prot · GR0960 · 2004-01-29 00:00:00 — När sedan det hela går ut på remiss skickar med ett missiv, alltså ett följebrev, där man förklarar för remissinstanserna att man inte delar utredarens uppfattning. tycker enligt de direktiv som regeringen har gett , enligt de direktiv som har gett . Jag besökte , som ingår i en utredning som är ute på remiss tillsammans med sju åtta andra tingsrätter i och . Den här tingsrätten har idel gröna siffror. Man förstår inte på orten varför en sådan tingsrätt ska behöva läggas ned. I och för sig kunde man gissa det, med tanke på den idéskiss som hade gått ut med innan utredningen skulle börja. Man kan fråga sig om människorna är till för domstolsväsendet eller om det händelsevis är tvärtom. Om det är tvärtom, vore det ju lämpligt med fler tingsrätter än de som blir kvar när justitieministern har lagt ned dem som han ämnar lägga ned. Jag skulle även vilja ställa en naiv fråga: Anta att det över huvud taget inte är en resursfråga i all rationaliseringsiver som finns, och anta att det hade funnits tillräckligt med resurser för att behålla våra tingsrätter då tänker jag i första hand på våra mindre tingsrätter skulle justitieministern då kunna tänka sig detta? Det är faktiskt så, som har framhållits från flera håll här, att de små tingsrätterna fungerar väldigt bra. När man tittar över deras verksamheter konstaterar man att en nedläggning av dessa tingsrätter måste ses som ett självändamål när det gäller att skapa större domkretsar. Det är inte försvarbart, på grund av kvaliteten på verksamheten snarare tvärtom. 34 Justitieminister (): Det kom en lite märklig invändning här, att jag gömde mig bakom en majoritet i . Det är väl en ganska bra utgångspunkt demokratiskt, om det är en majoritet i . Om nu en majoritet i har ansett att det här är bra och har stått bakom varje förslag vore det tvärtom ganska märkligt om jag sade att jag struntar i det och ville gå en helt annan väg. Så länge det är i takt med majoritet tycker jag att man ska framhålla den saken. När det gäller idéskisser tycker jag att det är bra om man kan hålla isär de här olika sakerna. har kommit med en massa olika förslag, om alltifrån poliser till pengar och så vidare. Det är bra, och det är viktigt. Men det är ett problem, medger jag, om det uppfattas och kanske till och med i vissa fall framhålls som att detta är regeringens ställningstagande. Som bekant har regeringen , och sedan med stöd av , kommit fram till en annan ställning. Jag nämnde , som det gjordes ett väldigt omfattande arbete om och där det sedan inte alls blev på samma sätt. Då kan det inte vara fråga om några skenprocesser. Vi kan inte ha en skenprocess där vi låtsas lägga fram förslag, sedan gör vi på ett annat sätt och så ska ställa sig bakom det. Det finns väldigt många olika faktorer, även utanför själva rättsväsendet. Det finns naturligtvis också geografiska och regionalpolitiska förhållanden att ta hänsyn till. Det blir en sammanvägning när förslagen sedan presenteras. Den utredning som kom från kom , och sedan har den gått ut på remiss. kommer man, om jag har förstått det rätt, eller att lämna sitt förslag. Sedan kommer vi att kunna lägga fram ett förslag. har jag hört kanske inte men tidigare att vi har bestämt att det bara kommer att bli en domstol i och att vi kommer att skylla på olika saker. Ja, vi får väl se om det blir så eller inte. Även om det skulle vara enklare att börja redovisa olika saker kommer jag inte att föregå den utredning som görs. Vi får se om det blir på det sättet, eller om det blir på samma sätt som i , där man sade att vi skulle göra precis på samma sätt och så blev det någonting helt annat. Jag ser också fram mot att vi kan lägga fram ett ställningstagande så fort som möjligt, så får vi se vem som har rätt. 35 (): Självfallet är det en majoritet som står bakom. Då vet vi att det finns mängder av socialdemokrater och miljöpartister som inte tycker som sina partier men som är bakbundna och måste rösta med därför att