prot · GS099 · 2004-09-28 00:00:00 — Det är ett hårt slag mot bönder som återigen får ta ett stort ansvar för att utgiftstaket ska hållas. För den enskilde jordbruksföretagaren försämras likviditeten på ett allvarligt sätt. Konsekvensen blir att den likvida situationen för jordbruksföretagarna blir ohållbar med än större skulder och ökade räntekostnader. För många är kortfristiga lån det enda sättet att klara situationen, då det naturligtvis är en hederssak att klara av att betala sina förfallna fakturor. Men det kan också bli svårt att låna mer pengar, då utrymmet redan intecknats i tidigare lån där EU-stödet räknas med som tillgängligt ekonomiskt utrymme för den enskilde jordbruksföretagaren. I budget finns denna summa med. Det innebär att vi utan att spräcka utgiftstaket kan vidareförmedla dessa EU-ersättningar. Då blir min fråga till jordbruksministern vad jordbruksministern ämnar vidta för åtgärder för att jordbruksföretagarna ska erhålla sina EU-ersättningar . 22 (): Än en gång kan vi se en enskild företagargrupp, bönderna, som används för att klara utgiftstaket i den nationella budgeten. Det är nästan arrogant av en sittande regering att hantera det på det sättet. Slutet av ett kalenderår är för bönderna väldigt utgiftstyngt, inte minst för växtodlare men även för nötproducenter som har arbetat under kanske ett och ett halvt till för att föda upp ett slaktat djur och sedan får vänta ytterligare för att få sin intäkt. Flera av mina kolleger har beskrivit detta för ministern, och jag tror att hon nu inser allvaret i detta när vi har hela alliansen samlad här för att ställa de här frågorna. Det måste vara orimligt att bönder får ta huvudansvaret för att en statsbudgets utgiftstak ska kunna hållas. Man undrar vilka andra företag som lever under de här förutsättningarna och som över huvud taget kan tänka sig att ställa upp på detta. Jag vill återknyta lite grann till det som lyfte upp om de aktioner som har varit och vad ministerns och regeringens agerande har lett till . Bönderna i var förbaskade , så de demonstrerade. Det har också skrivits brev, vet jag, till regeringen. Bönderna i har föreslagit att de ska kunna skjuta upp inbetalning av sina skatter och sina avgifter. De räknar med att det inte ska bli några efterräkningar för detta, för de tycker att de gör precis som regeringen gör, fast åt det andra hållet. I andra brev och skrivelser som har inkommit har det föreslagits att man ska skjuta upp statsanställdas löner ett tag för att de ska få känna på det greppet. Den här typen av inlägg i debatten leder fram till att regeringen och jordbruksministern har visat på att civil olydnad helt plötsligt kan tänkas användas av den här typen av människor för att visa på just hur tufft de har det. Jag vet att jag drar detta till sin spets lite grann, men jag tycker att det kan vara spänstigt i en sådan här debatt och när det också är en sakfråga som tas upp år . Det här är inte första och, som det ser ut , inte sista gången. Jag tänker ställa ett par frågor till ministern för att kanske få klarhet i om det är sista gången det sker. Först och främst undrar jag: Hur tänker ministern hantera den här typen av aktivitet som blir av med anledning av regeringens och ministerns agerande? Det är ju inte riktigt sund företagsamhet som de här människorna vill visa upp för ministern , utan de vill visa att de kan vara mer drastiska, det vill säga bryta mot lagen, för att göra sin röst hörd i det här fallet. Då tycker jag att demokratin har satts ur spel en hel del. Min andra fråga till ministern blir: Vad avser ministern att göra för att rimliga och förutsättningsbara villkor ska råda även för den här branschen precis som för andra branscher vad gäller bidrag och ersättningar ? Det måste väl ändå vara sista gången som det här inträffar för just den här kåren. 