prot · GS0910 · 2004-09-30 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i utskott skulle utökas enligt följande: från 24 till 25 i justitieutskottet från 21 till 23 i försvarsutskottet från 25 till 26 i miljö- och jordbruksutskottet Kammaren medgav dessa utökningar. 3 § Val av extra suppleanter i vissa utskott Företogs val av extra suppleanter i justitieutskottet, försvarsutskottet och miljö- och jordbruksutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i justitieutskottet () suppleanter i försvarsutskottet () () suppleant i miljö- och jordbruksutskottet () 4 § Anmälan om kompletteringsval till Talmannen meddelade att de grönas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i . Talmannen förklarade vald till suppleant i () 5 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 19 kap. 11 § vallagen. 6 § Meddelande om partiledardebatt Talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. 7 § Meddelande om allmänpolitisk debatt Talmannen meddelade att den allmänpolitiska debatten skulle inledas . 8 § Meddelande om aktuell debatt Talmannen meddelade att på begäran av liberalernas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om säkerhetsläget inom kriminalvården äga rum . Från regeringen skulle justitieminister delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt med anledning av säkerhetsläget inom kriminalvården genomfördes än en gång en våldsam rymning från en av landets anstalter. Enligt uppgift från polisen tog sig två intagna ut från Mariefredsanstalten genom att hota vårdare till livet. Därefter försvann rymlingarna i en bil med en av fängelsets vårdare som gisslan. Att svensk kriminalvård har kollapsat har vi fått kvitto på alltför . Rymningarna från Norrtäljeanstalten, och borde ha lett till omedelbara åtgärder för att garantera och upprätthålla säkerheten vid landets anstalter. Stora underskott, svag ledning och låg kvalitet på verksamheten har resulterat i den situation som råder inom svensk kriminalvård. Det är med bestörtning och oro vi konstaterar att en av de anställda inom kriminalvården nu tagits som gisslan och det visar på det utomordentligt allvarliga i att säkerheten inte upprätthålls på våra fängelser. har visserligen debatterat kriminalvården vid tidigare tillfällen men i ljuset av det som inträffat finns det mycket starka skäl för att öppnar för en ny debatt om kriminalvården och säkerhetssituationen på landets anstalter. Det är ytterst som fattar beslut om kriminalvårdens lagstiftning och budgetanslag. 9 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:5 Till Interpellation 2004/05:5 av Per () om byggstarten för den så kallade Ostlänken Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. uppdrag 2004/05:22 Till Interpellation 2004/05:22 av () om användandet av svenska biståndsmedel Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 2004/05:30 Till Interpellation 2004/05:30 av () om Sidas stöd till palestinierna Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 2004/05:33 Till Interpellation 2004/05:33 av () om klassificering av ämnen som kan användas som narkotika Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det saknas interpellationstillfälle i kammaren. uppdrag och rättschef 2004/05:34 Till Interpellation 2004/05:34 av () om remissrätten för företagsläkare kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det saknas interpellationstillfälle i kammaren. 10 § Svar på interpellation 2004/05:11 om situationen i 1 Utrikesminister (): har frågat statsministern om tolkning av begreppet folkmord med referens till övergreppen som sker i . Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Låt mig först slå fast att regeringen behandlar förbrytelserna i som folkmord. Det är en humanitär katastrof. Över en miljon människor har drivits på flykt och tiotusentals har dödats. Förbrytelserna utgör grava och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter och brott mot den humanitära rätten, inklusive krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Jag välkomnar starkt att säkerhetsrådet beslutat att det ska tillsättas en för att bland annat undersöka om folkmordshandlingar har begåtts. Detta är första gången artikel 8 i folkmordskonventionen tillämpas av säkerhetsrådet. Jag välkomnar också att FN:s generalsekreterare bett FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna, , och rådgivaren för förhindrande av folkmord, , att resa till . har följt och i olika sammanhang påtalat den dramatiska utvecklingen i . Jag besökte själv . Jag förde samtal med landets utrikesminister, reste till och besökte även ett flyktingläger. arbetade aktivt med en grupp likasinnade