prot · GR0991 · 2004-03-31 00:00:00 — Jag tror att det finns fler som har den uppfattningen att det kanske inte är det lämpligaste. Däremot finns det säkert inslag i posthanteringen som är möjliga att öppna för konkurrens. Det var första gången som jag hörde någon säga att avregleringen av järnvägen har fungerat väldigt bra i . Jag tycker att jag mest hör att järnvägstrafiken i inte fungerar så bra. Men vi behöver inte gräla om det, utan man måste säga att kommissionen följer upp och utvärderar vad som händer med de här direktiven. Att skulle gå i täten för att driva på den frågan är ju inte en fråga för enskilda regeringar utan det är en fråga för . Det är en uppgift som har och som den arbetar med. Vi har också i haft debatter i frågor där vi i inte har varit så snabba på att följa och genomföra en del av EU-direktiven. I sådana fall riskerar också vi att drabbas av de böter eller andra sanktioner som EU kan döma ut. Det är precis samma sak för alla länder. 237 () replik: Jag säger att järnvägstrafiken fungerar bra i . Den skulle naturligtvis kunna fungera bättre, men i ett internationellt perspektiv fungerar den väldigt bra. Gör man jämförelser av kostnader per personkilometer eller godskilometer mellan och övriga europeiska länder finner man att vi kostnadsmässigt ligger lågt i . Det är bara att konstatera. Sedan kan vi säkert tycka att SJ, och andra järnvägsföretag i skulle kunna göra det ännu fördelaktigare. anförde som exempel på en dålig privatisering. är det så att man i också privatiserar banan, och det har ju aldrig varit avsikten med låt mig säga så den svenska modellen. Även vi moderater vill att man ska behålla ett statligt inflytande över infrastrukturen. Där finns en stor skillnad, och jag tror att det kanske är ett av skälen till att man inte har varit riktigt så lyckosam med de privatiseringar som man har gjort i . 238 () replik: Jag och vi socialdemokrater tror att det är viktigt att man prövar olika modeller. Att en stor del av dessa områden har privatiserats ångrar vi inte, men jag tror att man måste vara oerhört ödmjuk när det gäller de här processerna och se efter vad som gick fel. Vilka fel gjorde vi, och vad kunde vi ha gjort annorlunda? Ska vi gå vidare, och hur ska vi då göra? Jag uppfattar att och deras borgerliga kamrater här i salen inte har samma uppfattning vad gäller dessa reflexioner. Man vill gå vidare, helst lite snabbare, och man ska följa den linjen att allt ska privatiseras. Det är möjligt att så ska ske, men man måste tänka efter först. , det fackförbund som organiserar de flesta som jobbar inom den här sektorn, har till sin kongress haft ett förslag som var rubricerat: Reglera avregleringen! Jag tror att det ligger oerhört mycket i det. För att man ska kunna avreglera en marknad måste man ha tydliga regler, så att alla aktörer vet vilka regler man arbetar efter. Jag tror att vi i några fall har missat detta när vi har avreglerat marknader i . Jag tror att vi måste reglera avregleringen för att få denna att fungera. 239 () replik: Jag vill ta upp två saker med . Det är alltid lika fascinerande att notera Socialdemokraternas ohyggliga kluvenhet inför avregleringar. I vissa stunder berömmer man sig för att ha varit främst i eller i varje fall för att ha kommit ganska långt jämfört med andra länder i i genomdrivandet av avregleringarna. är nu när han har avgått ur regeringen oerhört stolt över de avregleringar som han gjorde. Å andra sidan varnar man och säger: Inte längre nu! måste vi vara försiktiga och så vidare, och så anklagar man oss på den andra sidan för att vi vill gå för långt. är ju ganska pragmatiskt i sådana här frågor. Vi utnyttjar den kraft som finns i fri företagsamhet och i människors initiativrikedom, men vi tror inte att den är något Sesam öppna dig som löser alla problem. Låt oss ändå använda den på de områden där den