prot · GR09120 · 2004-05-24 00:00:00 — Om man tycker att man vill se de programmen så köper man en box. Man ska inte tvingas av staten att köpa en box för att kunna se på TV. Det är för mig en oerhört stor skillnad, det vill säga valfrihet för den enskilde människan i stället för att staten eller vi här i säger att från och med då och då så måste du se på digital-TV. Det är en oerhört viktig punkt för mig. 10 () replik: Tack, , för att du tar upp valfrihetsaspekten i sammanhanget. Vad är det egentligen för valfrihet för konsumenten om det inte finns ett alternativ till de digitala satellitkanalerna? Det är en bra fråga, och vi hoppas på ett bra svar. När det gäller de subventioner som till exempel även Boxer använder för boxarna så är det inga konstigheter. I den marknadsföringssituation som man befinner sig i gör man givetvis detta för att få konsumenter till sitt nät. Det gör också satellitkanalerna; man kan få köpa en box för en krona. Det betyder inte att boxen är gratis. Det finns inga gratisfrukostar det vet ju . Det är någon som betalar, och det är i båda fallen i slutändan konsumenten genom abonnemang på . Det är det som är grunden. Egentligen förstår jag inte det här kostnadsresonemanget. Vad är det för våldsamma kostnader som är besvärliga i sammanhanget? Jag har inte förstått den diskussionen. Vad är det för problem för konsumenten om man väljer en box ifrån ett satellitföretag eller en digital markbox? Alternativet är ju att vi behåller det analoga nätet, som är dyrt, påfrestande och inte särskilt effektivt om man ser det ur tekniksynpunkt. Jag tror att har ett problem här; de måste snart välja linje i de här frågorna. 11 () replik: Vi får starta med det sista som sade. Det är inga problem alls! Vi har nämligen valt linje i den här frågan. Vi säger att det är upp till människor att avgöra detta. Det är för oss alldeles självklart. Vi vill inte ha en nedsläckning just , utan vi vill ha en nedsläckning när vi har fått en stor majoritet av människorna att vilja byta. Det är en ganska klar linje. Vi säger inte som regeringen och vissa andra partier, däribland , säger, nämligen att det ska vara ett bestämt årtal och att man ska göra detta då och då. Jag måste återkomma till en sak. Jag blir lite förvånad över att en kristdemokrat inte ser skillnaden mellan statligt subventionerade pengar och de pengar som de kommersiella bolagen tar ut. Om de kommersiella bolagen säljer sina boxar så gör de det för att få fler människor att köpa deras boxar och se på deras program. Då har man gjort en kommersiell beräkning av vad detta är och vad det innebär, och att det ändå ger vinst. I det andra fallet har man inte från eller från statens sida gjort den kommersiella beräkningen. Man säljer samma boxar billigt helt enkelt för att folk inte ska se den TV-utveckling som sker. Men det finns onekligen en skillnad mellan kommersiella bolag, som tjänar på detta, och den stora subvention som finns på den sida som enbart ligger på utgifter. Jag tycker inte att staten i något läge ska gå in och subventionera något som människor tvingas att se på. Det är ju nedsläckning det gäller. Det ena görs av frivillighet, och det andra görs av tvång; du måste köpa dessa boxar, för annars kan du inte se någon som helst TV. Det tycker jag är en oerhört stor skillnad när det gäller synen på detta. Jag hoppas att även när han tänker efter lite mer har samma åsikt i frågan. 