länder för att säkerhetsrådet tidigt skulle ta upp situationen i . Vi verkade för att få till stånd den som säkerhetsrådet beslutat om. Vi har också, genom EU såväl som bilateralt, givit vårt fulla stöd till den afrikanska unionens agerande och ledande roll politiskt, finansiellt och personellt. Vid mitt besök vid har jag diskuterat situationen i med bland annat utrikesministern i , ordförandeland för den afrikanska unionen. De svenska insatserna i fokuserar på de humanitära och politiska områdena. Vad beträffar stöd för humanitära insatser reagerade tidigt på FN:s appell för hjälp till nödställda i . har lämnats till FN som svar på dess samlade appell . FN förfogar över dessa medel och avgör vilka insatser i landet som ska prioriteras. Utöver detta har bidragit med till direkta humanitära insatser i . stöder även en mängd andra humanitära insatser och återuppbyggnadsinitiativ på andra platser i . Totalt har bidragit med till olika biståndsinsatser i . Bland dessa kan nämnas hälsoinsatser och annat stöd för flyktingar genom , , Röda Korset och . har också genom och bidragit med för nödhjälp till de flyktingar från som tagit sig över gränsen till . Då enorma behov återstår har ytterligare frigjorts för stöd till humanitära insatser i . bidrar med en av de åtta observatörer från olika EU-länder som deltar i den afrikanska unionens observatörsinsats. Vi bidrar också med visst ekonomiskt stöd till den insatsen. Vi är också beredda att bidra med civilpoliser till en möjlig civil EU-insats till stöd för den afrikanska unionens utökade observatörsmission, om den afrikanska unionen så önskar. Vi bidrar också från svensk sida med en senior diplomat, , för EU:s räkning som stöd till den afrikanska unionens medlingsteam. På så sätt kan vi också nära följa utvecklingen i dessa samtal och bidra till att framsteg görs. Samtalen förväntas återupptas . Vidare har en diplomat, , stationerad på plats i för att närmare kunna följa och påverka utvecklingen i landet. Huvudansvaret för situationen i vilar på regeringen i , som inte har gjort tillräckligt för att få slut på övergreppen. och omvärlden måste verka för att de personer som beordrat, uppmuntrat eller begått dessa brott ställs inför rätta i enlighet med säkerhetsrådets resolution. Fullt ansvar för de övergrepp som skett ska utkrävas i de juridiska processer som måste följa på händelserna i . Vi kommer att noga följa och stödja arbete och verka för att den följs upp med handlingar från det internationella samfundets sida. De ansvariga för illdåden får inte gå fria från straff. går i främsta ledet i kampen mot folkmord, och ägnades åt arbetet mot folkmord. Ett konkret resultat av konferensen var att FN:s generalsekreterare utsåg en särskild rådgivare för förhindrande av folkmord. När det gäller är det angeläget att utnyttja den framväxande enighet inom världssamfundet som kom till uttryck vid konferensen om vikten av att arbeta mot folkmord. Sammanfattningsvis anser regeringen att övergreppen i ska behandlas som folkmord. Genom att behandla frågan som ett hot mot internationell fred och säkerhet har säkerhetsrådet skaffat sig ett utrymme att agera. Frågan är nu om tillräcklig politisk vilja finns för att kunna få ett stopp på de fasansfulla övergrepp som sker. Vi kommer att fortsätta att agera med all kraft för att övergreppen stoppas. 2 i (m): Vi är helt överens om att det pågår en humanitär katastrof. Människor är på flykt för sina liv. I spåren följer brända byar och våldtagna kvinnor i ett i övrigt sargat och otillgängligt land. Det råder inte bara osäkerhet utan också brist på mat och hälsovård. Det finns fler än hundra flyktingläger där människor lever i stor nöd. har ju drivit på. Jag var bland de första att tacka för att hon personligen reste dit, och jag tackar också för svaret . Med sin kunskap och sitt engagemang har kommit att få en väldigt viktig roll i FN, och inte minst i EU, för att nu vara pådrivande. Jag framställde den här interpellationen för att få tillfälle att diskutera lite mer om principerna. Folkmord är förbjudet enligt folkmordskonvention. Denna konvention förpliktar parterna att åtala personer som gjort sig skyldiga till detta brott inför nationell eller internationell domstol. Det är en viktig poäng att det folkrättsliga förbudet gäller både stater och personer. För att det ska betraktas som ett folkmord måste en stat eller en person med avsikt att helt eller delvis förinta en nationell, etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös grupp som sådan och här kommer det andra kravet ha genomfört vissa bestämda gärningar såsom att medlemmar av gruppen dödas, tillfogas svår