prot · GS0954 · 2004-12-17 00:00:00 — Om man frågar facket kunna vidta stridsåtgärder mot den här typen av lönedumpning? står bakom er. Ordning och reda på arbetsmarknaden det borde vara en självklarhet. Ni borde åtminstone stå på de seriösa företagens sida. Det är de företag som konkurrerar om jobben med kollektivavtalen som grund. Varför vill ni slå mot de seriösa företagen och konkurrera ut dem på ett sätt som leder till sämre villkor för dem som arbetar i ? Lönesänkaralliansen är på marsch. Det är bra. Det gör de verkliga skillnaderna i svensk politik tydliga. Den alliansen kommer att mötas av en rörelse för rättvisa. Den kommer att mötas av att människor säger: Varför ska vi ha ökade skillnader på svensk arbetsmarknad? Varför ska utländsk arbetskraft hålla till godo med sämre villkor än dem som vi har kämpat oss till i kollektivavtal mellan arbetsgivare och arbetstagare i ? Varför ska utländsk arbetskraft diskrimineras på svensk arbetsmarknad? Varför är det nödvändigt att öka orättvisorna? Vårt svar är: Det är inte nödvändigt. Det går att slå tillbaka en orättvis borgerlig lönesänkarpolitik, och det går att hävda såväl kollektivavtalen som organisationsrätten som stridsrätten, och det avser vi att göra. I detta anförande instämde , , , , , och (alla v). 6 (): På svensk arbetsmarknad har vi hållit ordning och reda genom kollektivavtal. Det har inneburit att fackliga organisationer och arbetsgivare har tagit ansvar för löneutvecklingen i , och det har gjort oss konkurrenskraftiga i världen. Från sida anser vi att den här modellen ska vårdas, och vi är beredda att försvara kollektivavtalen i internationella sammanhang. Vi vill absolut inte ha några politiska initiativ på området. Men då krävs också att man från fackligt håll hanterar avtalen på ett ansvarsfullt sätt. Att hävda att utländska företag skulle vara skyldiga att betala genomsnittslöner, som faktiskt gjorde i det aktuella fallet, ser inte jag som ett ansvarsfullt sätt att hantera frågan. har vi i stället en situation där risken är stor att kommer att dras inför , och vilket domslut det kan bli där är det svårt att göra en bedömning av. hantering av fallet med de lettiska byggnadsarbetarna i kan verka konkurrensbegränsande, och det kommer troligen att anmärka på. Vilka slutsatser man sedan drar är svårt att säga. är för det öppna ! Att människor kommer hit är en positiv konsekvens av EU:s fria rörlighet som inte bara gäller varor och kapital utan som också gäller människor och tjänster. har varit ett öppet land. Människor från andra länder har kommit hit för att söka skydd och för att skapa sig en ny framtid. Så kommer det att vara även , och vi måste i lära oss att hantera den nya situationen och inte vara så förtvivlat rädda! Rädslan för det okända får inte göra att vi bygger upp murar som är svåra för oss själva att klättra över. Vi är 9 miljoner invånare och resten av EU är 441 miljoner. Vi har mycket större behov av att svenska företag med sina duktiga arbetare och tjänstemän kan komma ut på nya marknader än vad andra länder har att komma in på vår i realiteten ganska begränsade marknad. Regeringen har ett stort ansvar för att till exempel utstationeringsdirektivet ska bli tydligare. Vid permanent etablering av verksamhet ska svenska avtal gälla, men ingen kan säga vad , som det står i direktivet, betyder. Är det , veckor eller månader när ursprungslandets regelverk ska gälla? Det behöver belysas av EU, och på det viset kan det vara bra om un Partneri eller tar upp fallet till . Tydliga regler som gäller lika för alla ger bättre förutsättningar för konkurrens på lika villkor. Nästa stora fråga som kommer att behandlas på det här området är det så kallade tjänstedirektivet. Det förbereds i kommissionen, och från början var Socialdemokraterna för det här förslaget. har man i stället backat och vill införa begränsningar i direktivet. Jag känner inte igen resonemangen. Den har alltid varit frihandelsvänlig. Varför ska det inte gälla med avseende på tjänster? har svenska företag mycket svårt att komma ut i olika europeiska länder. Vi skulle i vårt land tjäna på om man införde ett tjänstedirektiv som gav tjänsteföretagen villkor som liknar de för företag som handlar med varor. Vi i anser att lönedumpning eller social dumpning är fel ur alla synvinklar, och det måste motarbetas. I det fallet har vi säkert som svenska konsumenter en hel del att göra i våra val av varor. Vi kan i svenska butiker köpa leksaker och kläder som tillverkats av människor i med