prot · GS0932 · 2004-11-18 00:00:00 — Bostäder står ju för en väldigt stor del av vår energikonsumtion i . Både av sociala och av byggnadstekniska skäl måste man nu bygga om en stor del av lägenhetsbeståndet ute i förortsområdena. Då måste vi se hur man kan bygga nytt så att det också är energisnålt och miljövänligt som man förändrar den sociala strukturen i många förortsområden. Det är en spännande del som vi nu arbetar med när det gäller byggande, bostad, miljö och energi. Strandskyddet är ju, som frågeställaren säkert vet, en skyddslagstiftning. Regeringen har fört upp diskussionen hur man ska se på strandskyddet kontra behovet av att bygga på ett annat sätt än vad som har varit praxis, framför allt i glesare delar av . Den frågeställningen ligger på . Men det finns ingen avisering om någon ny lagändring. 60 (): Ministern vet ju också att det här landet är oerhört långt. Vi har tusentals kilometer kust, vi har tusentals sjöar, vi har tusentals förtroendevalda som i kommun efter kommun formligen bedriver korståg för att åtminstone hitta en uppluckring. Min politik går ut på att man ska vända på skyddslagen så att det generellt ska vara tillåtet att bygga överallt utom där det är direkt olämpligt. Om man har tänket att koppla ihop miljö och byggande vore det kanske en möjlighet att få folk att flytta ut på landsbygden. Det vore nog också en av de avgörande förutsättningarna för att man ska få en fortsatt levande landsbygd. Även om strandskyddet är en skyddslag, finns det någon möjlighet jag tänker då på den diskussion som ni har på departementet att öppna upp för en mer tydlig dispensrätt, så att man lokalt och regionalt kan besluta om dispenser, vilket är nästintill är omöjligt. 61 Samhällsbyggnadsminister (): är förvisso väldigt långt och har väldigt mycket kust, men villkoren är också väldigt olika. Vi som bor i storstadsområden vet ju att det ibland är nästan omöjligt för den som inte själv bor vid stranden att komma dit och utnyttja den fantastiska natur som stranden innebär i storstaden. Sedan finns det andra förutsättningar i andra delar av landet. Regeringen försöker att se båda dessa sidor, både behovet av att skydda naturen och öppna för möjligheten att bygga på ett annat sätt i glesbygden. Vi måste slå vakt om de naturvärden som finns i storstadsområdena så att det ska vara möjligt för oss och våra ungar att uppleva naturen, även om vi inte har råd att köpa en villa vid stranden. Det är båda dessa aspekter som regeringen måste ta hänsyn till. 62 (): Jag har också en fråga till samhällsbyggnadsminister . När våra partier tillsammans med tog fram den nya bostadsförsörjningslagen skrev vi också in möjligheten för regeringen att ålägga en kommun att inrätta bostadsförmedling om det finns bostadsbrist och ett uppenbart behov i kommunen. har den här lagen gällt i . Jag kan konstatera att bostadsbristen i och är mer påtaglig än i en del av de andra storstadsområdena. 180 000 ungdomar kan inte flytta hemifrån. Ändå har regeringen inte använt sig av den möjligheten. Då vill jag fråga statsrådet: det tänkbart att vi, när det nu har skett ett byte av statsråd, kan få en mer aktiv politik på det här området så att och åläggs att inrätta en bostadsförmedling, vilket det finns ett uppenbart behov av? har vi sett vad som händer när det är godtycke som avgör vem som får lägenhet. 63 Samhällsbyggnadsminister (): Det är inte så att det ska bli ny aktivitet bara för att vi har bytt minister. Den förre bostadsministern, , har varit synnerligen aktiv på detta område. Jag tror att frågeställaren ändå håller med mig om en sak, att det stora problemet är bristen på bostäder. En av huvudinriktningarna, som börjar att ge resultat, är ju att man ska bygga mer i de orter som behöver växa både för att unga människor inte får någonstans att bo och för att företagen i längden får svårt att rekrytera personal. Den inriktning som jag avser att fullfölja är att bygga nytt, bygga om och inte minst titta på andrahandsmarknaden i storstadsområdena. Hur kan vi göra mer av det befintliga beståndet av bostäder tillgängligt för till exempel ungdomar? Jag har ännu inte under mina lektioner i departementet kommit fram till den lagstiftning som frågeställaren tar upp. Men jag håller på att gå igenom också det. Huvudinriktningen är att bostadsbristen åtgärdas genom att bygga bort den, göra befintligt boende tillgängligt och dessutom försvara hyresrätten. 