23 Jordbruksminister (): Jag är givetvis mycket medveten om situationen inom det svenska jordbruket och om de lönsamhetsförutsättningar som finns. Jag är också mycket medveten om vad jordbruket betyder för den svenska ekonomin. Jag brukar inte prata bara om jordbruket. Jag brukar prata om den gröna sektorn, och då kommer man till ännu större siffror än de som vi hörde här från . Naturligtvis ska regeringen ta ett ansvar för att hålla budgettaken. Det gör vi, och det kan kräva åtgärder som inte alltid är behagliga. Det är klart att jag tycker att det hade varit allra bäst om vi hade sluppit förskjuta utbetalningarna, men det har inte varit möjligt. Också andra förskjutningar och andra besparingar görs i statsbudgeten för att klara utgiftstaken. Men ersättningarna till jordbruket står för en stor andel. Jag är medveten om detta. är det viktigt för företag och viktigt för jordbruksföretag att vi har en budget i balans, för vad skulle hända med räntorna om vi inte hade en budget i balans? Bara 0,5 procentenheters förändring skulle för en jordbruksfastighet med en belåning på 3 miljoner innebära , så det är viktigt även för jordbrukaren att vi har en budget i balans. Regeringen följer utbetalningsreglerna. Det handlar ju inte om att vi bryter mot några regler och därigenom uppmanar till civil olydnad. Vi har tidigare haft förskjutningar, både senareläggningar och tidigareläggningar. Jag vill erinra om att de senareläggningar som vi hade innebar att man i stället för att få en utbetalning i det första fallet fick en utbetalning och i det andra fallet , så det är ju inga dramatiska förskjutningar. Jag vill också erinra om att regeringen redan i den ekonomiska vårpropositionen aviserade att man avsåg att föreslå de här förskjutningarna av utbetalningar av ersättningar för att ge ett utrymme för den enskilde jordbrukaren, för jordbruksföretagaren, att ta kontakt med sina långivare om amorteringar och avbetalningar. Jag delar uppfattning att vi måste ha så långsiktiga och stabila regler som möjligt. Det är viktigt att vi skapar de förutsättningarna för jordbruket. Vårt jordbruksverk arbetar också med en planering för utbetalningarna av ersättningarna. Det är inte alltid som en utbetalning kan göras efter en stödansökan vid första tillfället, utan en förutsättning är att ansökan är korrekt ifylld. Jag menar att vi givetvis ska ta oss an de likviditetsproblem som de här förskjutningarna kan innebära för jordbruksföretagen. Jag hade gärna sluppit den här åtgärden, men jag tycker inte att effekterna ska överdrivas. Jag tycker att ni gör det när ni kritiserar regeringens och samarbetspartiernas förslag för att hålla utgiftstaken. Regeringen vidtar ett antal åtgärder för att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Vi har alldeles lagt fram en stark budget. Och jag kan redovisa en hel lista med åtgärder som regeringen vidtar när det gäller den här delen. 24 (): Jag vill ge ett tips i all enkelhet, jordbruksministern. Jag har en hel räcka med idéer. En enkel idé är att betala ut pengarna . Den behöver ni inte ens utreda, utan den kan ni ta rätt upp och ned. Dessvärre ger interpellationssvaret ett intryck av olust och undflyende. Det är inte mycket substans i det, som jag sade inledningsvis, herr talman. Det återstår bara att förstärka den bilden eftersom det muntliga svaret inte överträffar det som presenterades skriftligt. I svaret hänvisar man till jag säger man för det är ju inte bara jordbruksministern som har skrivit det att inget förslag har funnits. Men det finns en samlad fyrpartireservation från miljö- och jordbruksutskottet om att man ska göra utbetalningarna under rätt år, så visst har det vidtagits åtgärder i utskottet. Det är alltså fel uppgifter som ges i svaret. Sedan står det också i interpellationssvaret att man har varit framgångsrik i sitt arbete med budgetpolitiken. Och så slår sig den socialdemokratiska regeringen för bröstet. Är det rätt att slå sig för bröstet när man har så obefintliga marginaler i en budget att man måste pressa en yrkeskår till detta? Är det bra budgetpolitik? Kan vi förvänta oss ytterligare panikinbromsningar framöver? Tricksandet med utgiftstaket motsvarar ca 20 miljarder. Det är med utbetalningarna av EU-stöden till jordbruket oräknade. 20 miljarder är det bra budgetpolitik? Nej, definitivt inte. Är det framgångsrikt att behöva låna 100 miljarder för att klara en budget som man inte har intäkter till? På punkt efter punkt kan vi smula sönder idén om att det här är en bra budget. Men det konstiga är att det är bönder ensamma som yrkeskår som ska stå för detta. Det är fullständigt oacceptabelt. När fordonsindustrin nu eventuellt kommer att varsla, då darrar Socialdemokraterna. Men när bönder har det svårt, då bryr ni er inte. Varför använder ni inte barnbidragen eller stöden och bidragen till kommunerna eller sjukförsäkringen eller statstjänstemännens löner som regulator i stället för att ge er på lantbrukare? Det vore intressant