12 (): Äntligen kan vi här fatta beslut om den kommande digital-TV:ns räckvidd. har redan tidigare fattat beslut om att introducera den tekniskt överlägsna digitala TV-tekniken, men osäkerhet har rått om hur stor räckvidden kommer att vara i det nya nätet jämfört med dagens. Genom godkännandet av regeringens proposition kan vi garantera att de digitala marksändningarna från public service kommer att få samma räckvidd som dagens analoga sändningar. av befolkningen kommer att kunna ta emot sändningarna med utomhusantenn i sina permanentbostäder. av befolkningen bör också, helt i enlighet med regeringens förslag, kunna ta emot digitala marksändningar från ytterligare minst en frekvenskanal. Detta innebär konsumentvänlighet och en politik för hela landet någonting som vi gröna har eftersträvat i samtalen om digital-TV. KU framhåller i betänkandet att skiftet av teknik ska göras på ett sådant sätt att så många hushåll som möjligt kan använda den mottagningsteknik som är billigast och mest användarvänlig. Jag vill också i detta sammanhang särskilt understryka hur viktig anser att den av regeringen beslutade kommissionen är. Kommissionen har till uppgift att studera övergången från analoga till digitala marksändningar, samordna informationen och ha konsumentens bästa för ögonen. Det är kommissionens uppdrag att se till att teknikväxlingen sker på ett sådant sätt att det inte skapar olägenheter för konsumenterna. I betänkandet berörs också en del övriga massmediefrågor. Den kanske viktigaste av dessa övriga frågor handlar om mediekoncentrationen. I en miljöpartistisk motion lyfter vi fram frågan om makt- och ägandekoncentrationen inom mediesfären, och ger ett antal konkreta förslag på vad som borde göras. Vi bör utreda distributionskanalerna för tidskrifter i ett tryckfrihets- och yttrandefrihetsperspektiv. Vi bör ändra konkurrenslagen så att en särskild regel införs om att prövningen i fall som har betydelse för den grundlagsskyddade sektorn ska ske också med beaktande av intresset av att säkerställa ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. Vi bör också fatta beslut om en mediekoncentrationslag. I svaret på en fråga som jag har ställt till kulturministern framkom att ett beredande av en sådan lagstiftning inte är aktuell. Det är trist särskilt trist utifrån det som tas upp i motionen, nämligen avsaknaden av distributionskanaler för vissa tidningar och tidskrifter. På detta sätt kan dessa tidningar och tidskrifter inte nå sina läsare. krymps distributionskanalerna och kontrolleras av några enstaka, dominerande förlag. Mångfalden och den grundläggande tanken bakom tryck- och yttrandefriheten sätts på detta sätt ur spel. föreslog en del åtgärder. Men det finns anledning att gå längre, till exempel genom att låta tidskrifter få samma eller liknande skydd som dagstidningar. Konkurrenslagen ska vara underställd tryck- och yttrandefriheten. Varken myndigheter eller andra ska kunna hindra tryckning och utgivning av skrifter på det sätt som man genom mediekoncentrationen kan befara ske . Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till reservation 5 i betänkandet. I ett annat miljöpartistiskt yrkande som behandlas i betänkandet kräver vi åtgärder mot sexualiseringen av det offentliga rummet och mot den heteronormativitet som sprids inom reklam- och medieområdet. Majoriteten hänvisar i sitt ställningstagande till motionens krav till det så kallade . Det må väl vara gott och väl när det handlar om sexualiseringen av det offentliga rummet, men när det gäller att bekämpa heteronormativiteten är det projektet tyvärr inget föredöme. RFSL Ungdom konstaterar i ett uttalande från att projektet har valt att helt exkludera frågor kring sexuell läggning. Eftersom projektet syftar till att stärka flickors och unga kvinnors självbild är det givetvis märkligt. RFSL Ungdom uttrycker det på följande sätt: Tycker inte att sexualitet och självbild hör ihop? Unga bi- och homosexuella tjejer har en särskilt utsatt situation i samhället, och därför behövs särskilda satsningar för att motverka heteronormativiteten. Vi tror att det särskilt bör göras en översyn av lagstiftningen inom medie- och reklamområdet, vilket vi kräver i reservation 9. Frågan om så kallade piratkort berörs också i betänkandet. Diskussionen om piratkorten har varit uppe tidigare, och jag nöjer mig nu med att konstatera att tiden håller på att komma i fatt också de andra partierna. de gröna har länge krävt en översyn med sikte på en möjlig kriminalisering av innehav av piratkort. kräver också i en egen reservation krafttag mot detta ofog