löner och anställningsvillkor som är mycket långt ifrån vad vi anser rimliga, men i de fallen hörs inte särskilt stora protester. För min del skulle jag gärna se att solidariteten skulle vara större även med de här löntagarna. Eller, herr talman, är det möjligen så att när det gäller kvinnors löner och arbetsvillkor så är solidariteten inte så stor? Ingen brydde sig särskilt mycket om de sömmerskor som blev arbetslösa i eller de baltiska kvinnor som till usla löner tog över jobbet när den svenska tekoindustrin lades ned. Ska inte alla behandlas någorlunda lika oavsett var man bor i världen? Vi lär behöva nya vänner i världen, för de växande ekonomier som finns i , och lär inte vara mer Sverigevänliga än de som finns i våra grannländer runt . WTO-förhandlingarna är inte mildare än EU-direktiven, och andra stater kommer också att ställa krav på att vi ska släppa in både varor och tjänster från dem, likaväl som vi kan sälja det vi producerar på deras marknader. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda c). 7 (): Det har varit ett ganska högt tonläge i den här debatten om kollektivavtalen, och inte bara här i kammaren utan också ute i den mediala debatten. För mig och är detta i princip en helt vanlig arbetskonflikt på den svenska arbetsmarknaden. Den har ställts på sin spets, men det är trots allt en vanlig konflikt som sköts av arbetsmarknadens parter. Vad jag vet är inblandade i ett tiotal sådana här arbetskonflikter . Min och utgångspunkt är att den svenska modellen med kollektivavtal har varit och är en välgång såväl för arbetstagare som för arbetsgivare och samhället i stort. Man kan givetvis ha synpunkter på hur kollektivavtalen ser ut, vilket såväl facken som arbetsgivarna har ibland, och ibland vidtar man fackliga stridsåtgärder. Men man kommer överens förr eller . Det måste vara målet att det är arbetsmarknadens parter som kommer överens. Jag tycker inte alls om den utvecklingen att det är vi politiker som ska lägga oss i de här frågorna. Det är bra med kollektivavtal med branschvisa anpassningar, flexibilitet mellan olika grupper och så vidare. Men det finns hot mot detta, framför allt som en effekt av EU-medlemskapet inte av EU-medlemskapet i sig, men därför att länderna i EU har byggt upp avtalen på olika sätt. I en del länder är det just politiker som bestämmer minimilöner och så vidare. Vi i har valt den svenska modellen med kollektivavtal. Det gör naturligtvis att det blir spänningar, men utgångspunkten måste vara att vi fortsätter att använda den svenska modellen. Jag tror att det är bra att man nu prövar EU-reglerna och utstationeringsdirektivet, och även tjänstedirektivet kommer att spela en roll. Då gäller det att vi i också vågar ta strid i de förhandlingarna i EU. De flesta här vet säkert att jag tycker att vi i brukar vara alldeles för tafatta i förhandlingar i EU. Vi måste våga ta striden. Vi måste våga stå för den modell som vi tycker är bra. Det gäller kollektivavtalen, men det gäller lika mycket införselkvoterna och torskfiskebeståndet. Vi måste våga säga ifrån och bli, ursäkta uttrycket herr talman, lite mer uppkäftiga i EU-debatten. Flera har varit inne på den fria rörligheten för människor. Den stöder vi i fullt ut. Jag tror på ett samhälle utan gränser i , , och världen. Det var också därför var för arbetskraftsinvandring från länder utanför EU och EES. Det var också därför var emot övergångsreglerna för de tio nya länderna i EU. Det var ett hot mot den fria rörligheten och kan inte accepteras i ett grönt samhälle. I samband med vårens debatt om övergångsreglerna tillsatte vi i en arbetsgrupp tillsammans med LO. Vi hade ett gemensamt intresse av en bättre fungerande svensk arbetsmarknad. Det betyder att de seriösa företagen ska gynnas. Förekomsten av ekonomisk brottslighet genom att man använder svart arbetskraft måste minskas. Arbetstagares ställning på arbetsmarknaden ska stärkas. Detta var vi överens om, och det är vi fortfarande. Det är den målsättningen vi har. uppfattning är att kollektivavtalen ska gälla. Men vi välkomnar också den prövning som sker först i Arbetsdomstolen men sedan också kanske i av utstationeringsdirektivets och tjänstedirektivets effekter på den svenska arbetsmarknaden. 