64 (): Jag ska göra den här frågeställningen ganska kort: Anser statsrådet att det är rimligt att bostäder fördelas efter socialt rättvisa regler? Eller är det fortfarande så att godtycke och kontakter ska avgöra vem som ska få tillgång även till de nybyggda bostäderna? De allmännyttiga bostadsbolagen använder sig av alla möjliga former, alltifrån en intern köordning till att man i olika bostadsområden fördelar bostäder efter de behov som bovärdarna har. Min fråga är väldigt enkel: Anser att det vore rimligt att fördela bostäder på ett socialt acceptabelt sätt eller inte? 65 Samhällsbyggnadsminister (): Det var en retorisk fråga där svaret är självklart. En bostadspolitik måste naturligtvis också vara social. Rätten att bo är en oerhört viktig förutsättning för vad man än ska göra i livet, bilda familj, studera, arbeta. Här har man det systemet att hälften av alla lägenheter ska gå till bostadsförmedlingen. Den enda fråga som jag inte kunde ge ett konkret svar på handlade om den lagstiftning som vi har , hur den används och om den behöver utvidgas eller förändras. Självfallet räcker det inte bara med kontakter för att man ska kunna ha en social bostadspolitik. Det måste också finnas andra möjligheter, och där är bostadsförmedlingar ett exempel. 66 (): Jag har en fråga till konsumentministern. har vi många intresserade ungdomar på läktaren, och det är roligt. Ungdomar är ofta irriterade på oss vuxna för att vi konsumerar ohållbart. De tycker inte att vi lämnar efter oss ett bra land till dem när de ska ta över. Regeringen har ju tillsatt en utredare, , som ska utreda hur vi ska bo, handla och leva smartare för att kunna klara miljön . Jag undrar: Kan regeringen göra mer än detta och påskynda utvecklingen i rätt riktning? 67 Jordbruksminister (): Det är alldeles riktigt att hushållens konsumtion verkligen påverkar våra möjligheter till en hållbar utveckling. Just nu arbetar jag med en konsumentpolitisk strategi där det övergripande målet just är att få en hållbar utveckling ekologiskt, socialt och ekonomiskt. Det räcker ju inte med den ekologiska, vi måste också ha de andra benen. Jag menar att det måste vara prisvärt och enkelt att vara en grön konsument och att vi får ett antal goda exempel. Det arbete som nu gör är väldigt viktigt. Han har också en hemsida där vi kan gå in och chatta, debattera och ge varandra ett antal tips. Jag räknar med att i den nya konsumentpolitiken och den handlingsplan som ska gälla ska vi ha ett antal konkreta, praktiska åtgärder som gör det enklare att agera på ett hållbart sätt. 68 (): På hemsida kan man chatta och ställa frågor, och jag har sett att det också kommer frågor till konsumentministern om hur vi ska kunna vrida utvecklingen åt rätt håll. Jag undrar: Har jordbruksministern också kunnat få med sig andra länder på de här idéerna? 69 Jordbruksminister (): Ja, det finns ett stort intresse för att vi ska kunna få en hållbar utveckling. Vi jobbar med det på olika plan inom EU bland annat. Konsumentministrarna gör det. Vi använder ny teknik på olika sätt, och den hållbara utvecklingen är viktig. Men också som jordbruksminister är jag väldigt engagerad i de här frågorna. EU:s jordbruksministrar har alldeles fattat ett beslut om en handlingsplan för ekologiska livsmedel. Det är en väg in mot att vi ska kunna bli mer gröna konsumenter. Förenkling av reglerna för företagen 70 HANS (): Jag har en fråga till angående kritik mot regeringen. Bördan när det gäller administrationen som staten lägger på företagen är väldigt stor och den måste bli lättare. finns det mängder av lagar, förordningar och föreskrifter. Det finns undersökningar som visar att småföretagarna ägnar i genomsnitt två och åt att fylla i blanketter till olika myndigheter. har riktat kritik mot att regeringens arbete med att förenkla regelverket för företagen går för långsamt. Man skriver i en rapport att lägger för lite kraft på att förändra det befintliga regelverket. I rapporten lyfter fram att regeringen saknar en samlad bild och struktur i sitt arbete. Min fråga till är därför vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att höja tempot i arbetet med att förenkla reglerna för företagarna. 