som gör att konstnärer, författare, skådespelare, regissörer, musiker och andra går miste om ersättningar som de upphovsrättsligt har rätt till. Med tanke på problemets utbredning och det tror jag vi alla i kammaren känner till är det min fasta övertygelse att flera partier, och slutligen också regeringen, kommer att ansluta till den gröna positionen i denna fråga. Låt mig avslutningsvis säga något om reservation nr 4 från och som handlar om en helt teknikneutral medielagstiftning. Givetvis vore det , , välkommet att fundera på hur en sådan skulle se ut. Men gång på gång har problemen visat sig vara stora, näst intill oöverstigliga. Flera utredningar har beslutat att skjuta på frågan, inte minst med tanke på statens särskilda ansvar inom vissa delar av medieområdet. Att , med en sittande tryckfrihets- och yttrandefrihetsutredning och flera andra utredningar inom medieområdet samt den stora omställningen från analog till digital teknik både inom TV och radio, också kräva, vilket står i reservationen, en bred översyn av den medielagstiftning som finns innefattande kulturpolitiska mål och stödformer i syfte att uppnå en större teknikneutralitet är möjligen att ta sig vatten över huvudet. 13 () replik: Jag har ett antal frågor som gäller digital-TV. Den första har jag tidigare ställt till , och jag ska upprepa den också till . Visst är det bra med digital teknik, men varför måste den nödvändigtvis vara just marksänd över hela landet? Ekonomisk analys efter ekonomisk analys visar att det inte är ekonomiskt försvarbart att bygga ut den digitala tekniken via det marksända nätet. Det finns andra betydligt billigare distributionsformer, exempelvis satellit. , som är regeringens egen myndighet, säger att det förslag som ligger på bord inte är ekonomiskt försvarbart. Hur kan ställa upp på ett sådant förslag? Kan man inte också distribuera digital teknik exempelvis via satellit? Den andra frågan gäller hur vi ska se på detta ur konsumenternas perspektiv. Hur motiverar att människor, som det står i den senaste propositionen, ska köpa digital-TV-boxar och kanske också måste byta ut antennerna på sina hus för att inte TV:n ska bli svart ? För tredje undrar jag om kan svara på vilka konsekvenser det blir för public service-företagen. har gjort en beräkning som visar att det rycks miljon efter miljon från samhällsbevakningen, att naturprogrammen skärs ned och att man måste göra nedskärningar på många andra områden också, till exempel när det gäller dokumentärer, som en följd av den vanvettiga politik som bedrivs. Hur kan försvara den politiken? 14 () replik: Vi gröna tror, uppenbarligen till skillnad från , på lika villkor, lika rättigheter och lika möjligheter över hela landet. De regionala klyftor som finns i landet, och som inte minst har visat sig genom debatten om digital-TV, måste överbryggas. Då är det viktigt att vi här i slår fast att den digitala TV:ns räckvidd genom marknätet ska vara lika stor som det analoga nätets räckvidd är . talar om konsumentvänligheten, och jag förstår inte att han i samma andetag kan tala om kostnader. Att köpa boxar för att ta emot andra tekniknät än just det marksända kostar också pengar, precis som tidigare konstaterat. Tyvärr kostar en sådan här omställning, som är nödvändig med tanke på infrastrukturen och den överlägsna tekniken, pengar. Den kostnaden måste också till viss del bäras av konsumenterna. Jag förstår inte varför det skulle vara så mycket billigare att ha något annat än en marksändning över hela landet. Jag förstår verkligen inte hur å ena sidan kan prata konsumentvänlighet och å andra sidan inte vill garantera att alla får samma möjligheter genom en marksändning över hela landet. Sedan tycker jag också, och det är möjligen ett svar på de två andra frågorna som ställde, att det är lite märkligt att å ena sidan påstå att det sker en miljardrullning utan att kunna visa , och troligen inte heller mig, några siffror på detta och å andra sidan säga att vi ska behålla det dyra analoga nätet parallellt med det digitala nätet . Om det nätet ska fortsätta utan att vi sätter ett klart och tydligt slutdatum kan vi prata om att det kommer att pågå en miljardrullning. har ju, både i den här debatten och i sin reservation, redovisat att han vill stänga ned det analoga nätet . 