partipiskan viner. Jag har suttit med i utredningar med socialdemokrater som har uttryckt väldigt tydligt att de motsätter sig till att de här nedläggningarna ska fortsätta som de har gjort. Men jag skulle ändå vilja ställa den här frågan igen, om det är en ekonomisk fråga att man nu slår samman och lägger ned tingsrätter: Har ännu gjort någon beräkning av vilka kostnader det kommer att bli? Den frågan har jag alltså ställt tidigare. Jag menar att man, om det är en kostnadsfråga, i rimlighetens namn borde ha gjort en analys av vilka kostnader som det kommer att medföra i och med att det blir så långa avstånd. Det är enorma belopp. Det går kanske inte ens att räkna ut. Sedan måste ändå förstå det här. Han säger ungefär att vi påstår att det bara kommer att bli en tingsrätt i och att vi då minsann ska få se. Det är ju vår sak att driva oppositionspolitik. Det gör att vi kämpar så länge det är möjligt. Jag har ju sagt att jag ska kämpa med näbbar och klor så länge det är möjligt och det fortfarande finns en chans att få behålla åtminstone en tingsrätt i . Det är min plikt som förtroendevald från . Jag är rädd för att det, om vi inte får något besked , kanske kommer en interpellation igen. Jag kommer nämligen inte att backa i de här frågorna, utan jag kommer att nöta det här så länge det finns en rimlig möjlighet för mig att göra det. Det är det sätt som jag kan agera på. Det är på det sättet som jag kan försöka påverka. Jag vill ha kvar åtminstone en tingsrätt i , och det kommer att vara min kamp så länge det är möjligt. När det gäller de här idéskisserna skulle jag vilja fråga om han står bakom idéskiss. 36 (): säger i sitt inlägg att det är olyckligt om det uppfattas som regeringens ställningstagande när eller kommer med förslag och idéer. Men det är inte så konstigt att man får den uppfattningen därför att när uttalade sig här i kammaren sade han så här: Det finns enligt min uppfattning anledning att noga överväga om den lämpligaste domstolsorganisationen i verkligen är en tingsrätt i varje landskap. Som framgår av budgetpropositionen skulle ett tänkbart alternativ kunna vara en länsdomstol med kansliort i . Är det då så konstigt att man uppfattar det som en väldigt tydlig signal om att regeringen här är inne på ett spår och inte bara ? förefaller det nästan som om justitieministern briljerar med att förlänga osäkerheten och säga att det väl kommer ett besked och så vidare. Man får tåla sig. Lyssnar han inte på varningssignalerna från många av oss som vittnar om den vånda som det här skapar hos personalen på berörda orter? Det handlar inte bara om , utan så är det också på många andra håll i landet. Det är på gränsen att man lägger ned sig själv därför att man lider så av den här osäkerheten. Varje psykolog som studerar det här vet att det är jättejobbigt att jobba med en osäkerhet och att göra det , som det blir i det här fallet när man bara skjuter på beslutet. Jag vill då fortsätta med det här löftet från statsministern , att man ska förstärka rättsväsendet, satsa mera på det. Vad betyder det konkret när det gäller polisens insatser och när det gäller tingsrättsorganisationen? Betyder det någonting alls? Justitieministern vägrar svara på om konsekvensanalys och effektivitet betyder någonting alls. Eller betyder det ingenting? Kan vi få ett svar på det i justitieministerns avslutande inlägg? 37 (): Justitieministern får förlåta om det upplevs som ett spel för galleriet. Vi kan ta remissförfarandet, som jag berättade om: När utredningen om var klar och den skulle ut till de olika remissinstanserna sade till instanserna: Vi delar inte utredarens uppfattning, utan vi tycker att ska läggas ned. Jag upplever sådant som lite spel för galleriet. Det kanske inte justitieministern gör, som har gett direktiven till . Den utredning som ingår i skulle ut på remiss , men den gick ut på remiss för sedan. Man har februari månad på sig, har det sagts. är en mycket väl fungerande tingsrätt. Där visste man vad som komma