och upprätthålls. anser att kurderna ska ges utrymme inom befintlig statsbildning att komma i åtnjutande av sina rättigheter, som , , och territoriella integritet ej kan ifrågasättas. Någon folkomröstning i FN:s regi av det slag som frågeställaren syftar på är därför inte aktuell. Om kurdernas rättigheter kränks har det internationella samfundet skyldighet att reagera. känner stark solidaritet med det kurdiska folket och har upprepade gånger fördömt brott mot de mänskliga rättigheterna begångna mot kurder. Diskussioner pågår nu i om landets framtida statsskick och samhällsstruktur liksom om kurdernas framtida roll och relation till centralmakten. Dessa frågor måste det irakiska folket, inklusive kurderna, ta ställning till. För att detta ska vara möjligt måste förutsättningar skapas för att alla fritt och utan tvång ska kunna delta i det kommande beslutet. Vad gäller den andra frågan representation vill jag framhålla att svenska officiella företrädare i de länder som nämns också är representanter gentemot medborgare av kurdisk etnicitet. Detta utesluter inte särskild närvaro i de områden där kurder finns om detta tjänar svenska intressen. Så länge de extrema säkerhetsproblemen kvarstår i kommer inte att återupprätta någon representation i landet. När säkerhetssituationen tillåter kommer verksamheten på ambassaden i att återupptas. Det blir då aktuellt att undersöka om någon form av representation i norra delen av landet är motiverad. Vad gäller de övriga länderna ser vi ingen anledning att öppna någon representation speciellt i de kurdiska delarna. 6 (): Jag börjar med att tacka för svaret. Jag ska återge ett brev från , . Han skriver följande: lämnar de ryska trupperna och och den sovjetiska ockupationen som har förstört för länderna upphör. Länderna ges frihet och oberoende efter fem smärtsamma årtionden. Det här är för glädje och firande för det svenska folket. Diskussionen om länders territoriella integritet gällde inte när man skulle ge det lettiska, det estniska eller det litauiska folket sin frihet. Då förde man inte en diskussion om att hade en territoriell integritet, utan man var glad den dagen då de baltiska staterna fick sin frihet och sin självständighet. Men den här diskussionen dyker upp när det gäller kurdernas rättigheter. Jag hävdar att kurderna har rätt att själva få bestämma över sin egen framtid. Jag skulle vilja att i internationella sammanhang kunde verka för att kurderna själva ska få ta ställning till sin egen framtid i en folkomröstning. Sedan får man se hur det internationella samfundet förhåller sig till det. Det skulle vara ett steg i rätt riktning. Kurdernas rättigheter har kränkts genom tiderna. Eller är det så att det har ett annat värde när stormakterna satte gränserna efter tredje världskriget än när stormakterna satte gränserna efter ? Under det hade kurderna autonomi och en självständighet som de inte har sett . Det var stormakter som och som satte de gränser som delar kurdiska familjer. Det är bakgrunden. Jag tycker att vi måste fundera över detta. Vad är det för skillnad på och tredje världskriget när det gäller de gränser som sattes? Vad är det för skillnad på kurdernas rättigheter och de baltiska folkens rättigheter? Jag skulle vilja att kunde följa en annan linje här. Det som kurderna själva har bett om när det gäller situationen i är ett stöd för idén om en federation i . Det handlar inte om att ska säga att så här ska det bli utan om att stödja idén om en federation. Det ger en möjlighet till ett ökat självstyre. Det är inte en linje som har antagit. Det har varit en önskan från samtliga kurdiska grupperingar som finns. Utrikesministern pratar om att det är en extrem situation när det gäller säkerheten i . Jag skulle vilja kalla det för en krigssituation. Jag undrar hur utrikesministern ser på det. Människor upplever att det är en krigssituation. Delar utrikesministern min uppfattning eller kommer utrikesministern att fortsätta att hävda att det är en extrem situation när det gäller säkerheten? Jag tror att internationell närvaro är nödvändig för att bidra till en stabilisering, precis som det är nödvändigt med bistånd och annat. Jag återkommer i nästa inlägg när det gäller situation för kurderna i , och . 