prot · GR09125 · 2004-06-01 00:00:00 — Kan socialtjänstminister ge mig ett exempel på en kommun som är beredd att fullt ut axla det här ansvaret från , som kan åstadkomma ett skyddat boende med de riktlinjer som finns och som kan se till att offren får den vård och omvårdnad som jag tycker att de har rätt till? När jag säger tvingar i min interpellation menar jag det, just på grund av att regeringen skjuter över ansvaret. Varför har man inte till exempel initierat att regeringen ser till att det som har kommit ut i samverkansplanen kommer ut i landet eller ger kommunerna möjligheter att förbereda en sådan här beredskap? Jag kommer från , och där har man definitivt inte någon beredskap för detta. Man har inte heller sett de råd och anvisningar som har gett ut. Tycker då regeringen att det här är en viktig fråga och att det måste bli ett bra omhändertagande så tycker jag att regeringen skulle göra lite mer, framför allt när polis och rättsvårdande myndigheter i rapport efter rapport ser det här som ett stort problem i kampen mot människohandeln och vad gäller hur man tar om hand offren för människohandeln. Dessutom: När socialtjänstministerns kollega, , har som första prioritering i sin kampanj inför valet till att stoppa människohandeln så tycker jag att man skulle kunna kräva lite mer av regeringen än det som har redovisats tyvärr. 141 Statsrådet (): Jag vet inte riktigt vad far efter. Det låter ju nästan som om hon faktiskt tar avstånd från den lagstiftning som stärker brottsoffrens ställning väsentligt och som dessutom syftar precis till att ta itu med de problem som hon målar upp i sin interpellation. Vad vi säger är: Om du har blivit utsatt för människohandel kan du få tillfälligt uppehållstillstånd. Under det tillfälliga uppehållstillståndet ska du ha ett tryggt boende, du ska ha tak över huvudet, mat och försörjning tryggad, och du ska dessutom ha rätt till hjälp och stöd på alla möjliga sätt så att du kan klara av att fullgöra den roll som du har när det gäller bland annat att vittna mot dem som har utsatt dig för detta. Det är precis det som den här lagstiftningen nu syftar till. Jag känner att nu nästan tar avstånd från detta, och jag tycker att det är väldigt egendomligt, för är det något som stärker brottsoffrens ställning så är det just denna lagändring, som dessutom som sagt innebär att staten tar på sig kostnadsansvaret för de här fallen, vilket också är nytt. Kvar av interpellation och hennes klagomål finns egentligen bara att hon tycker att staten har varit för dålig på att informera kommunerna om vad som gäller. Då säger jag: Det finns ett grundunderlag. Det är ingen överraskning för någon, skulle jag vilja säga, att kommunerna har ansvar för alla som vistas inom kommungränsen. Det är det som ligger i vistelsebegreppet. Vistas man inom kommunens gränser och man far illa så är det ansvar. Det är klart att vi alltid kan göra ökade informationsinsatser, men som jag säger ligger det faktiskt redan inom grundansvar att göra detta. Jag blev ombedd att peka på en kommun. Mitt interpellationssvar gick till viss del ut på att faktiskt peka på ett par arbeten som man har gjort i i projektform, men det är klart att detta måste fungera över hela landet. Det är därför vi antar den nya lagstiftning som träder i kraft . Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på interpellation 2003/04:486 om folkölsförsäljning till minderåriga 142 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att flytta försäljningen av folköl med 3,5 volymprocent till Systembolaget. Jag delar oro för ungdomars folkölskonsumtion. Det är för lite uppmärksammat att folköl är för lätt att få tag på för underåriga och en ofta använd berusningsdryck främst bland väldigt unga. I det arbete som genomför utifrån de prioriteringar som gjorts i den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador ingår insatser för att öka kontrollen av försäljningen av folköl till minderåriga. Bland annat har och tillsammans med Svensk Dagligvaruhandel