fungerar. Vi välkomnar också att det nu görs en utvärdering av det här. Vi får då se hur det har fungerat, vad vi hade kunnat göra annorlunda och vad vi kan göra bättre . Vi tycker att det är bra. När det sedan gäller frågorna om IT och bredband säger och ofta att anklagar regeringen för att inte ha gjort tillräckligt mycket och så vidare. Låt mig då peka på en rapport från med som generaldirektör som har beställts av regeringen. Man har i sina avslutande slutsatser några intressanta formuleringar som jag ber att få läsa upp. Det är alltså inte fråga om motion till , utan det är hämtat ur regeringens egen utvärderingsrapport. Man skriver så här: Utifrån de målsättningar som formulerats av regeringen är det dock långt kvar innan målet om ett informationssamhälle för alla är uppnått. Man fortsätter så här: Då det gäller hur IT används för att öka graden av måluppfyllelse inom olika politikområden så har denna utveckling i viss mån påbörjats. Men detta sker snarare som ett resultat av den allmänna IT-utvecklingen än som resultatet av en medveten IT-politik i dessa avseenden. Slutligen framhålls följande: Det är oroande att ITPS internationella konsulter tvingas konstatera att trots höga ambitioner och många IT-relaterade verksamheter så tycks regeringen ha saknat strategi för hur man ska lyckas nå sina IT-politiska mål. 240 () replik: Först skulle jag vilja säga att jag delar analys att oftast är pragmatiskt i de här fallen. Det är därför lite förvånande att man har reserverat sig tillsammans med och till exempel när det gäller järnvägen. Jag tror att vi ligger väldigt nära varandra när det gäller uppfattningen om avreglering. Det kan vara en bra väg, men det är inte alltid det bästa sättet. Det kanske finns områden som man ska avreglera men kanske inte så fort som andra har tänkt sig. Därvidlag tror jag att Socialdemokraterna och ligger varandra nära. Jag förstår därför egentligen inte varför man ska ta till storsläggan och säga: Vi har rätt på just det här området. Jag tror faktiskt att vi är eniga om att vi ska titta på vilka regler vi ska ha på en avreglerad marknad. En marknad som man har ska också fungera. Vi behöver bara titta på vår senaste debatt. Det finns flera exempel som jag skulle kunna ta fram, men låt mig peka på taxinäringen, som inte har fungerat. Det finns inte heller förutsättningar för att få till exempel järnvägen att fungera om man inte har tydliga regler. Jag tror att man här blandar ihop två saker. Bland de mål som har satts upp finns det säkert väldigt mycket att ta fasta på. Regeringen gick ut med att bredbandsutbyggnaden ska genomföras. Detta har man lyckats bättre med att uppnå än de flesta länder i . Det som vi inte har lyckats med och det tror jag att vi ärligt ska säga är att få så många användare som vi egentligen hade önskat oss. Vi kanske alltför lättvindigt har överlåtit detta åt marknaden. Vi har överlämnat till marknadskrafterna att säga till folk att de ska ansluta sig därför att man erbjuder de fantastiska tjänsterna. En annan sida som vi kan ta upp vid ett annat tillfälle är just utvecklingen av tjänster, där det finns mycket övrigt att önska. 241 () replik: Vad gäller avreglering eller inte kan när är pragmatiska också göra upp med dem i en reservation. sade ju väldigt tydligt att inte är ute efter att avreglera och marknadsanpassa järnvägsnätets infrastruktur precis som i . Det är ju det som är poängen med resonemang. Vi tycker att staten har ett ansvar för infrastrukturen i form av vägar, järnvägar, telefoni och även bredband. Låt sedan andra olika aktörer operera på denna infrastruktur. Jag tror att vi där har den stora i Socialdemokraternas IT-politik. Jag hann inte med det sista viktiga citatet om den praktiska politiken, som själv var inne på. Om den skriver ITPS så här: Det finns brister inte bara på programnivå utan också i den praktiska