kroppslig skada eller att de påtvingas levnadsvillkor som helt eller delvis leder till gruppens undergång. Alla dessa moment måste vara för handen för att det ska vara ett folkmord. En del har ansett att denna definition är rätt så snäv. Den omfattar inte politiska grupper. Det är också svårt att bevisa uppsåt. Jag anser att övergreppen i faller under definitionen av folkmord. Det har skett storskaliga övergrepp mot i första hand personer av afrikansk etnisk bakgrund. Det rör sig främst om personer från zaghawa-, fur- och masalitstammarna som attackeras av Janjawidmilisen som är sammansatt av dessa stammars traditionella fiender av arabisk härkomst. Janjawidmilisen, understödd av regeringsstyrkor, har förstört byar, livsmedel och . har förhindrat humanitär hjälp till dem som utsatts för övergreppen, vilket har lett till ytterligare död och lidande. Trots internationellt tryck har inte stoppat övergreppen. Det är därför som jag tycker att det är viktigt att föra denna principdiskussion . I interpellationssvaret sägs ingenting om varför situationen inte är folkmord, men att regeringen behandlar förbrytelserna i som folkmord. Jag tycker att det är oklart vad denna skrivning innebär i sak. Om förbrytelserna behandlas som ett folkmord, är det då folkmord eller inte? Vi har tidigare diskuterat den här frågan, men jag tycker att definitionen är viktig. Det hade varit en poäng om med sin kunskap, med sin ställning och med utrikesministerns personliga engagemang hade antagit denna definition och drivit saken hårdare för att vi med kraft skulle kunna gå in och göra större och bättre insatser i . 3 (): Jag är väldigt glad över att vi har den här debatten och att tog initiativ till den. Debatten tangerar tre skriftliga frågor som jag har ställt till utrikesministern om och . Dessa frågor har berört trupp till , våldtagna kvinnors situation och också definitionen av massmord. Efter att ha ställt dessa frågor åkte också jag till och besökte flyktinglägren där. Det är bara jag och utrikesministern av de svenska politikerna som har varit i regionen. Jag tycker därför att vi nu måste agera vidare och skärpa upp debatten lite grann. Jag är säker på att också utrikesministern under sitt besök där såg det helvete som jag såg med våldtagna kvinnor, med barn som dog mitt framför ögonen på en och med nedbrända byar. Det kräver ett agerande. Jag tycker att det är ganska sorgligt att omvärlden mest ägnar tid åt att dribbla med diplomatiska begrepp, huruvida det är fråga om ett folkmord eller inte. dör människor på löpande band. gick tidsfristen ut för för att stoppa detta folkmord. Man kan fråga: Vad har egentligen hänt konkret? Bara ett par hundra man från den afrikanska unionen har släppts in i landet, när i själva verket flera tusen står beredda. Enligt Human Rights Watch har Janjawidmilisen 16 aktiva militära läger , varav fem läger som drivs tillsammans med den sudanesiska regeringens armé. Enligt Amnesty finns det bara åtta FN-observatörer på plats. FN misstänker att krigsförbrytare får jobb som vakter i så kallade säkra zoner. Vi får nya rapporter om fler svältande och fördrivna flyktingar, och fredssamtalen har skjutits upp till . Jag tycker inte att det här räcker. har agerat väldigt slappt. På många sätt leker man med omvärlden som låter sig duperas av en föga demokratisk man som leder landet. Man kan fråga sig vad som kan förväntas av ett land med en regering där dödsstraff är slentrian. Vad kan man förvänta sig av ett land där presidenten själv utser 136 av 400 parlamentsledamöter? Vad kan man förvänta sig av en regering som aktivt har stött ett folkmord? Ganska lite, är min analys. Konflikten i är väldigt komplex; det vill jag inte förneka. är en bräcklig stat som är splittrad i regioner och med spänningar som riktar sig mot centralmakten. Regeringen har länge gynnat huvudstaden , vilket har närt konflikter med olika gerillarörelser bland annat i södern. Bråk om oljeintäkter har också påverkat detta. Mest förvånande är ändå omvärldens flathet. Man kan fråga sig om inte betydde någonting alls. I har det pågått ett folkmord . Det är ju inte så att vi fick dessa rapporter eller , utan att människor behandlas illa i har vi fått reda på långt tidigare. 1,4 miljoner människor har fördrivits. 