skulle, det här med tingsrättssammanläggningar och så vidare, så man var ute i mycket god tid. Man gjorde en egen utredning om hur den egna verksamheten skulle kunna utvecklas, så att domstolen skulle kunna vara kvar. Det var ett mycket omfattande arbete som utredaren dessvärre inte alls verkar ha tagit någon notis om. Jag frågade förut om justitieministern ansåg att människorna är till för domstolsväsendet eller om det möjligen är tvärtom. Det är egentligen en retorisk fråga. Jag vet ju vad ministern kommer att svara. Man kanske ändå bör betänka svaret lite grann, eftersom domstolsväsendet självklart är till för människorna. Då måste vi se till att placera tingsrätter på ett vettigt sätt. När det gäller kostnader kan vi ta som exempel. Det kommer att kosta betydligt mer att bedriva verksamheten vid ett så kallat arbetsställe eller tingsställe i än vad det hade kostat att ha en självständig domstol där. 38 Justitieminister (): Jag ska först försöka svara på alla de olika frågor som har ställts. idéskiss är och ingen annans, och den får de själva kommentera. Men, som jag har sagt tidigare, jag tycker att det är positivt, om man kan hålla isär de här sakerna, att våra myndigheter också deltar i en demokratisk debatt. Självklart har jag förståelse för att oppositionen driver de här frågorna. Det är naturligtvis på det sätt som det också ska vara, men jag hoppas att man ändå har en förståelse för att jag vill följa den tågordning som finns och som vi följer i alla andra sammanhang, att inte ha ett ställningstagande förrän vi har genomgått den demokratiska processen. Sedan skulle vi kunna komma fram till olika uppfattningar, eller så kommer vi fram till samma uppfattning i den här frågan om det ska finnas en domstol eller flera i . Men en sak vill jag klargöra. Jag tror inte att man sparar pengar generellt på sammanläggningar. Det är i alla fall inte det som har varit drivkraften när jag har kommit fram till förslag som regeringen sedan har drivit. Jag tror inte heller att det kommer att vara så om det görs ytterligare sammanläggningar. I så fall är det ytterst marginellt och på väldigt lång sikt. Det som har varit skälen till sammanläggningarna är faktiskt att alla människor ska få tillgång till hög kompetens och att det ska gälla överallt, var man än bor i . Det är det som är drivkraften. Sedan kan man ha olika uppfattningar om hur det här ska se ut, men det är det som är drivkraften. Det handlar om en så hög rättssäkerhet som möjligt för alla människor det och ingenting annat. Vi får se vad det här leder fram till. Jag tackar för den här debatten. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 39 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi ska nu ha frågestund med representanter från regeringen. Frågor kommer att besvaras av finansminister , jordbruksminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Övergripande frågor kommer att besvaras av finansminister . 40 (): Tillväxt har ju blivit ett av regeringens modeord och hänger starkt samman med bland annat lönsamheten för företagare. Nu i dagarna har vi återigen fått en akut larmrapport den här gången från svenska bönder där det väldigt tydligt sägs att det är ojämlika villkor i förhållande till konkurrentländerna. Man får det svårt att gå ihop. Dessutom är det tills vi får reda på vad regeringen avser att göra med de framtida EU-stöden. Det finns mycket att göra på hemmaplan, och det är om just det som jag vill ställa en fråga till jordbruksministern: När avser jordbruksministern att återkomma till när det gäller att klara ut de ojämlika villkor som råder i förhållande till konkurrentländerna något som en del kallar för ryggsäcken så att det blir lönsamt och så att vi också kan äta svensk mat? Alla vi här i kammaren minns statsministerns löfte i regeringsdeklarationen om just detta. 