71 Finansminister (): redovisade en undersökning om vilka länder det är lättast att driva företag i. Det visade sig att hamnade väldigt högt upp på den listan, kanske i kontrast mot den gängse bilden av hur vi anser det vara i . Att vi ligger bra till internationellt sett i det här avseendet innebär inte att vi inte ska ha högre ambitioner än så. Att förenkla livet för småföretagare är oerhört viktigt. Det är en prioriterad fråga för regeringen. Den nye näringsministern har tagit till sig den rapport som har lämnat, och han är i full färd med att intensifiera förenklingsarbetet. ska man ha klart för sig att vi inte har regler för reglernas egen skull, utan de har tillkommit välmotiverat. Men summan av dem kan bli för mycket för den enskilde. Det är därför som arbetar så intensivt med de här frågorna. 72 HANS (): Jag vill tacka för svaret. Det är bra att man jobbar med de här frågorna. Jag träffar många företagare i mitt hemlän , och just småföretagarna är väldigt tyngda av regelverket. Min följdfråga är: Skulle man inte kunna sätta upp ett mål för det här arbetet för att det ska bli mer konkret och ha ett tydligt mål, till exempel att man ska ha minskat regelverket ? Ett sådant mål har satts upp i exempelvis. Det tycker jag skulle vara bra. Det är alltid bra att ha fokus på det man gör, så min fråga till är: Har regeringen tankar på att sätta upp ett konkret mål för arbetet med att förenkla reglerna, så att man får ett tydligt, mätbart mål? 73 Finansminister (): Det finns redan tydliga, konkreta mål. Det viktiga är att implementera och fortsätta arbetet. Det finns en risk för målkonflikter här. Vi ändrar ett regelverk här och ett system där. Det är välmotiverat i sig, men, som sagt, summan riskerar att bli en tung börda för den enskilde företagaren. Vi har gjort väldigt mycket. Det har gjorts undersökningar om vilka myndigheter som småföretagarna anser vara de mest serviceinriktade. Och, hör och häpna, numera anser många småföretagare att det är som ger den bästa servicen. Jag tror att vi också i vår egenskap av löntagare har upplevt att man verkligen ger en betydligt bättre service än man gjorde tidigare. Det är ett exempel på hur vi måste arbeta. 74 (): Jag vill återknyta till fråga, och då blir frågan riktad till . Det vi har läst och hört om den fackföreningsanknutna stiftelsen och dess sätt att förmedla bostäder är ju skandalöst. Frågan är om den över huvud taget ska syssla med bostadsförmedling. Ser man lite vidare på det här är det faktiskt så att de flesta fastighetsägare i , privata men också i allmännyttan, styr och ställer över de regelsystem som finns för uthyrning. Det är ett sammelsurium, en djungel, av regler och lagar, olika hos var och en. Ministern sade att i lämnas av allmännyttans bostäder till bostadsförmedlingen, men det är ju bara i av kommunerna som det finns en bostadsförmedling. Det är ett problem. Jag undrar om ministern tänker göra något för att de mest behövande, inte bara de som söker bostad hos stiftelsen som det handlar om här, ska få bostäder i allmännyttans bostäder och hos privata fastighetsägare. 