50 000 människor har dött, och 2 miljoner riskerar svält. Den norske statssekreteraren sade : Det finns inga humanitära lösningar på humanitära problem. Lösningarna kommer att kräva dramatiskt förbättrade politiska insatser. Vi från ser tre förslag som väldigt viktiga, och vi hoppas att regeringen kan ställa sig bakom dem. För det första tycker vi att man ska följa och klassa det som sker i som folkmord. Det blir väldigt tomma ord om man pratar om att bekämpa folkmord om man inte handlar aktivt. För det andra handlar det om att stötta Afrikanska unionens styrkor. Det är ett skämt att prata om max 5 000 soldater i en region som är lika stor som . Det kanske kommer att behövas 30 000 eller fler soldater för att man ska kunna avväpna rebeller, säkra regionen och fånga in krigsförbrytare. Sist men inte minst behövs det en stor plan för regionen. Vi i föreslår en Marshallplan för hela regionen. Det handlar inte bara om utan också om allt detta som är en krutdurk av diktatur, svält och krig. Här måste man satsa miljarder. Jag undrar om utrikesministern är beredd att stödja några av dessa krav, en massiv finansiell satsning på regionen, att stötta Afrikanska unionens trupper och också att klassa det som händer i som ett folkmord. 4 (): Jag vill tacka såväl för att hon framställde interpellationen som utrikesministern för svaret. Som flera här har varit inne på är det väldigt viktigt att vi diskuterar situationen i . Det är en fråga som håller på att glömmas bort genom att man diskuterar definitioner och annat. Det är uppenbart att det handlar om en stor katastrof. 50 000 människor har dött och 2 miljoner är på flykt. Mänskliga rättigheter kränks. Alla internationella konventioner överträds. Som det oftast är i afrikanska konflikter handlar det om mark och vatten. får vi kanske uppleva fler sådana konflikter eftersom tillgången på sådant blir allt mindre. Det är bra att regeringen har agerat på den humanitära sidan. Vi står självklart bakom de insatserna och medverkan där. Regeringen agerar kraftfullt, säger utrikesministern. Det är bra, även om jag tycker att det har varit tveksamt . Men jag noterar en skärpning i det här svaret, vilket är tillfredsställande. Men jag tycker att det är viktigt att inte undervärdera skillnaden mellan folkmord och förföljelse enligt definition. Det är en stor skillnad, därför att de insatser som krävs enligt folkmordskonventionen är betydligt effektivare och hårdare. Jag tycker att det internationella samfundet har varit för vekt. Jag tycker att har varit för vekt i de här insatserna. är det viktigt att man agerar för att de fredade zonerna får vara fredade zoner. Vidare är det viktigt att sätta tryck på den sudanska regimen, precis som sägs i konventionen. Jag tycker inte att agerandet att tillsätta en kommission som ska undersöka om det här är ett folkmord eller inte är tillräckligt starkt. Jag menar att och FN borde ha agerat direkt enligt folkmordskonventionen. Att sätta tryck på den sudanska regimen är ju vad det nu är fråga om. Då är min fråga: Anser utrikesministern att agerande i FN var starkare än det som FN kom fram till? När det gäller att sätta tryck på den sudanska regimen menar jag att man nog borde använda sanktionsinstrumentet. Är regeringen beredd att öka trycket på regimen och också hota med sanktioner? 5 Utrikesminister (): Låt mig först försöka göra väldigt klart, särskilt för , att skyldigheten för världssamfundet, för FN, för säkerhetsrådet att ingripa när det pågår massförföljelse och massmord, såsom sker nu i , inte är beroende av om det definieras som folkmord enligt konventionen om folkmord. Den skyldigheten finns redan till följd av . Till skillnad från vad som var fallet 1948, då konventionen kom till, har rådet karakteriserat ett antal massmordssituationer som hot mot internationell fred och säkerhet, vilket är ett villkor för att rådet ska få besluta om sanktioner eller militära åtgärder. I resolutionerna 15:56 och 15:64 har också Darfursituationen kallats för ett hot mot internationell fred och säkerhet. Och rent folkrättsligt skulle det inte tillföra något om den också kallades för ett folkmord. När det sedan gäller de insatser som har gjorts i delar jag uppfattningen som framförde, och jag har tidigare framfört att jag tycker att världssamfundet har reagerat för sent och för svagt. När det gäller att gå in i för att säkerställa säkerheten för alla flyktingarna och därigenom också avbryta de massmordssituationer som pågår har det inte varit acceptabelt att tidigare bara accepterade närmare ett hundratal observatörer och några hundra säkerhetsstyrkor. Men har förklarat det var en av de saker som jag säkerställde när jag talade med regeringen i att man accepterar att det förs in betydligt större styrkor. Det är Afrikanska unionen som har åtagit sig detta och är villig att stå för att helt andra styrkor sätts in i . Världssamfundet, EU, vi har att ansvara för och säkerställa att den insatsen kan genomföras. Det behövs finansiellt stöd, det behövs logistikstöd, det behövs