41 Jordbruksminister (): Ett intensivt beredningsarbete pågår i . Där har vi en stor öppenhet i förhållande till berörda intresseorganisationer och de politiska partierna i . I det sammanhanget arbetar vi också med konkurrensförutsättningar och med lönsamhetsfrågorna inom jordbruket. En departementspromemoria kommer att presenteras. Också i frågan om punktskatter pågår ett parallellt beredningsarbete. Där har vi tidigare här i kammaren uttalat att regeringen avser att återkomma i frågan så snart det statsfinansiella läget tillåter. 42 (): Tack för svaret! Vi är långt ifrån nöjda med svaret att arbete pågår. Regeringsdeklarationen presenterades ju . Nämnda larmrapport är bara ännu en av de larmrapporter som kommer. Det blir säkert fler om arbetet bara ska fortsätta. Frågan är när regeringen avser att återkomma. Jag skulle kanske ha ställt frågan till finansministern i stället för att få klarhet eftersom det rör sig om en sänkning av dieselskatten, om borttagande av handelsgödselavgifter och så vidare just för att vi ska få jämlika villkor. Frågan är alltså: När avser jordbruksministern att återkomma med någonting konkret så att vi kan få lika villkor och så att vi också kan få svensk mat? 43 Jordbruksminister (): Möjligheter att äta svensk mat har vi . Vi har en fin produktion i . Det finns också många konsumentvärden i den produktionen. När det gäller konkurrensförutsättningarna har vi redan vidtagit ett antal åtgärder. Det handlar då bland annat om de allmänna förutsättningarna för de här företagen. För återföring av gödselmedelsskatter har vi ett program. Vi jobbar också med hur det programmet ska se ut . Också när det gäller dieselskatten är det viktigt att veta hur det ser ut i konkurrentländerna. En sådan analys har vi kommit långt med i . Detta med konkurrensförutsättningar handlar inte bara om punktskatter utan om mycket mer. I vissa avseenden har ett svenskt jordbruk bättre villkor än jordbruk i andra länder. Ett exempel är också hur mark- och arrendepriser ser ut i . 44 (): Som redan nämnts här diskuteras tillväxten mycket. Man får intrycket att många tror att man kan samtala fram den. Men som vi alla vet räcker det inte med snack, utan det måste också hända någonting. Tillväxt låter väldigt abstrakt. Vad det i grunden handlar om är just att vi måste kunna baka en större kaka. Vi behöver förändringar som gör att kakan blir större. Såvitt jag förstår efter att ha följt den ständigt pågående dokusåpan om förhandlingar är man fortfarande kvar i resonemanget om var vi ska sätta ned kniven och skära. Hur ska vi skära kakan? Hur stora bitar ska den och den få? I grunden handlar det om att fler människor måste jobba. Man kan inte betala vård och skola bara genom att skära kakan på olika sätt. Det behövs också bättre villkor för att äga och driva företag och låta dem växa företag där folk får jobb, tjänar egna pengar och kan betala skatt. Min fråga blir därför: Är nu beredd att lägga fram förslag till så att vi kan fatta beslut om förändringar det gäller då förmögenhetsskatt, fåmansföretag och så vidare som är bra för alla de människor som behöver jobb och som skulle kunna tänka sig att starta och driva ett företag? 45 Finansminister (): Jag håller gärna med om att det gäller att inte bara prata om tillväxt utan också uträtta något och åtgärda situationen. , då den socialdemokratiska regeringen efterträdde regeringen , har tillväxten i varit . I våra omgivande länder i EU har den varit under 2 ½ %. Vi har alltså haft en snabbare tillväxt i än man haft i EU-länderna och till och med snabbare än i . Möjligen kan det stå som kontrast till regeringen som i stort sett hade nolltillväxt, alltså ingen tillväxt alls. var det mycket snack och ingen verkstad. Som säkerligen är mycket medveten om lade regeringen fram ett förslag om att förbättra för småföretagen den så kallade 3:12-beskattningen. Vi sänkte skatten för småföretagen med 1 miljard. Vi underlättade exempelvis övertagandet av företag vid arv mellan generationer inom en familj. Det har alltså gjorts en hel del för företagen, och vi fortsätter med många andra tillväxtfrågor. Tillväxt handlar ju inte bara om skatt, utan