prot · GR0998 · 2004-04-20 00:00:00 — Om vi omvandlade all den tid vi lägger på att köpa in varor till våra hem mat, rengöringsmedel och liknande och i stället överlät det till marknaden, alltså en annan person som gör det, hur många jobb skulle det då bli? Kanske 3 000, skulle man kunna tro, men så icke. Det skulle bli mer än 100 000 arbeten. Det borde väl finansministern vara intresserad av. Det är trots allt 100 000 arbeten. Man skulle kunna säga: Äsch, de arbetena räknas väl inte, för det jobbet görs ändå. Naturligtvis görs det: , . Då får man rusa i väg till storköpen för att handla, med trötthet som följd. Visst vore det bra att det blev 100 000 nya jobb. Då slapp vi andra att göra detta på våra . Vi skulle kunna använda vår tid till någonting annat. Vi skulle rentav kunna reducera vår totala arbetstid. som en förskräcklig massa människor saknar arbete så arbetar vi andra fullständigt ihjäl oss. Den genomsnittliga arbetstiden är nästan dubbelt så hög som den var när arbetarrörelsen myntade sitt krav på 40 timmars arbetsvecka. Bara genom att dela med oss av en så enkel sak som inköp av varor skulle vi alltså kunna få en bättre fördelning av arbetet, 100 000 nya jobb och lite piggare och friskare andra personer. Vi får se om finansministern är intresserad av att prata jobb. Jag trodde att regeringen ville framstå som en progressiv och framåtblickande kraft. Här ser vi i stället en finansminister som tiger, envist. Å andra sidan är en positiv sak i detta att den som tiger han samtycker. Det kanske är så att håller med oss allihop, utan att våga säga det. 39 (): Den här debatten är intressant. Här är sju kvinnor och en insiktsfull och jämställd man som deltar. Det är dags att införa RUT-avdrag. Det har flera före mig sagt. När förre vice statsministern installerade sig som ambassadör skrev hon en krönika hem till . Hon skrev att de bodde i ett mycket vackert residens och togs om hand av tre anställda: en kock, en husfru och en . missunnar jag inte den servicen, för det behövs säkert när man är en kvinna i karriären. Man kan inte gärna begära att hennes man ska göra de här sysslorna, för han följer väl med dit, kan jag tänka. Regeringen har beslutat om ROT-avdraget som en stimulans för byggsektorn. Men det är också en stimulans för familjen och männen i familjen. För det är fortfarande, som många så riktigt har sagt här, männen som renoverar, underhåller, målar om och gör sådana sysslor i de flesta av våra hem. kan hushållen, i varje fall till en viss utsträckning, ha råd att köpa sig de hemnära tjänsterna för att avlasta männen den belastning och den stress det är att underhålla huset. blir det lättare att slippa göra de här jobbiga takarbetena eller tilläggsisoleringen av huset. Visserligen är beloppsgränserna i underkant, men det är ändå ett steg på rätt väg. Jag undrar varför bara män, eller mest män, ska gynnas. Jag tänker på de arbetslösa männen i byggbranschen men också på männen i familjerna. får de männen en säkerligen välförtjänt möjlighet att göra någonting annat och koppla av. För det är ju kvinnorna som i de flesta familjer gör de löpande sysslorna och männen som står för projekten, som kan vänta och inte alls är dag-till-dag-beroende. Kanske är det annorlunda i finansministerns familj. Men i de allra flesta hem i är det faktiskt den fördelningen, och det är en helt annan debatt. Jag tror att den stora orsaken till skilsmässor och separationer i , till sjukskrivningar och utbrändhet, handlar just om kvinnors dubbelarbetande. Småbarnsåren infaller som karriären. Hemmets skötsel, med allt vad det innebär, krav på engagemang i politiken och föreningslivet, att hålla sig i form, att vara en attraktiv kvinna och maka det är många saker som ska gå ihop. Det gör kvinnor sjuka, vågar jag påstå. Det gör att kärleken dör, i många fall, och det leder till separationer. Nej, skulle regeringen vilja göra något för att underlätta vardagen främst för barnfamiljerna som skulle gynna kvinnor och öka jämställdheten, så