tagit fram ett nationellt material för att förhindra underåriga att få tillgång till folköl som går under namnet Lag om leg. Här betonas bland annat branschens ansvar att upprätthålla åldersgränser och kommunernas ansvar att bedriva en effektiv tillsyn. Detta arbete bör rimligen ges en chans att utvecklas innan vi börjar tala om att göra folkölsförsäljningen tillåten endast på Systembolaget. Risken med det förslaget är att folk väljer att köpa starköl istället för folköl. Jag avser därför inte att föreslå åtgärder för att flytta försäljningen av folköl till Systembolaget. Det är också rimligt att låta de åtgärder som vidtagits i enlighet med den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador verka och utvärderas innan nya åtgärder föreslås. Regeringen har även givit i uppdrag att närmare följa folkölsförsäljningens utveckling när det gäller ungdomar och utvärdera tillämpningen och effekterna av alkohollagens bestämmelser när det gäller folköl. Institutet har redovisat detta uppdrag till regeringen. I rapporten konstateras bland annat att myndigheternas tillsyn över livsmedelsbutikernas folkölsförsäljning måste bli aktivare och effektivare. Hur detta ska åstadkommas bereds inom . 143 (): Tack för svar! Händelsevis är jag inte helt nöjd. Det är ju så illa att inte sedan motboken avskaffades har vi haft en så här stor alkoholpolitisk förändring som vi har . För den delen är det som bekant inte till det bättre, utan det blir gravt sämre. Införselkvoterna för alkohol har ju i praktiken blivit så mycket bil och släpvagn orkar forsla, och priserna har sjunkit, vilket inte alla tänker på som ropar på sänkta alkoholskatter. Vi har sålunda en rekordhög alkoholkonsumtion, och vi skördar en mängd skador av detta: ökad misshandel, flera alkoholpåverkade i trafiken, ökat berusningsdrickande även bland minderåriga och mer fosterskador eftersom kvinnor dricker även när de är gravida. Man kan säga att vi inte har någon annan socialpolitisk fråga som är mer avgörande för folkhälsan än hur alkoholkonsumtionen utvecklar sig. Därför är det tätt mellan olika förslag om hur vi ska förhålla oss till detta. Somliga föreslår att vi ska åstadkomma den fullständiga kollapsen av svensk restriktiv alkoholpolitik genom att radikalt sänka priset på alkohol. Andra, som , anser att det alltid är tjänstefel att ge upp. Vi tar i ordentligt och menar att vi från ska återinföra de införselkvoter som gällde vid vårt EU-inträde. Utöver det ska det till breda åtgärder vi kunde gott kalla det för en nationell mobilisering. Jag gör också antagandet att inte heller vår folkhälsominister ger upp utan vill fortsätta att söka vägar att stävja alkoholens skador och skadeutvecklingen. I det sammanhanget kan man tycka att min fråga om statsrådet vill flytta försäljningen av folkölet med alkoholhalten 3,5 volymprocent till Systembolaget från livsmedelshandeln inte är så stor. Men den är inte betydelselös. Det är väldigt många tonåringar som startar sin missbrukarkarriär via ölet som säljs i livsmedelsbutiker och bensinmackar med flera ställen. Att flytta 3,5-procentsölet till Systemet är en del i den stora breda åtgärdsmenyn som borde kunna övervägas. Jag förstår inte varför vår minister ger ett blankt nej. Poängen med att flytta bort 3,5-procentsölet är ju att vi då skulle få en fungerande ålderskontroll. Det har visat sig gång på gång att Systembolaget klarar att administrera en effektiv ålderskontroll. Det skulle ge sämre tillgänglighet. Sämre tillgänglighet vet vi ger lägre konsumtion, vilket ger mindre skador. Jag beklagar att ministern bara väljer att säga nej. Att observera är att jag inte frågar efter en flytt av allt öl oavsett alkoholhalt, utan det gäller just ölen med 3,5 volymprocent. Statsrådet väljer att inte precisera sig i diskussionen. Om all folköl oavsett alkoholhalt flyttades till Systemet skulle jag kanske kunna dela ministerns tveksamhet. Risken är att vi då skulle få en ytterligare skjuts uppåt för det starkare ölet som finns på Systembolaget, när man väl är där och ska shoppa. Till skillnad från folkölet har det varit en dramatisk ökning av starkölet på Systemet. Därför har inte heller föreslagit i någon meny att vi skulle flytta allt öl till Systemet oavsett alkoholhalt. Jag saknar dock en reflexion från ministern över möjligheten och nyttan av en flytt av just 3,5-procentsölet. 