15 () replik: När det gäller miljardrullningen och vad det här kostar ekonomiskt är det bara att läsa exempelvis de återkommande krav på medelstillskott som har ställt till . Där kan se en miljon- och miljardrullning. Det är ett konstigt resonemang här. Visst ska staten sätta upp regler och bestämmelser som gör att alla människor i landet har tillgång till TV, exempelvis public service-TV. Självfallet är det så. Men varför måste det vara just marksänt? Det är frågan. Regeringens egen myndighet säger att det inte är ekonomiskt försvarsbart att bygga ut marksänd distribution av den digitala tekniken över hela landet. Det finns delar av landet där det blir betydligt billigare att uppnå alla de här målen om man sänder via satellit. Varför måste det då vara marksänt? Det är frågan. På min andra fråga om hur det här ser ut ur konsumentens perspektiv säger att det också kostar ur konsumentens perspektiv om man ska sända via satellit. Ja, självfallet, men frågan är vem det är som ska göra det här valet. Är det eller den enskilde konsumenten som ska bestämma och avgöra när han eller hon är mogen för en viss distributionsform eller en viss teknik? För mig är det svaret självklart. Det måste ju vara de enskilda människorna som får göra det. Varför ska politiker ägna sig åt att tala om exakt vilken distributionsform och exakt vilken teknik som ska användas i alla olika skeden? Sedan har vi det akuta problemet för och . finns det en konkurrens om medlen. Den nuvarande digital-TV-satsningen innebär att och dräneras på pengar. har gjort en sådan beräkning. Vad säger till alla dem som tycker att det är viktigt med en god kvalitet i public service när pengar dräneras genom den misslyckade digital-TV-satsningen? 16 () replik: blir den här debatten riktigt spännande. ställer nämligen frågan: Vem ska bestämma om övergången till en annan teknik? Sedan säger han att det ska medborgarna göra. I sitt anförande drog han också en parallell med när LP-tekniken för att lyssna på musik blev till cd-teknik. Jag tror att ganska få medborgare och konsumenter kände att det var de som bestämde att det helt plötsligt började säljas cd-skivor ute i butikerna snarare än LP-skivor. Det var givetvis ett val som gjordes av företagen i en insikt om att detta var det mest lönsamma. På samma sätt måste vi ibland, när det finns saker och ting där staten har ett ansvar, fundera på hur vi kan se till att en teknikövergång sker på ett så konsumentvänligt och lönsamt sätt som möjligt. Jag tror faktiskt att det blir en bättre övergång den här gången än den mellan LP och cd . Sedan återkommer vi till pengarullningen. Å ena sidan pratar om att den politik som regeringen för ska leda till en pengarullning och å andra sidan vill han uppenbarligen fortsätta att ha parallella nät, det vill säga både ett analogt och ett digitalt nät, med den otroliga pengarullning vi vet att det innebär. Det leder också till de problem som har pekats på och som jag inte alls förnekar finns inom SVT, men de beror ju på att vi måste driva två nät . Det löses genom att vi har satt ett slutdatum, ett nedstängningsdatum, för det analoga nätet. Det har motsatt sig. Man ska akta sig för att kasta sten i glashus, . Att säga att den politik som regeringen och en stor majoritet i för kostar mer än den folkpartistiska politiken är lite märkligt med tanke på att ni motsatte er det datum för nedstängning som vi angav. På frågan om marksändning eller nät kan jag svara så som jag gjorde tidigare: Vi tror på lika villkor, lika rättigheter och lika möjligheter över hela landet. Därför ska räckvidden för det digitala marksändande nätet vara lika stor som för det analoga nät som släcks ned. 17 () replik: Vad gäller det som