politiken som mer eller mindre helt har saknat horisontell samordning, en slutsats som också bekräftas av de utvärderingar ITPS gjort inom de olika politikområdena. Slutligen tycker jag att det finns ganska mycket av självbelåtenhet och självgodhet när Socialdemokraterna resonerar om IT-politik. Man är så duktig och har varit så förutseende. Just detta varnar faktiskt ITPS för i sin sista slutsats, där det framhålls: har klarat sig bra på de internationella rankinglistorna, men vår belåtenhet med dessa placeringar får inte leda till självgodhet och hindra insikten om att IT-politiken nu har allvarliga brister, med en ytterst svag genomförande- och utvärderingsöverbyggnad. Om IT-politiken ska bli ett effektivt hjälpmedel för att de generella politiska målen ska kunna nås, måste nu dessa brister åtgärdas. Det är ord och inga visor, inte från utan från ett opolitiskt institut som vågar tala klarspråk. 242 () replik: Hur man ska uppnå de IT-politiska målen handlar om en rad olika frågor. Det handlar ju inte bara om att bygga ut bredbandet. Men det var det som man kunde använda till man kunde inte använda dem till någonting annat. Det tycker jag är viktigt att notera i det här sammanhanget. När det gäller just den frågan är bäst i klassen. Det får man tycka vad man vill om, men det råkar vara så. Sedan håller jag med om att vi har långt att gå innan vi har uppnått målet att vi har så många användare som vi borde ha haft. Där har vi inte lyckats. Jag kan peka på en sak. Vi har tyckt att de företag som är aktiva på denna marknad får se till att man ansluter sig. Några tycker kanske att det är för dyrt, och andra tycker kanske att de inte behöver det här i sitt liv just , och det kanske finns en rad andra skäl till att man inte ansluter sig. Där har vi faktiskt en väg att gå. Men nätet finns. Där kan vi konstatera att vi har nått väldigt långt, och tiden är inte ute . Jag ska slutligen kommentera det här med järnvägen också. Vi är alla överens om att infrastrukturen ska ägas av samhället. Men vi kan också konstatera att det finns brister i den avreglering vi har gjort av järnvägen. Det har pekats på sådana brister, och man kommer att upptäcka fler brister, men jag hoppas att vi ska kunna göra detta genom att just hitta regelverk, som för järnvägen. Framför allt är det bra om det finns ett regelverk att falla tillbaka på när vi avreglerar andra saker, så att vi inte får det som i andra avreglerade branscher där det uppenbarligen inte har fungerat och vi får vidta akutåtgärder när det är för sent och det kanske är så att både kunder och anställda har lidit stor skada. 243 (): har flera reservationer i det här betänkandet, men jag yrkar bifall till reservation 4, även om jag står bakom samtliga reservationer vi har. sade någonting som jag tyckte lät väldigt klokt i sitt anförande. Hon sade att vi i inte bara ska vänta på besluten från , utan vi ska vara med och påverka inom EU. Det är inte precis den insikten som jag tycker att de socialdemokratiska regeringarna har präglats av sedan vi gick med i EU. Det har varit alltför mycket av vi ska vänta och se vad man föreslår från EU:s sida. Men i har vi mycket att bidra med inom det område vi diskuterar nu i kammaren, nämligen kommunikationer. Vi har många goda idéer och innovationer som vi kan påverka med. Jag vill återkomma till det i mitt anförande. En sådan innovation är just alkolåset. I har vi en stor enighet om att detta är viktigt och att detta kan bidra till trafiksäkerhet. Men vi kan inte införa detta som krav på nya bilar som ensam nation. Vi måste få med oss andra EU-länder. sade att regeringen jobbar med detta, och han hänvisar till ett uttalande som jag antar är det pressmeddelande från som jag har med mig här. Statssekreteraren på har gjort ett uttalande där han uppmanar till alkolåsanvändande i alla EU-länder. Det är jättebra. Det är