144 Statsrådet (): Det finns alla skäl att dela oro och också att instämma i hans problembeskrivning när det gäller alkoholsituationen. Vi har sett en kraftig ökning av konsumtionen med . Precis som säger är det också inom de områden som vi säger ska vara fria från alkohol. Det gäller till exempel graviditeten. I trafiken har vi sett en snabb ökning när det gäller rattfylleri. Vi har också sett en uppgång när det gäller ungdomars drickande. Vi kommer därför, för att till viss del försöka möta utvecklingen, att presentera nya förslag , . kommer vi att offentliggöra den alkoholpolitiska propositionen där det finns en del förslag som kanske utgör en del förklaringar. Vi stramar upp reglerna för reklam. Det gäller bland annat möjligheterna att göra reklam riktad till dem som är . Den möjligheten stramas upp och försvinner. Vi aviserar en straffskärpning för dem som langar. Vi ger också polisen ett särskilt uppdrag att jobba mer intensivt med alkoholrelaterad brottslighet. Vi tillsätter en utredare för att se till så att vi kanske kan få alkolås i alla bilar, på lite sikt. Vi slåss också för sådant som gäller bättre information i skolorna och framför allt ett bättre förebyggande arbete också riktat mot föräldrarna. Det är där det ligger, i de fyra punkter som jag brukar tala om. Det handlar om att bli bättre på att förebygga. Det handlar om att bli bättre på att bekämpa brotten som följer i spåren, framför allt när det gäller langningssidan. Det handlar också om att ta fram resurser till missbrukarvården och, slutligen, det internationella samarbetet på EU-nivå. I det totala sammanhanget är frågan om folkölet inte alls betydelselös. Även om folkölsförsäljningen har minskat ganska rejält trendmässigt är det ändå en viktig inkörsport för många av de allra yngsta. En sexpack folköl motsvarar ju nästan starksprit. Man förstår varför det är en berusningsdryck för de allra yngsta, kanske de som är 1112 eller . Därför försöker vi möta det på olika sätt. Det är naturligtvis en avvägningsfråga. Det jag säger gäller både öl med 2,8 volymprocent och 3,5 volymprocent. Om vi skulle flytta in dem på Systemet är jag rädd för att det skulle ge en ytterligare skjuts uppåt för starkölsförsäljningen. Jag är rädd för att folkölet i praktiken skulle försvinna och helt och hållet bytas mot starköl. Ur ett totalkonsumtionsperspektiv är det inte särskilt lyckat. I stället måste vi försöka bli mycket bättre på att se till att de regler som gäller för handeln faktiskt följs. Vi har det projekt som heter om leg, som drivs av . Jag tycker att man ska ge det lite tid innan man börjar väcka frågan om att ölet ska in på Systemet och att det har varit meningslöst. Jag tror nämligen inte det. Jag tror att man kan jobba med upplysningsverksamhet i förhållande till handeln men också informera om de skarpa instrument som vi har inom tillsynsverksamheten för att se till man följer de här reglerna på ett bättre sätt. 145 (): Jag ser naturligtvis fram emot presentationen av vad alkoholpropositionens förslag kan komma att innehålla. Det finns säkert en rad förslag som vi kan enas om, som ministern gav exempel på här och lyfte på täcket för lite grann i sitt första anförande. Men jag saknar fortfarande en ordentlig, mer genomgående reflexion om den frågeställning vi har , om 3,5-procentsölet. Det är naturligtvis rätt att avväga vilken effekt det ena eller det andra skulle ge. Jag talar om att bara flytta 3,5-procentsölet. Den vanliga konsumenten är nöjd och känner inte skillnad på 2,8 och 3,5 volymprocent. Det är jag ganska övertygad om. Ölet med 3,5 volymprocent har sin betydelse för att det ganska avsevärt ökar möjligheten att