skulle det vara att införa just ett RUT-avdrag. är de som köper hushållsnära tjänster vitt högavlönade familjer där kvinnan finns i en hög position i karriären som minister, företagsledare, journalist eller chef. Det är inga lärare, poliser eller sjuksköterskor som har råd att köpa hushållsnära tjänster. Ambassadör behöver inte oroa sig för det, för i uppdraget ingår det helt naturligt att någon annan sköter de hemnära tjänsterna. Min fråga till ministern blir följaktligen: Varför vill inte regeringen att det införs en möjlighet till RUT-avdrag för hemnära tjänster för vanliga löntagare? 40 Finansminister (): Det är alldeles riktigt som konstaterade , att det inte finns några nya frågor. Alla frågor har ställts ett stort antal gånger i det här ämnet i . Eftersom frågorna är ställda gång på gång så blir svaren desamma. Det blir repetition av både frågor och svar, men jag ska gärna bidra till det. sade att det finns olika utredningar gjorda i . Det var inte det jag konstaterade. Jag sade att det vad jag vet inte finns någon utvärdering av de finska erfarenheterna. hade inte heller någon sådan utvärdering att peka på, utan det var svenska rapporter med en beskrivning av systemet. Det är någonting helt annat än en utvärdering. Vad vi talar om och vi talar uppenbarligen förbi varandra är att vi ska ha ett skattesystem som så långt som möjligt är generellt. Poängen är inte att vi ska använda skattesystemet till att subventionera vissa branscher. Jag trodde att någon av de borgerliga ledamöter som har deltagit i den här diskussionen hade samma uppfattning som jag i den frågan. Skattesystemet ska vara neutralt i förhållande till olika sektorer. Om man inför skattesubventioner för en sektor i samhället så flyttar man pengar från andra sektorer till den sektorn. Det blir inga nya jobb. Man flyttar bara jobben från en sektor till en annan. Ett så generellt system som det pläderas för här innebär att det försvinner ett antal jobb någon annanstans. Den köpkraft som flyttas över till den skattesubventionerade branschen tas från andra branscher. Ett generellt verkande system som är långsiktigt, som flera ledamöter här har pläderat för, ger bara en omfördelning av arbetstillfällen. Det är inga nytillskott. Det är ingen lösning på arbetslöshetsproblemet. Det är intressant att se att ingen av interpellanterna eller de borgerliga debattörerna ens har talat om arbetslöshet. Det är faktiskt arbetslösheten vi talar om. Den verkar inte vara på något vis prioriterad bland interpellanterna eller de övriga borgerliga debattörerna, i varje fall inte arbetslöshetsbekämpningen. Jag är förvånad över denna okunskap, att man inte inser sambandet. Om man generellt inför en permanent subventionering av en viss sektor flyttar man bara jobb från den ena sektorn till den andra. Sedan kan man, och det är nästa diskussion, göra tillfälliga insatser för att motverka arbetslösheten i en viss bransch tillfälligt, för att flytta fram jobb. Ingen av debattörerna här har ens nämnt bakgrunden till regeringens förslag om ett tillfälligt ROT-avdrag, nämligen att arbetslösheten är nästan så stor i byggbranschen som i andra branscher. Jag har insett att ingen av de borgerliga debattörerna känner särskilt mycket för att bekämpa arbetslöshet. Ingen av de borgerliga debattörerna ser arbetslösheten som det stora samhällsproblemet i det här sammanhanget. Det är det som regeringen har diskuterat. Om man ska ta upp andra aspekter som jag gärna skulle göra om jag hade haft mer utrymme för en annan typ av diskussion om exempelvis jämställdhet kan man konstatera att det i regeringens vårproposition finns en väldig stimulans av den arbetsmarknad som är ganska dominerad av kvinnor exempelvis inom barnomsorgen, förskolan. Där finns förslag om 6 000 nya jobb för barnskötare och förskollärare. Det finns också andra förslag som i mycket stor utsträckning riktar sig till kvinnor. Jag tänker på de många vårdutbildningar som föreslås i vårpropositionen. Jag är något förvånad när det beskrivs som om denna bekämpning av arbetslösheten inte skulle beröra både män och kvinnor jag förstår att intresset från borgerligt håll är begränsat. Om man bygger om badrummet eller köket hemma antar jag att både män, kvinnor och barn har nytta och glädje av det och inte bara en del av familjen. vill jag bara konstatera att den här debatten är en repris men att den tyvärr inte handlar om det som är den egentliga bakgrunden till den här debatten, nämligen arbetslöshetsbekämpningen. 