att få svar på varför de ensamma är utvalda att klara budgeten. bönder förväntas producera de bästa livsmedlen. Man ska producera öppna landskap och ha världens bästa djurhållning. Ändå ska man bestraffas ekonomiskt. Regeringsledamöter åker land och rike runt, och också till , och tar åt sig äran för de svenska jordbrukarnas flit och engagemang på de ovan uppräknade områdena. Men här hemma klär ni jordbrukarna i tagelskjorta. Är det rätt att göra på det viset? Vi har inte fått svar på varför jordbrukare ska stå för detta. Det kan väl åtminstone jordbruksministern anstränga sig för att besvara? Anser jordbruksministern att det är okej att moms och skatter inte betalas in förrän ? Det anses ju i interpellationssvaret som en framgångsrik väg för staten att klara budgeten. Då måste det i rimlighetens namn vara okej även för lantbrukare. Om jag uppfattar det här rätt innebär det att är för att utbetala stödet . Är det korrekt uppfattat? 25 (): Jag tackar jordbruksministern för försöket att slingra sig ur en besvärlig situation och en besvärlig fråga. Jordbruksministern säger att hon är starkt medveten om den ekonomiska situation som många företagare sitter i. Det gör inte saken bättre. Det innebär ju att hon med berått mod går med på de här åtgärderna som ju alldeles säkert kommer från . Jag vill också stryka under frågan från de andra: Varför just jordbruket? Varför inte från någon annanstans? Men om man tar från till exempel kommun- och landstingssektorn riskerar man väl att få 200300 socialdemokratiska kommunal- och landstingsråd i korridorerna, och det är förstås ingen behaglig situation. Så säger jordbruksministern att en budget i balans är avgörande för jordbrukets situation. Ja, vad är då budskapet till jordbrukarna med anledning av årets budgetproposition, där man under lånar ca per dag, eller har en låneskuld som ökar med 190 miljarder? Men låt mig avsluta positivt! Jordbruksministern säger, och jag tror att jag citerar ordagrant: Vi får ta till oss de likviditetsproblem som kan uppstå. Jag tror nog inte att jordbruksministern menar att det är de enskildas ekonomi som ska kompenseras på något sätt och att man ska ta till sig de likviditetsproblemen. Men kan jag ta det som ett löfte om kompensation för de kostnader som jordbruksnäringen ådrar sig med anledning av fördröjningen av utbetalningen av EU:s stöd? 26 (): Ministern talar ju gärna om de svenska mervärdena. Och vi är fullt överens om att det är en mycket positiv effekt av det svenska lantbruket. Men när staten ska göra rätt för sig och betala för mervärdena slirar man med betalningen. Ministern säger också att vi inte bryter mot regelverket. I nästa mening kallas den här åtgärden för en förskjutning av betalningarna. Det är ganska uppenbart att man har haft en annan avsikt än att betala ut de här pengarna på fel år. Man har tänkt betala ut dem på rätt verksamhetsår, men man klarar inte av det eftersom man behöver tricksa med budgettaket. Jag hade när jag var uppe förra gången två frågor till ministern. Jag ska nu begränsa det till en, så kanske vi har chans att få svar på den. Det är den viktiga principiella frågan: Varför tar man till just denna grupp för att hålla budgettaket? Det är det som är själva frågan, inte vad vi får för räntenivåer och annat. Att vi ska hålla budgettak är vi helt överens om, men vilka avväganden ligger bakom att man väljer ut just denna grupp? Varför gör man det? 27 (): Jag vill börja med att upprepa det jag sade i det förra anförandet, att den här summan finns med i budget. Det innebär att vi utan att spräcka ett utgiftstak kan vidareförmedla de här EU-ersättningarna. Dem har vi alltså räknat med. Det här med datum nämndes, och jordbruksministern nämnde , som också tog upp här. Den uppgift jag har fått från LRF Väst pekar på att den sista utbetalningen kan ske först . Därför var det oerhört viktigt att höra det här datumet om det gäller som det garanterat sista datumet för utbetalning. Men det är trots allt 2005, alltså . Jag vill avsluta med en liten berättelse om vad jag upplevde . Då satt jag i ett styrelsemöte. Det var styrelsen för en folkhögskola, där kassören redovisade att kommer statsbidraget på drygt 2 miljoner. Jag hade den här interpellationsdebatten i bakhuvudet och ställde frågan till kassören: Vad händer om ni skulle få besked om att utbetalningen framflyttas till ? Jag fick svaret att då blir det fullständig katastrof. Då har vi inte möjlighet att vare sig betala löner eller ordna någonting vidare för folkhögskolan . Så är situationen för många företagare . 