tekniskt stöd av olika slag, transporter och annat för att Afrikanska unionen ska kunna genomföra det som de har sagt. Sanktionsfrågan är naturligtvis en fråga som vi mycket hårt bevakar. Vi anser att om inte genomför de krav som FN:s resolutioner ställer, måste nästa steg vara att sätta in sanktioner. Men vi har bedömt situationen så, och det är på bedömning av dem som finns på plats i , att tidpunkten ännu inte riktigt är inne. Det tryck som utsätts för har gett vissa resultat, bland annat detta att man medger att Afrikanska unionen går in med de styrkor som behövs. Man kan komma fram med den humanitära hjälpen på ett sätt som man inte kunde tidigare. Det tryck som har satts på har haft effekt. Det behöver bli mer effekt, inte minst när det handlar om kravet på att också de som är ansvariga för de övergrepp som har skett ställs inför rätta. Den kommission som FN skickar till handlar inte i första hand om att fastställa om folkmordskonventionen är tillämplig eller inte. Den viktigaste uppgiften är att åka dit och säkerställa ett arbete som gör det möjligt att ställa dem som är ansvariga för de här övergreppen inför rätta och att de blir dömda. 6 i (m): Jag tycker faktiskt att frågan om folkmord eller inte är ganska viktig. Om vi nu har ett internationellt regelsystem och en folkmordskonvention, varför kan vi då inte använda den? Och varför kan då inte en regering som säger sig vilja gå i bräschen för detta, och som anordnar stora konferenser, ta bladet från munnen? Jag kommer ihåg den debatt som var tidigare. Vi har gått i främsta ledet i kampen mot folkmord, och jag pratar om . Men efter folkmorden i i efterhand sade man att det var ett folkmord, och jag tror att utrikesministern säger att det var ett folkmord har det utvecklats en praxis som gör att bevisföringen möjligtvis blir ännu lättare. Jag undrar varför man är så rädd för att använda den internationella lagstiftningen som bjuder till att vi ska agera . Det som förenar oss borgerliga partier är att vi nu säger att vårt verktyg för att uttrycka detta är att vi vill att det klassificeras som ett folkmord, för då kan man också ställa krav på andra än bara på utrikesministern att skicka dit medarbetare, erbjuda hjälp och börja ta tag i den grundläggande frågan . Jag tycker att det inte bara finns en folkrättslig anledning utan också en moralisk. Det är därför som jag har velat ställa den här frågan. Vad är det då som skiljer och från ? Kan vi inte diskutera det? Varför kan vi inte klassificera det som ett folkmord och därmed vara bland de första länderna inom EU som faktiskt kräver detta? Ska det behöva vara så att andra länder eller FN först ska uttala detta och sedan ska vi hänga med efteråt? Varför kan vi inte ta initiativ till att agera och agera ? När utrikesministern skrev på och liknade detta vid en folkmordssituation var det sprunget ur ett djupt engagemang. Där rapporterades att 30 000 hade dödats. När vi diskuterar detta i riksdag har uppemot 50 000 människor mist sina liv. Hur många till måste mista livet innan utrikesministern är beredd att klassificera detta som ett folkmord? 7 (): Jag tänker fortsätta där slutade. Jag undrar också varför aldrig kan ta ställning i konflikter. Varför ska vi alltid ängsligt snegla på FN och EU? Varför kan vi inte gå i bräschen och våga vara något slags moraliska fanbärare som och också den amerikanska regeringen? Jag är fullkomligt säker på att på samma sätt som man efteråt benämnde det som skedde i som ett folkmord kommer också det som sker i att klassas som folkmord. Och vi kommer att behöva skämmas om vi inte är ett av de länder som vågar ta ställning i frågan. Jag ställde en fråga som utrikesministern svarade på som just anknöt till huruvida detta är ett folkmord eller inte. Då fick jag det svar som har upprepats till , att oavsett om det är folkmord eller inte ska man agera, som de flesta partier utom Socialdemokraterna verkar vara ense om att man inte har agerat tillräckligt tydligt från regeringens sida. Utrikesministern säger att det är viktigt att stötta Afrikanska unionens insatser. Då vill jag ställa ett par konkreta frågor: Hur mycket pengar är ni beredda att satsa på Afrikanska unionens styrkor i ? Jag undrar också: Om Afrikanska unionen ber att sända svenska trupper till , kommer regeringen då att uppmärksamma detta? 8 (): Ja, utrikesministern, det är självklart att FN ska agera. Men det är naturligtvis oerhört viktigt enligt vilken paragraf i FN ska gå in och agera. Jag tillhör alltså dem som anser att FN, precis som sade, har sneglat ängsligt. Jag har saknat som den där spjutspetsen i FN för att driva FN kraftfullare och längre framåt.