41 (): Det är tydligt att finansministern skjuter förbi målet när han säger att vi inte är intresserade av arbetslösheten. I mitt första inlägg i denna debatt påpekade jag att det nya systemet i , om vi nu ska hänvisa till det finska exemplet vilket torde vara ganska relevant, genererat 1 000 nya jobb. Det är inte att förakta. Finansministern frågar mig om en utvärdering. har det gått för att utvärdera. Systemet infördes i . Jag ber att få hänvisa finansministern till den biträdande finansministern i , , som skrev propositionen i . Hon har säkert många konkreta tips och idéer till vår finansminister. Eller är det måhända så, herr talman, att vi måste vänta tills vi ser en kvinnlig finansminister innan vi kan hoppas på en proposition liknande den finska? Finansministern säger också: Vi vill ha ett neutralt skattesystem. Vad är då ROT-avdrag? Jo, det är ett undantag från detta system som vänder sig enbart till män. Det har den ena efter den andra av min kolleger talat om här, och gör också jag det. Varför är det okej att ta hem en vit medelålders eller yngre bredaxlad man med tvättbräda i stället för en kvinna som gör det jobb som måste göras ? Varför är det okej med punktinsatser som renovering, ombyggnad och tillbyggnad men inte detta kontinuerliga vardagsarbete som handlar om rengöring, tvätt, fönstertvätt, klädstrykning och allt möjligt annat sådant? Jag vet vad jag talar om. Jag är en kvinna som har råd att betala, och jag gör det. Jag gör det av beskattad inkomst och till en kostnad av . Men jag gör mig till språkrör för dem som inte har de möjligheterna, som faktiskt tjafsar med sin man om vem som ska göra vad. Det gör inte vi. Rent utan tjafs. 42 (): Varför vi talar om som ett bra exempel är för att de har använt oss som ett bra exempel. Under förra perioden när vi hade ett ROT-avdrag tänkte de till och utvecklade ett system som blev ett RUT-avdrag. Vi tycker att det var väldigt klokt av . Till på köpet är det en kollega till finansministern vad gäller den politiska färgen som sedan har vidareutvecklat systemet. Vi ställer oss fullständigt frågande till varför inte kan ta efter och göra så klokt som har gjort. De har bland annat minskat arbetslösheten. Om finansministern varit uppmärksam hade han hört att jag nämnde detta i mitt första inlägg. Ökad sysselsättning är att minska arbetslösheten. Nationalekonomins fader visade i sitt verk The Wealth of Nations att de stora klippen när det gäller att skapa välstånd erhålls genom de specialiseringsvinster som hushållen kan få genom att sälja sitt arbete på marknaden och byta till sig resultaten av andra människors arbete. Allt arbete ökar välståndet och tillväxten, även hushållsnära tjänster. Min förhoppning med denna interpellationsdebatt var att regeringen skulle se sitt ansvar, lyssna på vad vi säger och försöka se att de möjligheter den har för att kunna öka sysselsättningen, som den ändå vill, öka välfärden och rensa upp i svartjobbsträsket genom att ta till sig de goda exemplen som finns i . De finns också i andra länder. Det är hög tid att handla och agera. Varför är det finare att städa på ett kontor än hemma? Varför kan man snickra i ett hem men inte städa? Varför ska det bara vara rika eller folk med statsrådslöner som i dagens kan få hjälp i sitt hem? Varför ska en god kvinna ta hand om sin egen skit medan tyngre och farliga arbeten som ombyggnad och reparationer kan en god man anlita annan arbetskraft för? Varför inte solidariskt göra detta själv och inte utnyttja annan arbetskraft? Tack för debatten. 