bli berusad, särskilt för den som är ung och känsligare för alkohol. Det skulle alltså finnas en poäng med att den kom under striktare kontroll. Jag saknar också en otålighetsgräns hos vår minister. anger inte någon bortre gräns för när han tröttnar på branschen och kommunernas bristande kapacitet och ork att utöva kontroll och att han därmed skulle överväga någon ytterligare åtgärd. Han angav inte heller någon ytterligare åtgärd vad alkoholpropositionen beträffar, om inte det har skett en bättring inom hos bransch och kommuner. Statsrådet hänvisar till det nationella materialet som , och Svensk Dagligvaruhandel jobbar med Lag om leg. Det är naturligtvis bra. Men det är samma hänvisning som vi känner igen från interpellationssvar från . Jag vet att det ställdes en liknande interpellation av bland annat . Han fick då samma hänvisning till det här materialet. Det har visat sig vid de enda regelbundna stickprovskontroller av format som bedrivs, alltså UNF:s, , att man inte kan ange någon förbättring av dagligvaruhandelns förmåga att sköta ålderskontrollen. Inte heller kan det sägas att den skärpning av alkohollagen som vi fick 2001 har lett till en förbättring av kontrollen. Det är som det har pågått. Även om somliga kommuner för det finns naturligtvis alltid undantag har förbättrat sin tillsyn av dagligvaruhandeln kan man inte säga att kommunerna generellt har en skarp verksamhet på området. Även , som det hänvisas till i interpellationssvaret, bekräftar i sin rapport från att kontrollen inte blivit bättre. De visar upp samma resultat som UNF från sin stickprovskontroll och föreslår därför att myndigheternas tillsyn över folkölsförsäljningen måste bli aktivare och effektivare. Frågan är bara hur. Det anges inte heller i något svar om man vill kompensera med annan åtgärd. Om man inte vill flytta folkölet till Systemet, utan i stället kompensera med annan åtgärd, anges inte heller detta i svaret. Möjligen anges det i propositionen som kommer vad vet jag. Summa summarum: Man får intrycket att det finns en fortsatt passiv väntan på att branschen och kommunerna ska bli bättre. ökar och ökar alkoholkonsumtionen. 146 Statsrådet (): Vi har valt vägen att via projekt som Lag om leg försöka få till stånd en ändring av tingens ordning. Då måste det rimligen få på sig att sätta sig. Det är klart att den här insatsen ska utvärderas på samma sätt som allt annat som gör. Den alkoholpolitiska handlingsplanen löper ut , och vi tänker därför till ta fram en ny nationell handlingsplan när det gäller alkoholpolitiken. Det gör vi naturligtvis mot bakgrund av dels det som gjorts, dels utifrån de utvärderingar som gjorts. Då kommer givetvis alla frågorna om hur man bäst jobbar upp igen. Jag vill bara säga att frågan är lite tidigt väckt, det vill säga att efter bara något eller döma ut detta sätt att arbeta. Jag tror att det finns möjligheter att kunna åstadkomma en mycket skarpare tillsyn från kommunernas sida, men då gäller det i så fall att vi fokuserar på det och också jobbar med det. Det är mitt svar till när han talar om att flytta över det till Systembolaget. Jag tror inte på den modellen eftersom jag tror att det skulle kunna innebära att totalkonsumtionen av alkohol snarare ökade i vårt land. Sedan vill jag fånga upp en fråga som lyftes fram i förra inlägg. Det gäller frågan om införselreglerna, där han pläderade för ett ensidigt svenskt återinförande av de gamla införselreglerna. Låt mig bara säga att det skulle vara ett slag i luften av två skäl. Det första är att vi med mycket stor sannolikhet relativt omgående skulle få ett beslut från om att detta inte var i överensstämmelse med fördraget. Och när det gäller rättsläget har vi egentligen inget underlag att luta oss mot för att hävda motsatsen. Det andra skälet är att eftersom svenska domstolar måste döma efter EG-rätten när EG-rätten står i konflikt med svenska lagar skulle återinförandet i praktiken inte ens kunna genomföras. Den som förde in sprit, även om vi hade dragit ned införselkvoten