sade om varför man ska ha marknät förstår inte heller jag varför man lägger ut en massa pengar på detta. Men jag lär väl inte få något bättre svar än vad fick på den frågan, och jag ska därför ta upp en annan fråga. påpekade tidigare hur viktigt det är att vi har fått en kommission tillsatt. Kommissionens uppgift ska i första hand vara att ta hänsyn till konsumenternas önskemål och behov. Om konsumenterna menar att man ska vänta med att släcka ned det analoga nätet, kommer då att tycka att man ska ta hänsyn till detta? Läser man vidare finner man att det i kommissionens uppgifter också ska ingå att lägga fram en plan för när de analoga sändningarna ska upphöra i olika områden. Detta innebär enligt att de analoga sändningarna i vissa områden släcks ned . Vad innebär det för de människor som bor där? När måste de i så fall skaffa sig en digital-TV? Det finns dessutom en tredje uppgift för kommissionen, nämligen att överväga om det är lämpligt att på försök stänga av de analoga marksändningarna inom ett begränsat område. Vad innebär ett begränsat område i det här fallet, och hur drabbar detta de enskilda konsumenterna? Framför allt är utgångspunkten att man ska ta hänsyn till konsumenternas önskemål och behov. Hur agerar man om konsumenterna säger: Vi vill vänta. Vi vill inte ha digital-TV här. Det kostar för mycket. Det skulle vara intressant att få besked om detta. 18 () replik: vet lika väl som jag och de andra som sitter i kammaren just nu och som förhoppningsvis alla ledamöter som ska rösta om det här vid nästa votering att många av de frågor som ställer behandlas i den etappvisa utredning som görs. Svar på dessa frågor kan därför ges tidigast när vi får förslag till . Låt oss därför fokusera på de frågor som faktiskt besvaras i den proposition och i det betänkande som vi diskuterar här . frågar sig hur mycket vi kommer att lyssna på konsumenternas intressen och behov. Hela digitaliseringen bygger ju på konsumenternas intresse av att få en bättre mer utbredd teknik. Den proposition som vi debatterar här bygger väl om något på konsumenternas intresse av att det digitala marksändande nätet ska ha samma räckvidd som det analoga marksändande nät man planerar att lägga ned. Vill lyssna på konsumenternas intresse av att det nya nätet får samma räckvidd som det som håller på att släckas ned? Jag tror att han tyvärr inte vill det, och det oroar mig. Jag vill också återkomma till inledande tal om att lägga ut pengar. Vad skulle det inte kosta konsumenterna om vi skulle fortsätta att driva både ett analogt och ett digitalt nät på det sätt som vill? 19 () replik: Det var ett intressant svar som vi fick från , nämligen är att det är i konsumenternas intresse som vi bygger ut den digitala televisionen. Är det i alla konsumenters intresse? Jag har en känsla av att man är rädd för att ett tillräckligt antal konsumenter inte kommer att vilja gå över från analog till digital TV och att det är därför som man har bestämt ett slutdatum och inte lyssnar på konsumenterna. Enligt innebär att lyssna på konsumenterna att man bestämmer ett datum för när man ska lägga ned och att säga att de måste anpassa sig till detta. kan vi kanske ställa lite frågor, men inte lyssnar man till konsumenterna när man har bestämt sig. Det är därför jag är så angelägen om att ställa frågan vad som är i konsumenternas intresse. Att man redan från början bestämt sig för att lyssna på konsumenterna och att det är för deras skull som man nu väljer att införa digital TV får jag inte att gå ihop. Man tvingar faktiskt människor som kanske inte vill ha digital TV att köpa digitala TV-apparater. Det är inte att lyssna på konsumenterna. Vad sedan gäller penningfrågan vet lika väl som jag att det är fråga om en enorm miljonrullning av pengar. Se bara på den enorma kostnad som vi har för ! Jag tycker att det i en sådan här debatt är dumt att förneka detta. Om man har ett syfte, stå då för det! Det kostar oerhört mycket pengar, men det tycker vi att det är värt. Jag skulle respektera för detta, men kom inte och säg att det här inte är fråga om en alldeles enorm penningrullning! 