tillväxt handlar faktiskt om väldigt mycket mer. 46 (): talade i om historiska uppgifter som i sammanhanget är fullkomligt irrelevanta. Jag tänker inte slösa bort min tid på att bemöta det som sades. är det inte politikerna som skapar tillväxt. Däremot kan vi skapa förutsättningar. Sanningen är att det förslag som ni lade fram är så extremt litet och begränsat att det knappt räcker till att fylla ut ett 60 sekunders frågesvar. Jag skulle önska att jag i stället kunde få ett svar på själva frågan om regeringen är beredd att till som ju fattar beslut och som inte deltar i någon förhandlingsdokusåpa lägga fram förslag som handlar om att sänka de skadliga skatterna för jobb och företagande. Det skulle gynna dem som behöver jobb och som behöver tjäna egna pengar. Dessutom skulle det gynna dem som kan tänka sig att starta och driva ett företag. 47 Finansminister (): behöver inte ägna någon tid alls åt att bemöta mina 58 sekunders information om vad vi har gjort för att förbättra tillväxten, för det är en faktaupplysning som inte behöver bemötas. Jag vill bara erinra om att vi faktiskt har haft en väldigt positiv tillväxtsutveckling. Det tycks och många andra förtränga man vill helt enkelt inte komma ihåg det. Självfallet är svaret på fråga att regeringen i varje budgetproposition och i varje vårbudget har återkommit med nya förslag som har förbättrat både företagsamhet och sysselsättning, och det avser vi att göra också i fortsättningen. Jag vill gärna säga att det när det handlar om att få till stånd en bättre tillväxt i det vill säga fler jobb och fler nya företag gäller att se till att hela den offentliga ekonomin fungerar väl, att vi har sunda offentliga finanser och att vi har bra utbildning, bra forskning, bra villkor för vår arbetskraft och bra villkor för våra företag. Det handlar alltså om väldigt mycket mer än om enbart skatter. har kanske trott att det är bara de länder som har lägsta skatterna som har den högsta tillväxten i världen. Men som har ganska höga skatter har alltså haft en bättre tillväxt än andra länder med väsentligt lägre skatter. Den sociala situationen för studerande med barn 48 (): Jag har en fråga till barn- och familjeministern. av de ensamstående svenska studenter som har barn är beroende av socialbidrag för att klara sig. Var sjätte studerande ensamförälder klarar alltså inte att betala för livets nödtorft hyra, mat, kläder och annat som hör vardagen till för sig och sina barn utan att be samhället om hjälp. Det är tufft att klara både studier och familj också när det finns två föräldrar. Totalt är det 187 475 barn som lever med minst en förälder som studerar. kom en utredning om bristen på trygghet för studerande. Den innehåller få förslag som kan hjälpa de utsatta barnen och deras föräldrar. Det är inte konstigt som man bäddar får man ligga. Den socialdemokratiska regeringen gav den s-märkta utredaren smala förutsättningar, och har vi inte någonting som är så mycket klokare att utgå ifrån. Min fråga till statsrådet är utifrån den här komplicerade bilden: Vad tänker regeringen göra för att studerande med barn ska få drägliga livsvillkor? 49 Statsrådet (): Det är precis som sade att jag fick den studiesociala utredningen, som har ansvarat för. Uppgiften för utredningen var att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande men också att se på samverkan mellan socialförsäkringssystemen och andra förmånssystem och den studiesociala situationen. Jag tycker att det här underlaget är mycket värdefullt därför att det ger en bra beskrivning av hur de olika förmånerna samverkar i den studiesociala situation som de studerande är i. Det pekas på en rad olika saker i denna utredning, och beredningsarbetet pågår inom departementet. 