till , skulle kunna överklaga och dessutom få rätt också i en svensk domstol. Det här tror jag att känner till. Egentligen vet han att den vägen är stängd, men han väljer ändå att driva frågan, vilket jag tycker är lite tråkigt. Vi måste i stället jobba för att få till stånd en annan syn på alkohol i , samla alla de länder som faktiskt känner av den ökande alkoholkonsumtionen, driva detta hårt och aktivt i den europeiska debatten vilket vi också gör och därigenom få till stånd en diskussion om införselreglerna totalt sett, det vill säga om det är rimligt att ha så höga införselkvoter. Vi måste också få till stånd en höjning av minimiskatterna i , för det är på något sätt grunden för det hela. Det är bisarrt att minimiskatterna på sprit är så låga att de knappt märks, som skatten på vin är noll. Detta driver vi från svensk sida, och vi tror att det är den enda framkomliga vägen för att komma åt problemet. 147 (): Lag om leg måste få på sig, tycker vår folkhälsominister, men han preciserar inte hur , om det är eller vad det kan röra sig om. Vi ska också få någon ny handlingsplan , och han tycker frågan är för tidigt väckt, att det är för tidigt att ifrågasätta hur det går. Jag tycker att det är i allra högsta grad angeläget att ligga på väldigt i de här frågorna. De alkoholskador som vi kommer att få av den här historiskt höga alkoholkonsumtionen borde få hela nationen på fötter, men de åtgärder vi sett kan inte med bästa vilja i världen anses vara tillräckliga. Jag tror inte heller att vår minister egentligen tycker det utan lider av vad han ska ta sig till. Därför borde förhållandet till folkölshanteringen och hur frågan sköts i visa sig i mera tagg och större skärpa. har förvisso tagit i när det gäller införselreglerna från . Vi vill egentligen återgå till de införselkvoter som gällde vid EU-inträdet. Det är absurt att EU i praktiken ska kunna tvinga ett medlemsland att höja sina alkoholskador. Det är mycket absurt. Vi har resonerat som så att vi skulle kunna få på oss, eftersom hantering innebär några processår. Den tiden skulle vi kunna använda till att plädera och verka för en annan tingens ordning och därmed få en acceptans för att få sköta det hela på ett annat sätt. I den här debatten handlar det dock strikt om 3,5-procentsölet. För att få en folklig förståelse för det här tror jag att vi även kan tala i frihetstermer, och om vi får en folklig förståelse för det är det också möjligt att genomföra. Vi ser från tobaksbruket, som vi drivit tillbaka, att man kan få en större folklig förståelse om man väcker och driver frågorna och pekar på att skadorna faktiskt inte är acceptabla. 148 Statsrådet (): Det här är frågor som man kan driva med ganska stort folkligt stöd i ryggen. Det finns dock de som försöker hävda motsatsen, och svenska folket har en kluven inställning till alkohol. Det är klart att det är så. Många av våra traditioner är på ett eller annat sätt knutna till alkohol. Å andra sidan har vi alla någon eller några i vår bekantskapskrets någon granne eller släkting som fått alkoholproblem. Vi vet också att kanske 200 000 barn växer upp i missbrukarfamiljer. Svenska folket är i grund och botten ett solidariskt och socialt medvetet folk, och det klarar av att tydligt se dessa samband. Vi ligger i allra högsta grad på när det gäller alkoholpolitiken, för att använda uttryck. Det handlar verkligen om att ligga på i den här frågan. Men då ska man också komma ihåg att vi har starka motståndare. Vi har en marknadsliberal som drivit frågan och hävdat att alkohol är som vilken annan vara som helst, att det är som att sälja kläder, skor och choklad. Därifrån försöker man föra fram den synen, medan vi kämpar för att försöka hålla kvar den restriktiva och socialt ansvarstagande alkoholpolitiken. Den politiken har i varit mycket lyckosam. Där kan vi visa ett mycket lyckosamt resultat. Jag tror att det finns möjlighet att vända utvecklingen. Vi har klarat det en gång tidigare, nämligen när vi vände ned kurvorna . Jag tror att vi kan klara det igen, men då måste vi, som jag sade tidigare, bygga ut de grundläggande delar som vi nu går fram med: förebyggande insatser, bekämpning av brotten, en ökning av missbrukarvården och det internationella samarbetet. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på interpellation 2003/04:487 om hörselskador som ett folkhälsoproblem 149 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att hörselskador ska uppmärksammas mer och betraktas som ett folkhälsoproblem. Jag delar helt frågeställarens uppfattning att hörselskador är ett folkhälsoproblem. Många människor är drabbade, och det innebär ofta svår sänkning av livskvaliteten. Att inte kunna delta i ett normalt socialt liv kan bli en följd av hörselproblem. Nedsatt hörsel är inte den enda hörselskadan. Till denna kan läggas alla dem som drabbas av tinnitus och ljudöverkänslighet. Vi ser också där en ökning och även en ökning bland unga människor. En viktig faktor för att utlösa tinnitus, men inte den enda, är just höga ljudnivåer. Det var också anledningen till att regeringen i regleringsbrevet för gav i uppdrag att utvärdera om regelverket kring höga ljudnivåer ger avsedd effekt, inklusive eventuella brister i regelverket. Bland annat föreslår en skärpning genom att i de allmänna råden ändra från rekommendation till riktvärden. Dessa riktvärden föreslås omfatta även diskotek och konserter för allmänheten. För verksamheter som vänder sig till barn föreslås ytterligare skärpta maximinivåer. Remissomgången är just avslutad, och sammanställningen av remissvaren pågår i . Först därefter kommer vi att ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som vi behöver vidta för att minska problemet med alltför höga ljudnivåer i delar av samhället. 150 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Vid den allmänna motionstiden skrev jag en motion i den här frågan, men den har inte blivit behandlad , förmodligen på grund av tidsbrist. Därför är det glädjande att statsrådet tar dessa frågor på allvar och att han anser att hörselskador kan betecknas som ett folkhälsoproblem. Men det finns alltid ett men det går för långsamt. Det här brådskar. Hörselskadorna ökar, precis som statsrådet sade tidigare, och särskilt bland kvinnor och unga. Den här debatten har blivit extra aktuell genom att en av kvällstidningarna har tagit upp frågan om att tinnitus ökar bland unga. Det är bra att medierna sätter i gång debatten, men då måste vi politiker också haka på. Tinnitus är som sagt en typ av hörselskada. Andra typer och grader av hörselskador är hörselnedsättning, Ménières sjukdom, ljudöverkänslighet och vuxendövhet. Hörselskadade är alltså en heterogen grupp. Totalt är det i cirka en miljon människor i åldrarna som lider av hörselskador. Och, som sagt, hörselskadorna ökar. En uppskattning som forskare i har kommit fram till är att det 2020 kommer att finnas dubbelt så många med hörselskador som . Enligt forskare finns det främst tre orsaker till hörselnedsättning: genetiska faktorer, bullriga ljudmiljöer och ålder. Jag vill dela upp problemställningen kring hörselskador i två delar. Det handlar dels om att tydliggöra att hörselskador är ett folkhälsoproblem genom att informera och skapa debatt om hur man kan motverka de alltmer ökande hörselproblemen, dels om hur man ska hitta lösningar för dem som redan har en hörselskada så att de kan vara delaktiga i samhällslivet och kunna vara kvar i arbetslivet. Rapporter har kommit om att alltför många tvingas bli förtidspensionerade på grund av sina hörselproblem. Ökningen bland dessa gäller i stor utsträckning kvinnor. Om det här har jag skrivit en interpellation till statsrådets kollega som vi kommer att diskutera . Därför, herr talman, kommer jag att hålla mig till frågan om hur man ska skapa debatt om att hörselskador är ett allt ökande folkhälsoproblem. När det gäller andra frågor som berör folkhälsan pågår ett brett upplysningsarbete och en bred diskussion. Det gäller alkohol det hörde vi alldeles och droger.