43 (): Om det inte vore så oförskämt skulle jag säga att intresset verkar vara begränsat från finansministerns sida att lyssna på debatten. Också jag talade om att det försök som man gjorde i ökade arbetsutbudet. Många personer som inte var sysselsatta tidigare blev sysselsatta i den försöksverksamheten. Det är fortfarande svårt att förstå varför regeringen prioriterar ROT-avdraget och inte också avdrag för hushållsnära tjänster. Det ser inte särskilt socialdemokratiskt ut i mina ögon. ROT-avdraget har en höginkomstprofil. Avdraget utnyttjas av villaägare och sommarstugeägare. De som gynnas av ROT-avdragen är byggjobbare. Byggarbetare har par préférence högre löner än de som jobbar inom den hemnära sektorn. Höginkomstprofilen är tydlig när det gäller ROT-avdragen. ROT-avdragen har inte någon jämställdhetsprofil, utan män gynnas och kvinnor missgynnas. Det tycker jag också är egendomligt med tanke på att regeringen försöker att profilera Socialdemokraterna som ett jämställdhetsparti. ROT-avdragen har inte heller någon trygghetsprofil. De som arbetar inom byggsektorn har en trygghet i sina avtal. De som arbetar inom de hemnära tjänsterna har ingen trygghet. De lever i ett land utan trygghet. De vågar inte bli sjuka, och de vågar inte vara hemma för att ta hand om sina barn. Det är ett trygghetsfritt område. Hur kan det komma sig att Socialdemokraterna, i mina ögon, prioriterar så snett? 44 (): När jag hör finansministern till slut komma fram med ett svar tittar han på oss och säger: Ingen har berört det egentliga problemet, arbetslösheten. Låt mig då ge ett gott tips till finansministern. Sök inte på typiskt socialdemokratiskt manér alltid en patentlösning på varje enskilt problem. Låt mig skicka med några ord: Ett liv utan är som ett träd utan rot, det faller. Det är inte bara ROT-avdrag för att öka sysselsättningen för byggarbetarna som vi behöver. Det är förvisso bra för byggarbetarna. Visst har ministern rätt när han säger att badrummet är till nytta för alla, för både mannen och kvinnan i familjen. Men det ska också städas sedan, och det ska fyllas på toapapper. Det är icke heller oväsentligt. När det gäller arbetslösheten blir det större efterfrågan. Om fler har möjlighet till denna tjänst ökar också antalet jobb, vilket borde vara bra. Det finns redan ett antal som jobbar i denna sektor, men de gör det svart. Det är inte så bra. Dessutom vet vi att det till och med finns kommunala bostadsföretag, till exempel i , som har inrättat en sådan service. Där har unga invandrarkvinnor fått sin första chans till ett riktigt jobb med lön och fått sin första riktiga chans att komma in i svenska familjers hem. Integration, herr finansminister, får man där på köpet. Ohälsan, det om något, borde vara finansministerns största problem med det antal miljarder som det kostar i kronor och vad det kostar i lidande. Där skulle göra livet mycket lättare. 45 (): För att bemöta finansministern undrar jag om han har besökt och sett på deras exempel eller om det är någon utredning på gång för att i varje fall se över problemet. Det är den första frågan. Ni måste väl ändå inse att det är ett problem som vi har pekat på ? Finansministern säger att skattesystemet är generellt. Jag tycker att väldigt mycket riktar sig mot en viss sektor, även om det är tillfälligt. Då tycker jag att man kan införa ett tillfälligt RUT-avdrag i sådana fall och sedan utvärdera det försöket. Andra har också tidigare varit inne på att det visst handlar om att bekämpa arbetslösheten. Det är en stor andel kvinnor som är i arbetslöshet som säkert skulle kunna få arbeten om det blev en vit sektor. Jag tänkte ta ytterligare ett argument. Det handlar om de deltidstjänstgörande kvinnorna med familj. De har valt att jobba och har en mycket sämre utveckling i arbetslivet. De har sämre karriärmöjligheter, betydligt lägre lön och lägre pensionspoäng med mera. Många av de kvinnorna ägnar sin lediga tid det vill säga de eller den