precis vad vi vill att regeringen ska göra. Men ska man vara nöjd med detta? Nej, fru talman. var i och diskuterade trafiksäkerhet med trafikministeriet. Det var inte särskilt stor förståelse vi möttes av när vi tog upp frågan om alkolås, om man ska vara lite försiktig i sina uttryck. Det var alltså en icke-fråga i . Man diskuterar inte sådana här saker det var det besked vi fick. Då kan man väl inte vara nöjd med hur långt vi har kommit eller hur kraftfullt regeringen driver på. Det är därför vi har en reservation här, och vi är glada att också är med på den. Regeringen måste arbeta vidare inom EU med information och attitydpåverkan för att det ska kunna bli beslut. En annan reservation vi har handlar om elektroniska körkort. Det är en segsliten fråga. Den här innovationen kan lösa många problem: bilstölder, drogkörning, försäkringsbedrägeri och körkortskontroller. Det har varit stopp inom EU för att man ska få använda datachip på körkortet. Även denna fråga har kallats för en icke-fråga i EU-sammanhang. Men kommer ett nytt körkortsdirektiv, och då blir det möjligt att införa sådant här. Utskottet skriver att man förutsätter att frågan uppmärksammas. Det är inte vi kristdemokrater nöjda med det räcker inte. Regeringen bör göra mer för att påverka för att få fram tekniska hjälpmedel som alkolås och elektroniska körkort. betraktas de som handelshinder inom unionen. Vi vill se dem som trafiksäkerhetslösningar, för de kan rädda liv. Jag vill slutligen bara korrigera en uppgift från . Han sade att står bakom reservationen om järnvägspolitik, men det gör vi alltså inte, utan och är ensamma i det här fallet. 244 () replik: Jag ber om ursäkt för att jag vid denna sena timme tar upp kammarens tid, men jag måste ändå fråga så här: På vilket sätt, rent konkret, , ska då regeringen agera? En förutsättning för att man ska få igenom någonting inom EU, precis som i den här kammaren, är att man har fler med sig. Det är en förutsättning det är ju demokratins fundament nummer ett. Berätta då för kammaren och för mig, som kanske inte kan det här så noga som tycks kunna, hur man ska göra genom att ta upp frågan och kräva åtgärder! Hur ska man kunna göra detta? Ge ett annat exempel på någon regering som har drivit någon fråga som man har fått ett så stort gehör för när man har varit ensam om att driva frågan! Ge ett exempel på detta! Jag tycker att det är okej att kritisera regeringen, men då måste man också veta vad man kritiserar regeringen och socialdemokratin för. Ta i stället och tala om konkret vad vi inte har gjort, så kanske vi kan rätta oss efter vad har för fantastiska metoder. Men jag har inte sett dem. När man står och pratar så här är det lätt att säga vi reserverar oss när man inte vet vad det är för uppdrag man ger till regeringen. 245 () replik: Jag fick en teaterviskning från en kollega som säger att en konkret åtgärd är att byta regering. Då kanske det händer något mer. Men jag ska inte vara riktigt så elak, fru talman, utan jag ska försöka besvara fråga. Om man tittar bakåt kan jag säga att varken frågan om alkolås eller frågan om elektroniska körkort har varit särskilt högt prioriterade av de socialdemokratiska regeringar som har funnits i . Från oppositionens sida har vi enträget fortsatt påtala att det här är bra uppfinningar, att de kan rädda liv och att de är viktiga. Som ett exempel kan jag nämna att det hölls en trafiksäkerhetskonferens i där alla EU-länder skulle vara med. Då begärde vi att den här frågan skulle tas upp, och vi fick nej. Då gick vi till ministern och begärde samma sak. Han lovade att frågan skulle tas upp, och så blev det också. Det var ett exempel på att oppositionen kunde driva på när först inte ville ta upp frågan. På samma sätt har vi sagt: Driv det inom EU! Då har man först sagt nej, sedan har det blivit nja, och har man gjort vissa uttalanden. Då vill