50 (): Tack för svaret, men det hjälper ju inte. Fakta, underlag, statistik och beräkningar har vi haft i massor, och har vi lite till från den här utredningen. Det hjälper inte de studerande med barn som verkligen försöker att få ihop sin vardagsekonomi. Det krävs nya grepp för att komma till rätta med deras möjligheter att försörja sig och sina familjer. Visst finns det en del förslag i utredningen som man kan ta vara på. Men min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet att ta vara på de förslagen och lägga fram dem snabbt så att vi inte får ytterligare fördröjningar i processen att skapa drägliga livsvillkor för studerande med barn? möter många studerande med barn oerhört många olika problem. Den här utredningen pekar ju på behovet av ännu mer utredning, någonting som vi kristdemokrater i och för sig har begärt för att få ett brett grepp när det gäller de studerandes trygghet. Det har Socialdemokraterna sagt nej till. Kan vi få klara besked om hur regeringen tänker göra för att studerande med barn ska få möjlighet till en trygg ekonomi? Vad tänker regeringen göra för att det ska tas ett brett grepp i de här frågorna? 51 Statsrådet (): Det var just för att ta ett brett grepp, men också för att veta mycket väl vad det är för typ av insatser som är riktiga och viktiga för de studerande, som den studiesociala utredningen tillsattes. De kom med sitt förslag för bara någon vecka sedan. Jag vill också påminna om att regeringen har tagit ett annat initiativ. Det handlar om ett interdepartementalt arbete som syftar till att också på ett bättre sätt beskriva situationen för barn som lever i familjer som är ekonomiskt utsatta. Det är ett underlag som är viktigt när det handlar om att prioritera de olika åtgärder som vi har anledning att vidta för att vi ska få en ökad träffsäkerhet, så situationen blir till det bättre för de barn som lever i familjer som har ont om pengar. Beredningsarbetet pågår när det gäller den studiesociala utredningen. Jag ställer mig frågande till vad egentligen vill: Vill han veta hur situationen är, eller vill han fatta beslut på lösa grunder? 52 (): Min fråga riktar sig till finansministern. Finansministern har deklarerat att EU:s budget inte bör öka. Han har också deklarerat att inte ska ha en större nettoavgift till den europeiska unionen. Det svenska jordbruket, herr talman, står för av BNP och av sysselsättningen. Bara skogen genererar av svensk nettoexport. I det jordbrukspolitiska beslutet finns en punkt som heter Modellering på EU-språk. Man ska ta av direktinsättningarna och lägga tillbaka dem till EU. Avsikten är att de ska gå till landsbygds- och framför allt miljöprogram. För att få tillbaka de här 350 miljonerna krävs en svensk insats på 230 miljoner, alltså en medfinansiering. I dagens läge är det en väldig diskussion inom jord- och skogsbruket om de här pengarna verkligen kommer att komma tillbaka till . Jag skulle vilja ha ett besked av finansministern om denna medfinansiering. 53 Finansminister (): Svenska folket ska inte betala mer avgifter till EU än vad som är nödvändigt. Därför har den tillsammans med andra regeringar i arbetat för att försöka hushålla så bra som möjligt med EU:s budget. Vi har gått samman med fem andra regeringar bland annat i , och och föreslagit att när man nu ska se över EU:s budget för , långtidsbudgeten, ska man försöka begränsa budgeten till av bruttonationalprodukten, det vill säga ungefär på den nivå som har vi har . När vi väl gör den nya budgeten är det viktigt att vi tar hänsyn till de tio nya medlemsländerna i EU. De har en betydligt lägre levnadsstandard än vad de gamla länderna har. Det är rimligt att de också får ta del av den nya budgeten. Det handlar om att de i många fall kommer att ta över en del av det jordbruksstöd som har gått till exempelvis , , och . Det kommer att gå till de nya länderna. Vi ska också se till att svenskt jordbruk får tillbaka de pengar som vi är berättigade till. Vi har självfallet ingen anledning att skicka pengar till för deras egen skull som sedan ska komma tillbaka. Det är bättre att vi behåller pengarna i . Därför ska vi se till att vi får en effektiv EU-hantering av jordbrukspengarna och att vi får tillbaka vår rättmätiga andel. 54 ():