lediga dagen åt hushållsarbete. Det som var tänkt som en del av föräldraförsäkringen, att kunna ägna mer tid åt barnen, ägnar dessa kvinnor åt hushållet. Det kan personal inom barnomsorgen intyga. Barnen är kvar på dagis medan mamma ofta åker och handlar och gör andra sådana saker som är viktiga. Jag tycker att det är en viktig poäng varför kvinnor gör detta. Det är för att få livspusslet att gå ihop. Tiden är för dyrbar. Att ägna familjeförsäkringen åt de hushållsnära tjänsterna är dyrbart. Det är dyrt för arbetsgivaren. Det är dyrt för kvinnorna, för barnen och familjen. Jag vill avslutningsvis återkomma till min fråga: Varför vill inte regeringen åtminstone utreda frågan om ett RUT-avdrag för hemnära tjänster? 46 Finansminister (): Både interpellanterna och de övriga borgerliga ledamöterna lyckas blanda ihop två tidsperspektiv förmodligen medvetet. Det handlar om att vi ska ha ett generellt skattesystem som i princip inte ska subventionera olika branschområden. Om jag ska vara vänlig kan jag konstatera att ingen har sagt emot mig på den punkten. Det är väl någon form av tyst instämmande. Man inser att vi inte ska ha något subventionerat näringsliv. Skulle vi ha subventioner i vissa branscher och inom vissa områden skulle vi bara flytta jobben från det ena området till det andra. Det förbättrar inte samhällsekonomin. Om den insikten finns hos interpellanterna och de borgerliga ledamöterna har i alla fall ett litet steg tagits under den här diskussionen. Interpellanterna och ledamöterna från borgerligt håll lyckas blanda ihop det generella perspektivet med de kortsiktiga insatser vi måste göra mot arbetslösheten. Jag är något förvånad över den föraktfulla inställning till byggnadsbranschen och byggnadsarbetarna som demonstreras här. Vi har en arbetslöshet i byggnadsbranschen som är nästan högre än i övriga branscher i . av byggnadsarbetarna och målarna var arbetslösa den senaste månaden. Det verkar inte på något vis bekymra någon borgerlig debattör att vi har så hög byggarbetslöshet. Jag är väldigt förvånad över att man så lätt överser med byggarbetslösheten. vill jag bara konstatera att vi på mängder av områden kan göra insatser för att förbättra jämställdheten. Det finns en massa sådana förslag i regeringens vårproposition. Jag är förvånad över att man blandar ihop de två tidsperspektiven. Jag förstår att man från interpellanternas sida ropar på RUT-avdrag. , , har ju redovisat att det i de borgerliga partiernas budgetförslag finns ett underskott på . Det är väl de avdragen som ska putsas till på något vis i den diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2003/04:404 om förmögenhetsskatten 47 Finansminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förmögenhetsskatten ska kunna tas bort. Först vill jag säga att jag inte instämmer i den beskrivning som ger av förmögenhetsskatten. Det finns inga omedelbara planer på att den ska avskaffas. Det är sant att förmögenhetsskatten har en del brister. Det gäller framför allt olikheter i värderingsreglerna och vissa undantag från skatteplikten som kan utnyttjas i skatteplaneringssyfte. Jag har full förståelse för att det upplevs som orättvist att vissa förmögna personer på så sätt kan undgå skatt på delar av sina tillgångar. Man får emellertid inte glömma bort att förmögenhetsskatten har positiva fördelningspolitiska effekter. Det finns ett starkt samband mellan hög inkomst och skyldighet att betala förmögenhetsskatt. Den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna står för av den inbetalda skatten. Förmögenhetsskatten bidrar alltså till en jämnare inkomstfördelning och uppfyller de fördelningspolitiska syften som motiverar den. Det pågår en diskussion mellan regeringen och samarbetspartierna om inte bara förmögenhetsskatten, utan även om ett antal andra skatter. Regeringen återkommer till i samband med budgetpropositionen . 