7 Utrikesminister (): De kurdiska nationella minoriteterna i olika länder har naturligtvis rätt att utöva sin kultur och sin religion och att tala sitt eget språk liksom de har rätt till det skydd som i övrigt följer av de mänskliga rättigheterna. I de diskussioner som pågår i om landets framtida statsskick och samhällsstruktur diskuteras också vilken status de kurdiska områdena ska ha i förhållande till centralmakten, men det är det irakiska folket, inklusive kurderna som ska ta ställning till den frågan. 8 (): Det var ett väldigt kortfattat svar. Jag fick inget svar på min fråga. Jag gjorde en jämförelse mellan de baltiska folkens rättigheter och det kurdiska folkets rättigheter. Jag tycker att det är en väldigt relevant jämförelse och en väldigt relevant frågeställning. Det är säkert en fråga som många kurder ställer sig. har bejakat att de baltiska staterna har fått sin frihet och sin självständighet. Varför bejakar man inte att kurderna ska få självständighet och frihet? Jag tror att många frågar sig: Har inte vi samma värde och samma rättigheter? Är det en skillnad på de gränser som sattes efter och de som sattes efter tredje världskriget? När det gäller frågan om en federation handlar det inte om att ska gå in och säga att så här ska ni ha det. Kurderna vill ha en federation eftersom de är rädda . De är rädda för att man ska styra över dem. De har varit utsatta för det, och deras rättigheter har blivit kränkta gång på gång, både i och i de andra länderna. De har enats kring att stödja tanken på en federation. Det finns en politisk enighet om detta. Jag tror att det vore väldigt bra om omvärlden kunde stödja den idén. Det handlar inte om att säga precis hur irakierna måste göra det, utan det handlar om att säga att det kanske vore bra idé. Det finns även andra grupperingar i som stöder en sådan idé. De som inte stöder den är majoritetsgruppen, och så brukar det vara. Jag vill återkomma till närvaron. Jag tror att vi i omvärlden har ett otroligt ansvar. Ockupationsmakterna och krigsmakterna har ju egentligen det största ansvaret, men jag tror att vi i omvärlden också har ett ansvar för att se till inte blir ett nytt . Vi har också ett ansvar i , men den här diskussionen handlar inte om det. Jag tror att det behövs bistånd, men det behövs också närvaro av omgivningen. Jag tror att en svensk närvaro vore väldigt bra. Kurdernas rättigheter kränks väldigt allvarligt i , och , och jag blir orolig över det efter att själv ha varit i de här regionerna. Jag tycker inte att UD:s beskrivning av detta i till exempel ger en heltäckande bild. Man har ingen egen närvaro i den kurdiska delen av . Det finns ingenstans som människor kan vända sig och ge en rapport när de har blivit fängslade eller torterade. Om det inte kan finnas en svensk närvaro skulle jag åtminstone vilja att skulle kunna agera för en sorts MR-byråer. FN skulle till exempel kunna ha byråer för mänskliga rättigheter. Dit skulle folk kunna komma och rapportera. Sedan kan detta användas av till exempel när de gör bedömningar om asylskäl och så vidare och av FN när de gör bedömningar av situationen i ett land. Vi behöver närvaro i regioner där mänskliga rättigheter kränks. Detta skulle kunna vara en idé som man införde över hela världen . Då skulle man inte peka ut till exempel , eller något annat land. Det skulle bli någonting man införde överallt. Det skulle vara byråer som människor kunde vända sig till när mänskliga rättigheter kränks. När Amnesty gör det här jobbet är det ingen som riktigt tror på dem. Det är ingen som tar deras uppgifter på allvar. De räknas inte. Jag ser det som ett väldigt stort problem. Vi behöver få in statistik och underlag. Människor behöver någonstans att vända sig. gäller det kurderna som vi diskuterar här. Man måste kunna lita på de uppgifterna. skulle kunna jobba för en sorts MR-byråer i de här områdena. 