75 Samhällsbyggnadsminister (): Det är förstås oerhört viktigt att alla stiftelser, vilka de än vara må, måste följa de regler som finns uppsatta för stiftelserna. Det finns inget annat att säga när det gäller det. Sedan vill jag nog återkomma till frågan om bostadsförmedling. Jag ser ett behov av att kunna förmedla lägenheter mycket bredare än vad som görs . Jag vill koppla det till svaret jag gav på den tidigare frågan. Till det måste man också lägga möjligheten att till exempel kunna använda en större del av bostadsbeståndet i storstäderna som inte alltid används för boende. Vi måste se över möjligheterna att göra det lättare att hyra ut i andra hand än vad det är och framför allt, förstås, bygga där bostadsbristen är som störst. Men jag lovar att titta vidare på frågan om bostadsförmedling, hur lagen ser ut , hur systemen ser ut och om det finns anledning att ha ett annat system än det vi har . Det får jag återkomma till. 76 (): Man kan ju ifrågasätta om de här stiftelserna ska sköta det här på egen hand när de så tydligt visat att de inte klarar av det, för det är ju inte första gången det här händer. En förutsättning är att det finns bostadsförmedlingar i våra kommuner. Det är ett uppenbart behov i jättemånga av våra kommuner att få ett fungerande system där man kan titta på de behov som finns och att det är rättvisa i systemen. Det är det som måste åtgärdas. Det har funnits lagstiftningar tidigare som har reglerat det här på ett bra sätt. Frågan är om ministern är villig att se över frågan och återkomma med den typen av lagstiftning. 77 Samhällsbyggnadsminister (): Jag sade väl just det förut, att ja, jag är beredd att se över frågan och återkomma. Jag är inte alls säker på än om det är lagstiftningen som det brister i och hur systemen ser ut . Jag vet att det finns kommuner som har andra former som man inte kan likna vid en traditionell bostadsförmedling, men där man verkligen försöker förmedla bostäder utifrån de behov som kommuninvånarna har. Men jag har svarat på frågan, och ja, jag tittar på saken och lovar att återkomma. 78 (): Jag har en fråga till finansminister . Frågan handlar om gränshandel och punktskatter. På minst tre varuområden har speciella punktskatter, och det är på mineraloljor, alkohol och tobak. Men införselreglerna är mycket olika. Införseln av dieselolja och villaolja begränsas betydligt hårdare och beskattas hårdare än införseln av tobak och alkohol. Det är till exempel tillåtet att föra in alkoholhaltiga drycker för privat bruk utan någon punktskatt, medan det är tillåtet att föra in maximalt dieselolja av miljöklass 1, också för privat bruk. Jag talar inte om den olagliga handeln som förekommer, det vill säga smugglingen. Jag vill fråga finansministern: denna enorma skillnad? 79 Finansminister (): tar upp en mycket aktuell fråga, nämligen frågan om alkoholskatten. Vi har fått ett utredningsförslag från , som föreslår en kraftig sänkning av punktskatten på alkohol med tanke på de nya införselregler som vi har. Det är just nu ute på remiss, och när vi har hört alla synpunkter på det förslaget, när alla fakta ligger på bordet, ska regeringen ta ställning till frågan. Det här är en mycket grannlaga avvägning mellan olika intressen. Ytterst handlar det om folkhälsan. Att värna Systembolaget är oerhört viktigt för regeringen. Hur vi på bästa sätt gör detta kommer regeringen att återkomma till. 80 (): Jag kan nästan inte tacka för svaret, för det var inget svar på min fråga. Jag följer upp frågan. talas det ju, som finansministern sade, om att sänka alkoholskatten med ända för att på så sätt anpassa alkoholskatt till övriga länders nivå och för att rädda försäljningen av alkohol från Systembolaget. Min fråga är: Kan finansministern tänka sig att också sänka den svenska dieselskatten och justera införselreglerna så att vi åtminstone anpassar oss till vårt närmaste EU-grannland nivå? Jag talar fortfarande om miljöklass 1-diesel för privat bruk. 81 Finansminister (): Under min korta tid som finansminister har jag lärt mig en sak. Det finns väldigt många anspråk på skattesänkningar än här än där. Jag har också lärt mig att det finns väldigt många anspråk på ökade utgifter än här än där. Jag har lärt mig att om inte jag försöker se till helheten kommer vi snabbt att halka utför. Vi kommer att befinna oss i en underskottsekonomi på nytt med stigande räntor och stigande problem för hela det samlade folkhushållet. Vi ska nog vara väldigt försiktiga med att diskutera skattepolitiken styckevis och delt. Det ska tas i ett större sammanhang där vi väger det ena mot det andra. Det är så man för en ansvarsfull ekonomisk politik. 