jag fråga , som var med när vi besökte de tyska trafikpolitikerna: påstå att de visade någon som helst förståelse för intentioner att införa alkolås i bilar? Vad har regeringen gjort för att påverka ? Finns det inte mer att göra? 246 () replik: Just det nu kom det fram: Ni har alltså inga förslag. Du svarade ju inte på min fråga, . Det är klart att man har påtalat detta bekymmer. Det är precis som har sagt man kan inte mer än ta upp det. Man kan inte mer än ta upp förslagen. Där någonstans går demokratins yttre gräns, om man inte ska tvinga igenom ett förslag. Det har också regeringen gjort vid ett flertal tillfällen. Jag kan bara tala för den här mandatperioden och säga att har gjort det . Jag noterade också den tyska biträdande transportministerns totala kyla inför denna fråga. Hon förstod oss knappast över huvud taget. Vi kan leka med tanken att vi byter regering och blir kommunikationsminister. Berätta då hur du konkret ska omvända denna kvinna i som inte var intresserad av att diskutera alkolås. I det här fallet är det också uppenbart att en majoritet av länderna i EU inte är intresserade. Berätta konkret vad du tänker göra, eftersom regeringen inte gör någonting. Trots att ni uppmanar regeringen att ta itu med frågan om alkolås säger ni att det görs för lite. Berätta konkret för kammaren vad det är man ska göra! Tomma tunnor skallrar mest, är vad man kan säga i det här sammanhanget. 247 () replik: Det var smickrande att utsåg mig till kommunikationsminister i en ny regering. Det var verkligen storslaget av honom. Om jag vore det skulle jag bjuda in de tyska trafikpolitikerna till och visa dem hur ett alkolås fungerar, visa hur har jobbat med att testa det och hur det har räddat människor med alkoholproblem från att fortsätta att köra berusade. Jag skulle berätta hur det nu kommer ut i skolbussar, lastbilar och så vidare. Jag kan garantera att om inte oppositionen hade tryckt på i den här frågan så hade det inte hänt så fort som det har gjort i . Det hade definitivt inte gjorts några uttalanden i heller. Jag vill returnera frågan: Hur kan man vara nöjd när ett av de största medlemsländerna i EU inte ens känner till vad ett alkolås är? 248 (): Det blir jubel i bänkarna så här dags . Allt vi verkligen äger är vår tid kloka ord men inte timmen mellan två och tre natten till . Den lånas av oss utan någon ränta. Det tillkommer inte en endaste extra minut när vi får timmen tillbaka . Skämt åsido, mycket tid går åt till att ställa om alla klockor både vår och höst på nattduksbordet, videon, köket och i bilen. Dessutom ska det göras i alla skolor, busstationer, affärer med mera. Det ställer till förtret när människor missar tåget, ställer väckarklockan för tidigt alldeles i onödan eller när larmet går i gång fast det enda fel man gjort är att man är till jobbet. Det finns många som har rutiner och inrutade vanor som faktiskt har problem med att ställa om denna enda timme. Det finns många småbarnsföräldrar som upptäcker att det lilla knytet fortsätter att vakna som alltid även om klockan nu visar på fem. Det är också vetenskapligt bevisat att tillgången på ljus har betydelse för antalet depressioner som utvecklas i samhället. Låt oss därför utnyttja ljuset maximalt året om. I betänkandet hänvisar man till att en sådan ändring som jag och föreslår i vår motion T267, som jag för övrigt yrkar bifall till, inte skulle gå att genomföra för det är gemensamt för hela EU. För mig är det tydligt att man gömmer sig. Antingen vill man ändra eller också vill man det inte. Det som också blir tydligt för mig är att det EU som jag och vill se är ett smalare och vassare EU. Det är ett EU där man sysslar med de stora frågorna, inte de frågor som vi kan bestämma bättre här i eller på lokal nivå. Sommartiden är ett typiskt nationellt beslut, inte ett europeiskt. För är EU en viktig politisk nivå för