9 Utrikesminister (): Jag delar helt uppfattning när det gäller kränkning av kurdernas rättigheter i eller i andra stater. Det finns anledning för oss i , som stöder kurderna i de här avseendena, att också överväga på vilket sätt vi kan säkerställa att fakta kommer fram så att man får ett bra underlag för att bedöma hur situationen ser ut. Det är naturligtvis ingen lyckad situation att det finns uppgift som står mot uppgift och att man inte har riktigt klart för sig hur situationen egentligen ser ut. Det första steget man har anledning att ta är att ta reda på hur saker förhåller sig. Jag inser betydelsen av att det finns en närvaro som är mer kontinuerlig än när en MR-ambassadör eller en reser ut och på det viset försöker ta reda på omständigheterna. Det är ju så vi arbetar . I det arbete som bedriver för att samla information om MR-situationer för att sedan lägga ut den på vår hemsida på UD, som vi har ambitionen att hålla så aktuell som möjligt, använder vi i allra högsta grad Amnestys rapportering. Vi använder även andra MR-organisationers rapportering. Vi har anledning att fundera över på vilket sätt vi kan stödja dem som är aktiva för att skydda mänskliga rättigheter så att deras närvaro är så kontinuerlig och konkret som möjligt och så att man kan vara säker på att man fångar upp de fakta som finns. Jag håller med om att vi säkerligen kan göra mer för att hitta bra former för att säkerställa vår kunskap om MR-situationen för kurder i och i andra länder. Det vill jag gärna ta till mig och fundera vidare på. När det sedan gäller statsskick är en federation av något slag naturligtvis en av de tänkbara lösningarna. I det läge som råder anser vi dock att det är folkgrupperna i som måste ges möjlighet att ta ställning till den frågan. Det finns ju flera folkgrupper där, och de olika grupperingarna har ett gemensamt intresse av att frågan får en lösning som är acceptabel. Kurdernas intressen måste få komma fram och vara avgörande för det beslut som man kommer fram till. Bara en liten kommentar, . Bildts brev som åberopar skrevs i en situation där tre länder som hade varit ockuperade av efter att ha varit fria och självständiga stater återfick sin suveränitet. Jag tycker inte att vi ska dra sådana här paralleller utan behandla de olika situationerna utifrån de förutsättningar som finns. Det finns likheter och olikheter, och det finns förhållanden som man ska vara väldigt noggrann med att beakta. Jag uppskattar att lyfter fram olika omständigheter i samband med kurdernas sak, för de måste finnas med när man till slut kommer fram till ett avgörande, men i det här fallet handlar det om att beslutet måste fattas i . Vi vill säkerställa att kurdernas intressen blir beaktade. 10 (): Jag vill tacka utrikesministern för det positiva svaret när det gällde bevakningen av de mänskliga rättigheterna. Jag kommer att följa utvecklingen och kanske få delta i utformningen av hur vi kan stärka bevakningen av mänskliga rättigheter. När det gäller situationen i tycker jag ändå att vi från omvärlden har ett ansvar. gränser har inte bestämts underifrån utan av stormakterna. Dessa har dragit upp väldigt raka gränser. Det framgår när man studerar kartan hur väldigt raka de är. Man har ritat upp dem på en karta, och sedan har dessa gränser funnits. Det finns minoritetsgrupper i , och kurderna är inte den enda minoriteten där. Deras rättigheter är alltid hotade. med regionalt folkstyre är, som jag och många andra från ser det, ett sätt att se till att ställningen för minoriteterna, inte bara för kurderna, blir starkare. Jag tror att en federation är en väldigt bra lösning, och det är en lösning som kurderna efterfrågar. Jag tycker att vi från svensk sida på olika sätt kan stödja en sådan lösning. Vi kan till exempel från svensk sida inbjuda till en konferens på svensk mark för att diskutera frågan hur man kan stärka minoritetsgruppers ställning i . Jag är rädd för att ställningen för minoriteter i kommer att försvagas och att det kommer att bli problem och kanske till och med inbördeskrig. Det är en situation som varken irakierna eller omvärlden har någon glädje av. Vi kommer nog att fortsätta debatten om detta framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:265 om organisationer som motverkar rasism och nazism 11 Statsrådet (): har frågat mig om jag inför vårbudgeten kommer att verka för ökade anslag till de organisationer som aktivt motverkar rasism och nazism.