48 (): Herr talman, åhörare på läktaren! Finansministern pratade om en repris av debatten tidigare. Det här kanske också blir en repris, men jag tror att det är en nödvändig sådan. presenterade regeringen sin vårproposition där man insiktsfullt konstaterar att det behövs åtgärder för att skapa tillväxt och jobb i . I vårpropositionen finns det många konstateranden om vad som behövs, men få konkreta åtgärdsförslag. Förmögenhetsskatten hindrar tillväxt och utveckling i . Den är en av landets mest skadliga skatter. Den hindrar investeringar i och styr kapital till fel investeringar. Den driver kapital ur landet. Beräkningar säger att svenskar har häpnadsväckande placerade någon annanstans än i . Svenskt näringsliv bedömer att mer än 1 000 miljarder är placerade utomlands. Förmögenhetsskatten är godtycklig och öppnar oanade möjligheter till skatteplanering. Den är orättvis. Några av landets rikaste personer är delvis skattebefriade, medan vanligt folk som råkar ha bott in sig i ett hus som stigit kraftigt i värde tvingas betala. Många länder har avskaffat förmögenhetsskatten. finns det endast fyra utanför som beskattar förmögenhet. De flesta som betalar förmögenhetsskatt är småhusägare. Det bästa för tillväxt och utveckling i landet hade för regeringen varit att lyssna på de borgerliga partierna och inleda en avveckling av förmögenhetsskatten som drabbar många normala egnahemsägare. Inte minst näringslivets organisationer har fört fram denna skatts skadliga effekter för tillkomsten av nya jobb något som finansministern var inne på i den tidigare debatten. Man har också lyft fram frågan om försämrade investeringsförutsättningar. I betänkande föreslogs att förmögenhetsskatten skulle slopas, men regeringen har inte tagit några initiativ för att få bort den. I debatt om förmögenhetsskatten sade den socialdemokratiske representanten från skatteutskottet att förmögenhetsskatten hade god effekt. Man fick ett tydligt intryck av att den skulle bestå. , , sade statsminister att han var beredd att slopa förmögenhetsskatten. föreslår att förmögenhetsskatten förändras, men också att skattebasen breddas. sade dagen före vårpropositionens offentliggörande att förmögenhetsskatten nu kunde tas bort. Många däribland jag fick intrycket att vägen till att ta bort förmögenhetsskatten skulle finnas med i propositionen. Var finns den beskrivningen, ? Jag hävdar att det råder en bred enighet om att förmögenhetsskatten har skadliga effekter för god utveckling och tillväxt i och att väldigt många inser vikten av att ta bort denna orättvisa och lotteribetonade skatt. Skiftande signaler med stor spännvidd har skapat många frågetecken kring regeringens inställning till förmögenhetsskattens vara eller inte vara. Därför är min fråga till finansministern återigen: Vad vill regeringen egentligen med förmögenhetsskatten? Några tankar måste det väl ändå finnas som går att redovisa här . 49 (): Jag tackar för att han har ställt interpellationen och finansministern för svaret. Jag börjar med det ideologiska, som jag brukar. Skatt efter bärkraft är något som vi liberaler och ni socialdemokrater alltid har hävdat är den grundläggande skatteprincipen. Mot den bakgrunden har också tyckt att förmögenhetsskatt är en skatt som rätt utformad innehåller elementet skatt efter bärkraft. Sedan har det inträffat att omvärlden och skattereglerna i har blivit sådana att det tyvärr är omöjligt att upprätthålla en rättvis fördelning. Principen skatt efter bärkraft har totalt urholkats. Det är naturligtvis som statsrådet säger att av en tiondel av befolkningen betalar det mesta. Men inom gruppen förmögenhetsskattebetalare är det ett rent lotteri. Jag är personligen en mycket god skattebetalare beroende på att jag har ett hus som är högt värderat. Jag menar att vi inte kan ha det så att det är ett lotteri. har också redogjort för de olika turer som har varit mellan ideologiskt försvar, från , för den här skatten till det svar som vi har fått . Det centrala ordet i svaret finns i meningen Det finns inga omedelbara planer på att den ska avskaffas. Det centrala ordet är alltså omedelbara.