82 (): Jag har en fråga till jordbruksministern. Det gäller hur vi ska få en modernare konkurrenslagstiftning på matområdet så att vi inte får några nya , för maten är väldigt dyr. Enligt en utskrift från det tal som statsrådet höll på brittiska ambassaden åberopade statsrådet handels- och fredsavtal mellan drottning och . Jag undrar: När får vi en modernare lagstiftning på det här området? 83 Jordbruksminister (): Vi har kraftfulla konkurrensregler, men regeringen har fattat beslut om att de ska vässas ytterligare. Så det pågår ett arbete, som bland annat handlar om att man snabbare ska kunna gå igenom domstolsprocesser och att vi också ska pröva hur det ska gå till när det gäller fusioner. Men det är ju väldigt angeläget att vi får fler aktörer på marknaden för att vi ska kunna pressa matpriserna. Det är bra för konsumenterna, och jag menar att det också är bra för primärproduktionen att det finns en mångfald detaljhandlare där man kan få ut sina varor till konsumenterna. Det har hänt en del sedan vi blev medlemmar i , och vi ser nu olika typer av nyetableringar. Glädjande nog, när man tittar på prisutvecklingen, har matpriserna sjunkit . Det är det konsumtionsområde där vi ändå har kunnat se en utveckling även om vi fortfarande ligger över snittet i EU, och det är ett problem för konsumenterna. Men regeringen driver frågan om en skarp konkurrenslagstiftning. 84 (): Jag har en fråga till finansministern, och jag vill återvända till det här med alkoholskatten. Gränshandeln och smugglingen av alkohol har ju nu nått sådana höjder att det bara är en tredjedel av alkoholen som säljs på Systembolaget. Det är ingen överdrift att säga att man har tappat kontrollen helt och hållet. kan vi nu se hur en hel bransch, nämligen bryggerinäringen, är på väg att slås ut. Den har halverats . läste vi att de varslar 200 personer till. Som skåning kan jag inte låta bli att snegla på . Där har man haft samma problem, men man sänkte skatten drastiskt. Man lyckades snabbt vända köpströmmen. Enligt tidningsuppgifter tillför man nu tio miljarder till den danska statskassan. Min fråga är därför: Hur länge ska regeringen stillatigande åse hur miljarderna väller ut ur landet som vi tappar jobb och en hel bransch kanske slås ut? Det brinner verkligen i knutarna. 85 Finansminister (): Den senaste månaden var det inte bara i som försäljningen av sprit på Systembolaget minskade. Det var till och med så att minskningen var större i landet i dess helhet jämfört med . Det minskade i i dess helhet och i . Det understryker att detta är en allvarlig situation. Det är just därför som regeringen tar den här frågan på så stort allvar och bereder den med skyndsamhet men också med noggrannhet. Här finns det väldigt starka uppfattningar i debatten som hävdar att folkhälsan kräver ett fortsatt högt spritpris genom en hög skatt. Men vi får väga det ena mot det andra, och det är precis den process som regeringen är inne i just . Vi ska ha alla fakta på bordet när vi fattar beslut. Det har vi först efter det att remissvaren på utredning har kommit in och när vi dessutom har hans andra utredning, som ska behandla inte bara frågan om spritskatten utan även frågan om skatten på öl och vin. 86 (): Jag tackar för svaret. Jag är dock lite besviken. Här är det inte ett snabbt Trollhättebeslut som behövs, utan det gäller att fatta ett beslut om en sänkning. Det är alltså betydligt enklare. Jag tycker egentligen att finansministern borde vara oroad av fyra skäl. Först är det ett statsfinansiellt skäl. Miljarderna väller ut. Sedan är det ett alkoholpolitiskt skäl. Alkoholskadorna ökar, och därmed också kostnaderna. Det är även av arbetsmarknadsskäl. När nu branscher slås ut och folk går ut i ökad arbetslöshet kostar det samhället pengar. Men finansministern borde också vara oroad av det ökade politikerförakt som detta späder på. Svenska folket frågar sig med rätta: Varför gör ni ingenting? Min sista fråga blir då: Är inte finansministern oroad? 