att hantera gränsöverskridande frågor som fred, säkerhet, handel, brottsbekämpning och miljöfrågor. engagemang för ett enat i en stark önskan om en stark demokrati som stärker stabiliteten i vårt närområde. När det gäller frågan om sommartid året om eller ej gör vi här i inte EU någon tjänst när vi hänvisar ansvaret dit. Det viktiga och oersättliga arbete som sker där och måste ske där kommer då i skymundan för bagateller. I ser vi en uppenbar risk att EU kommer att utvecklas till ett samarbete som alltmer lägger sig i människors vardag med detaljer och regleringar men som inte förmår hantera de stora överskridande frågorna som har verklig betydelse för utvecklingen i . För att göra EU en tjänst vill jag visa på att det är här, i detta parlament, som vi avgör vilken tid som ska gälla. Med hänvisning till det anförda och trots denna sena timme vill jag uppmana alla riksdagsledamöter att se ljuset. Säg ja året om! Föredrogs trafikutskottets betänkande 2003/04:TU8 EU-frågor inom kommunikationsområdet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2003/04:126 Undantag från skattskyldighet för vissa ersättningar i form av royalty och avgift betänkanden /04:UbU7 Lärarutbildning och lärare 2003/04:UbU8 Vuxenutbildning /04:UbU9 Kränkande behandling i skolan 2003/04:UbU10 Elever med funktionshinder 20 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:395 av Sermin Özürküt (v)till utrikesminister politiska utvecklingen i /04:396 av ()till utrikesminister i /04:397 av ()till justitieminister beredskap mot terrorism och andra extraordinära händelser 2003/04:398 av ()till justitieminister läns tingsrätter 2003/04:399 av ()till socialminister till äldre 2003/04:400 av ()till statsrådet asylprocedurdirektiv samt skyddsgrundsdirektivet 2003/04:401 av Sermin Özürküt (v)till statsminister Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:1012 av ()till utrikesminister för fången Vanunu i /04:1013 av ()till finansminister på dans 2003/04:1014 av ()till justitieminister i /04:1015 av ()till utbildningsminister 2003/04:1016 av ()till socialminister regionaliserade tillsyn av vården och de vårdanställda Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:938 av de ()till försvarsminister och Gotsam 2003/04:950 av ()till justitieminister effektiv och rättssäker häktesverksamhet 2003/04:970 av ()till justitieminister situation i försäkringssammanhang /04:971 av ()till justitieminister till interner med neuropsykiatriska funktionshinder 2003/04:973 av de ()till statsrådet till bilstöd för handikappade /04:974 av ()till finansminister 2003/04:976 av ()till statsrådet i statlig verksamhet 2003/04:978 av ()till justitieminister för polisens tipsare 2003/04:979 av ()till socialminister insatser vid abort för unga flickor 2003/04:980 av ()till socialminister mot kvinnor som lider av psykisk ohälsa 2003/04:981 av ()till socialminister mot sjukvårdssekretessen i asylärenden /04:985 av ()till statsrådet av gravid kvinna 2003/04:991 av ()till justitieminister terrorberedskap 2003/04:992 av ()till justitieminister hatbrott 2003/04:993 av ()till jordbruksminister villkor för vallfröproducenterna 2003/04:995 av ()till försvarsminister 2003/04:996 av ()till försvarsminister vid terrorangrepp 2003/04:997 av ()till statsminister representation i /04:1000 av ()till justitieminister av obeståndshantering /04:1001 av ()till jordbruksminister svenska äggnäringen 2003/04:1002 av ()till statsrådet till en bostad Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 30 (delvis), av talmannen därefter till och med 10 § anf. 72 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med anf. 116 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 142 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 182 (delvis), av talmannen därefter till och med 17 § anf. 208 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.