20 () replik: Den högerpartistiska oppositionen, om man nu får klumpa ihop och till en sådan, ägnar sig i den här frågan åt ett rätt intressant resonemang. Man slår åt alla håll, och risken är väl att man slår bakut. Å ena sidan ska man i konsumenternas intresse inte någonsin eller möjligen kanske släcka ned det analoga nätet, så att vi ska ha två parallella nät, vilket är det som verkligen kostar pengar i det här sammanhanget. Å andra sidan kostar det här för mycket pengar. Det är ju er politik och ert motstånd mot en nedstängning av det analoga nätet vid det datum som vi har kommit överens om som skulle innebära en verklig miljonrullning med skattebetalarnas pengar. Tack och lov fick ni inte någon majoritet för detta utan en bred politisk majoritet i ställde sig bakom nedsläckningen av det analoga nätet. Jag är helt övertygad om att det ligger i konsumenternas intresse att få en bättre TV-teknik, att få fler TV-kanaler, att få en mer hållbar TV-teknik och att få en räckvidd för detta som är lika stor som för det nät som läggs ned. Jag förstår inte riktigt hur kan bestrida det. borde i stället berömma den kommission som faktiskt tillsätts. Vi får en kommission som har för ögonen att bevaka konsumenternas intresse, att studera och sammanställa den information som kommer fram medan vi gör den här stora teknikomställningen och att framför sig ha konsumenternas bästa. Om verkligen stod på konsumenternas sida, borde han berömma detta. 21 (): Låt mig börja med att säga att dagens riksdagsdebatt inte handlar om huruvida vi ska övergå till digital teknik när det gäller marksänd TV eller ej. Första beslutet om detta fattades ju av samma partier som är emot det beslut som ska tas här, nämligen att bestämma räckvidden för den marksända digitala televisionens public service-sändningar till samma räckvidd som vi har i för den analoga marksända public service-TV:n. Det är det som det här beslutet handlar om, och det är ett viktigt beslut eftersom det garanterar att man över hela landet ska kunna se public service-TV och på en mycket hög nivå också se andra markdistribuerade kanaler. Det är naturligtvis det kraftiga genomslag som TV-mediet har som gör att har både i grundlag och i annan lag infört regleringar av den här verksamheten. Den diskussion som vi nu här för om den digitala marksända televisionen skiljer ut partierna i två kategorier: dels de fem partier med 246 riksdagsledamöter som vill slå vakt om public service-televisionen, dels de två partier som har 103 ledamöter bakom sig. Det är ju inte massvis av partier som står bakom och eländesbeskrivningar. Det är precis tvärtom: det är ju bara två partier som beskriver det på det sättet. De har den uppfattningen att hur det går med public service spelar ingen större roll det viktiga är att staten inte lägger sig i de här frågorna utan överlämnar, som de kallar det, till konsumenten att bestämma. Men i praktiken är det ju marknadsfundamentalismen som här lyser igenom. och vill inte att staten ska ha några åtaganden på det här området utan överlämnar det till marknaden. Man talar om att man i stället för detta katastrofala marknät enkelt skulle kunna gå upp i något satellitnät. Det vore intressant att få höra vilken satellit som finns och till vilket pris den är beredd att distribuera public service-televisionen. Det är ju det som är den intressanta frågan, inte en massa eländesbeskrivningar av det markbaserade digitala nätet. Dessutom förhåller det sig ju på det sättet att det inte har satts in skattepengar i det digitala marknätet. Det har utställts garantier, lånegarantier och annat. Det vore intressant om , som använder begreppet skattepengar, ville peka på under vilken anslagstitel i statsbudgeten som det subventionerade statsanslaget återfinns. Dessutom är det värt att observera att man här talar som om det vore nu som vi tar det avgörande steget. Det är redan taget.