28 (): Jordbruksministern talade om obehagliga åtgärder. Ja, det var väl precis det som bönderna i och också tänkte på och när de aktiverade sig i frågan och sade att de kunde ta saken i egna händer lite grann; att de var beredda att just ta till obehagliga åtgärder som svar på tal för vad regeringen och ministern nu har utsatt dem för. Jag noterar att det är bra att ministern så tydligt ändå tar avstånd från de känslor som kan väckas och som kan vara inledningen till civil olydnad och liknande aktiviteter. Det är ett problem på . Jag bara funderar på hur det egentligen går till på finansen när man bestämmer sig för att hantera utgiftstaket. Kastar man tärning då och säger att nu är det jordbrukets tur? Vi får ju inte svar på den här frågan om varför. Vilken grupp är det nästa gång? Det där är inte riktigt bra framtidsutsikter, och det är inte heller långsiktigt på något sätt. Det kanske är därför jag inte får svar på frågan om de långsiktiga villkoren för den här gruppen, precis som för alla andra företagare, att kunna vara företagare och räkna med att intäkter och utgifter går ihop när de ska göra det och vid utlovade tillfällen. Det hoppas jag ändå att jordbruksministern kan försöka ge svar på eftersom svaret på varför-frågan verkar utebli. 29 Jordbruksminister (): Vi hör ordval här om att det nu blir katastrof för jordbruket. Då vill jag erinra om vad som finns i budgeten och vilka åtgärder som har vidtagits för att vi ska få en bättre konkurrenskraft i det svenska jordbruket. Skatten på dieselolja för jordbrukets, skogsbrukets och vattenbrukets arbetsmaskiner sänks med . Man kan alltid önska sig en större sänkning. Men jag vill erinra om att det här är ett bredare grepp än vad som egentligen hade utlovats tidigare . Skogen och vattenbruket omfattas. Totalt innebär detta ett värde på 710 miljoner brutto och 520 miljoner netto för jordbruket. Andra åtgärder vidtas. är skatten på el- och eldningsolja sänkt för jordbruket. Fordonsskatten på jordbrukstraktorer har slopats. Eftersom jordbruk ofta drivs som enskild firma innebär detta ganska mycket pengar för näringen . Arvs- och gåvoskatten slopas, fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt höjs års taxering, 3:12-reglerna ändras till förmån för småföretag. Åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammet har nämnts här tidigare. 400 miljoner tillförs programmet 20052006 och ytterligare pengar för småskalig livsmedelsproduktion och ekologisk produktion. Allt detta för att stärka konkurrenskraften. I detta perspektiv kan jag inte tycka att dessa förskjutningar är en katastrof, även om jag hellre hade sett att vi inte hade behövt vidta dessa åtgärder. Jag har här fått frågan varför just jordbruket ska stå för detta. Vi är tvungna att hitta åtgärder som innebär att vi kan hålla utgiftstaket. Vi ska ha de offentliga finanserna i balans under en konjunkturcykel. Vi lånar för att klara budgeten, det är alldeles riktigt. Det gör vi för att klara sysselsättningen i ett läge där sysselsättningen inte följer konjunkturuppgången i övrigt. Vi har produktivitetsökningar, men vi ser ännu inte att sysselsättningen ökar. Det är också väldigt viktigt för välfärden totalt sett. När det gäller möjligheter att skjuta på ersättningarna till jordbruket så följer vi reglerna. var inne på att utbetalningarna skulle ske . Jag redovisade vad som har skett historiskt när det gäller dessa utbetalningar och att det inte har varit så stor förskjutning. Reglerna säger att arealersättningarna ska betalas ut senast . Sedan är det andra regler för de andra ersättningarna. Datumet finns även för vissa andra ersättningar. Men givetvis ska dessa pengar betalas ut så snabbt som möjligt . Jag menar att detta är ett alternativ som oppositionen ändå måste tycka är ett rimligt alternativ. Var det ett förslag från att vi skulle sänka barnbidragen? Jag uppfattade att det var ett förslag. Hade det varit alternativet? Jag menar att detta är en ansvarsfull politik. Den räntekompensation som frågade om är inte möjlig eftersom det skulle bli statsstöd. Så tyvärr går det inte på grund av EU-reglerna. 