87 Finansminister (): Visst är jag oroad. Jag är framför allt oroad över den ökande konsumtionen av alkohol bland våra unga. Det om något tror jag att vi alla delar över partigränserna i denna kammare. Frågan är bara vilka verktyg vi ska använda på bästa sätt för att kontrollera konsumtionen och dessutom förhoppningsvis tvinga ned den. har vi haft skatteverktyget som ett mycket effektivt sätt att dämpa konsumtionen. Det har funnits ett klart samband mellan skatten och konsumtionen. vet vi, till följd av de nya införselreglerna och de nya köpvanemönstren, att det kanske inte är lika effektivt. Men det är just den processen vi är inne i. Eftersom det här har varit ett så effektivt verktyg tidigare måste vi väga de gamla erfarenheterna mot de nya förutsättningarna. Det är en väldigt grannlaga avvägning, och det är precis den processen som regeringen är inne i. Det skadar inte att tänka efter före även i politiken. 88 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet angående lönebidrag. Taket har ju stått stilla . De lönebidragsanställda behöver också få sin lönehöjning. Det innebär att föreningarna och de som anställer de här personerna får betala mellanskillnaden, som blir större och större . säger fler och fler föreningar upp sina anställda. De har helt enkelt inte råd att ha dem kvar fast de har arbetsuppgifter åt dem. Det är redan nu stor arbetslöshet bland dem som kanske inte har full arbetsförmåga. Min fråga till statsrådet gäller detta. Jag vet att statsrådet är väl medveten om det här. Jag vill nu fråga: När kommer taket att höjas? 89 Statsrådet (): Jag förbereder nu en proposition när det gäller arbetshandikappade och frågorna som hänger samman med det. Där finns också frågan om lönebidragen med. Den kommer att behandlas i den här propositionen. Jag är väl medveten om hur det ser ut och vilka problemen är. Jag tar starkt intryck av argumenten för en höjning av taket. Men innan man bestämmer sig för att göra det måste man också kunna finansiera detta. Då är det någonting annat som inte ska göras. Den avvägningen ska vi göra när vi färdigställer den här propositionen. Därför har jag dessvärre inte något svar i kammaren , men det kommer en proposition där vi också behandlar frågan om lönebidragstaket. 90 (): Jag tackar för svaret, men jag är inte riktigt nöjd. Jag tänker på att vi nu arbetar så väldigt mycket för att få långtidssjukskrivna tillbaka i arbetslivet. Jag kan inte nog betona värdet av att ha ett arbete. Eftersom dessa personer nu går ut i arbetslöshet och knappast har så stora chanser att få ett arbete igen vill jag be statsrådet att göra allt som bara går för att höja taket. 91 (): Jag har en fråga till . Tidningen hade flera artiklar om flyktingombud som inte håller måttet. Det handlar om flyktingombud som inte tar sin uppgift på allvar. Man tar på sig 200300 ärenden . är ansvarigt för de här förordnandena. får ambitiösa och seriösa flyktingombud färre och färre uppdrag. Det var ingen vacker bild som framträdde i de här artiklarna. hörde vi statsministern här i kammaren framställa som ett föredöme för andra EU-länder i asylfrågor. Verkligheten är att vi håller på med psykisk tortyr av asylsökande. Det är långa handläggningstider och oengagerade juridiska ombud som utser. Det är precis som om åklagarsidan under vanliga rättegångar skulle utse vilka som skulle vara försvarsadvokater. Vad tänker regeringen göra åt de här allvarliga bristerna, ? 92 Finansminister (): Jag delar statsministerns uppfattning att den svenska asylpolitiken står sig väldigt väl i ett internationellt perspektiv. De problem vi har i sammanhänger med den kraftiga tillströmning som vi har till jämfört med andra länder.