30 (): Det är intressant att höra jordbruksministern återigen slå sig för bröstet när det gäller hur duktig man är när det gäller att ge lättnader. När man sitter med räkenskaperna är det så att de lättnader som kan komma en del till godo kommer först efter . Vi talar nu om 2004. Man kan alltså inte tillgodogöra sig det som ska komma i detta års budget. Det är också signifikant för ministern att ni inte ens håller reda på att dieselskattesänkningen är endast totalt 1:70 eftersom regeringen i sin vishet höjer dieselskatten med höger hand och sänker den med den vänstra. Är jag fel ute? Nej, det är jag inte. 1:70 är den kommande sänkningen, om det nu blir ett beslut. Ministern säger vidare att det som vi säger är överdrivet. Men hur överdrivet är det för den som sitter där med amorteringar och räntor som ska betalas? har berättat om dem som ringer. Är det överdrivet när den enskilde näringsidkaren inte finner någon råd? Dessa 6 miljarder är alltså hela arbetskostnaden för svenskt jordbruk som man laborerar med. gjorde jordbruksministern ändå ett tappert försök att svara på varför det är just jordbruket som ska stå för detta. Men något svar fick vi inte. Då blev det genast något svammel om budgettaket igen. Jag har en sista möjlighet att ställa en fråga: Varför är det svenskt jordbruk som ska stå för detta? Jag räknade upp andra och undrade varför de inte har funnits med. Kan vi räkna med att svenskt jordbruk får pengarna ? Det är två enkla frågor. 31 Jordbruksminister (): talar om hela arbetskostnaden för svenskt jordbruk. Det är stora pengar som vi talar om. Det är 6 miljarder. kan man konstatera att inkomsterna för jordbruksföretagen är diversifierade så att det finns även andra inkomster, inkomster av tjänst, i många jordbruksföretag, vilket gör att de akuta problemen kan bli betydligt mindre för det enskilda företaget. När det gäller som dessa pengar ska betalas ut har jag redovisat reglerna här. Arealersättningarna ska betalas ut . Jag är inte beredd att precisera exakt vilken dag, utan vi ska följa reglerna, och vi ska se till att vi betalar ut pengarna så snabbt som möjligt. Jag vidhåller att vi måste se till möjligheterna för svenskt jordbruk. Och ni från oppositionens sida måste också erkänna att det är en stark budget som regeringen har lagt fram. Det är ett antal åtgärder som kommer att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Vi lade också fram ett förslag till hur vi i ska genomföra EU:s jordbruksreform . Jag tycker att det är intressant att höra att har så höga tankar om sig själv att han tror att det är han och hans parti som har baxat Socialdemokraterna till den lösning som vi förelade . Vi är väldigt nöjda med den blandmodell som vi nu har presenterat. Och jag är övertygad om att vi stärker jordbrukets konkurrenskraft genom dessa åtgärder. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2004/05:5 till försvarsutskottet Anmäldes och bordlades Propositioner 2004/05:9 Kvaliteten på bensin och dieselbränslen 2004/05:10 En ny luftfartsmyndighet lagstiftning 2004/05:11 Kvalitet i förskolan 2004/05:12 Lag om avtal mellan Exportråd och delegation i beträffande skatter på inkomst 2004/05:18 Handel med utsläppsrätter II 12 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:33 av ()till statsrådet av ämnen som kan användas som narkotika 2004/05:34 av ()till statsrådet för företagsläkare 2004/05:35 av ()till statsrådet till 2004/05:36 av ()till socialminister av socialförsäkringarna 2004/05:37 av ()till socialminister verksamhet 2004/05:38 av ()till justitieminister 2004/05:39 av ()till statsrådet sjuklöneansvar 2004/05:40 av ()till statsrådet /05:41 av ()till statsrådet droger Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:52 av ()till utrikesminister mot religiösa i /05:53 av ()till justitieminister information till brottsoffer 2004/05:54 av ()till statsrådet 2004/05:55 av ()till försvarsminister och samordnat samhällsansvar för 2004/05:56 av ()till justitieminister av utvisningshotade kriminella 2004/05:57 av ()till jordbruksminister 2004/05:58 av ()till miljöminister till 2004/05:59 av (fp)till statsrådet i /05:60 av (fp)till statsrådet 2004/05:61 av ()till utrikesminister rätt till skilsmässa Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:15 av ()till näringsminister för statliga företagsledningar 2004/05:5 av ()till justitieminister av expropriationslagens ersättningsregler 2004/05:19 av ()till kulturminister för dansare, sångare med flera Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.