8 (): Vi socialdemokrater anser inte att arbetstagare från andra EU-länder ska arbeta i under sämre villkor än svenska arbetstagare. Vi ska med andra ord behandla utländska företag och anställda på samma sätt som vi behandlar svenska företag och svenska arbetare. Därför anser vi att fackliga organisationer ska kunna ta till stridsåtgärder mot företag från andra EU-länder som är verksamma här i men som vägrar att teckna svenska kollektivavtal. Vi är positiva till fri rörlighet för både löntagare och företag inom , men vi ska inte använda för att sänka löntagarnas standard i utan vi ska använda för att höja löntagarnas standard i och övriga länder. Det är det som är pointen i vårt resonemang. En del av talarna här har sagt att man i princip tycker att kollektivavtal är bra. Men jag måste ändå återigen ställa frågan till : det de svenska kollektivavtalen, förhandlingsrätten och rätten att vidta stridsåtgärder för att hävda svenska kollektivavtal? Blir det ett ja eller ett nej på det, ? Jag fick inte något svar från när jag frågade om ekonomiska taleskvinna anser att svenska byggnadsarbetare är så dåliga att de inte är värda de löner som de har . Jag måste då få fråga om det finns andra löntagargrupper i som anser är ineffektiva så att de skulle må bättre av sänkta löner. Och kan jag få ett svar: Är det så att svenska kollektivavtal ska gälla på svensk arbetsmarknad, ? frågade om en översyn av arbetsmarknadslagstiftningen. Något sådant kan jag inte lova dig . Vi vill ha en arbetsmarknadslagstiftning som fungerar som en skyddslagstiftning för löntagarna. Om den kan stärkas tror jag inte att vi har någonting emot det, men det är också viktigt att parterna på arbetsmarknaden är med i en sådan process och att vi verkligen tar ett ansvar för den, som man gjorde 1938 i . beträffande utstationeringsdirektivet: genomförde en hearing i . , professor i arbetsrätt, inledde. På hans overheadbild nr 4 står det: Huvudregeln är att svenska kollektivavtal ska gälla från . Undantag: arbete vid första installation av vara som utförts av yrkesutbildade arbetstagare . Detta undantag gäller dock inte byggnadsarbetare. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , , , , , , , , , , , i , , , , , , , , , , , Per , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , i , , , , , , , , , , , , , , , , , och (alla s). 9 (m): Jag är alldeles övertygad, , om att de som sitter här på läktaren och de som sitter hemma och lyssnar eller eventuellt tittar på detta uppfattar mycket tydligt och klart att Moderata samlingspartiet är för kollektivavtal på den svenska arbetsmarknaden och för organisationers rätt att tillgripa stridsåtgärder för att vid behov få sådant kollektivavtal tecknat. Jag hoppas nu att och alla andra här, även Socialdemokraterna i övrigt, uppfattar detta svar. Detta är reglerat i svensk lag, och svensk lag brukar reglera svenska förhållanden. Det förefaller ganska naturligt att det är så på svensk mark. Jag skulle vilja ställa en fråga nu när jag har svarat på : Var stod när den socialdemokratiska regeringen ville vingklippa den svenska fackföreningsrörelsen och förvägra denna rätten att förhandla och teckna avtal? Var han här utanför huset? Var han hemma i och demonstrerade till förmån för förslaget eller måhända lite i protest mot förslaget i den roll han då hade i ? Det kunde vara väldigt roligt för dem på läktarna att få höra detta och givetvis även för dem hemma i de kanske minns vad gjorde då. Ordning och reda är viktigt för den svenska arbetsmarknaden, och det gäller att kombinera detta med regler mot social dumpning och mot lönedumpning. Jag hoppas att hör detta. Det är också viktigt att man har en arbetsplats som är fysiskt säker genom de lagar och regler som finns. De ska gälla som man är här. Men det är också viktigt att man hittar möjligheter att kombinera detta med de öppna gränserna, för öppna gränser skapar välstånd. var ju själv inne på att ökad handel och ökad frihet över gränserna skapar höjda löner. Jag är alldeles övertygad om att det är riktigt. Därvidlag är vi överens. Det skapar också en konkurrens som är väsentlig. Just vad gäller byggsektorn är det ganska intressant att läsa, herr talman, vad bostadsutskottets majoritet, socialdemokrater med flera, skriver i sitt betänkande nr 1 från innevarande : Byggområdet är ett prioriterat område för med avseende på konkurrens. Man refererar till att det inom ramen för genomförs ett projekt för att öka utbytet inom byggsektorn mellan de nordiska länderna och mellan , och . En förbättrad konkurrens inom regionen skapar möjligheter till lägre bygg- och boendekostnader. Man framhåller vidare: Med anledning av detta arbete har också de nordiska bostadsministrarna tillsammans med bostadsministrarna i , och skrivit under en deklaration om ökat utbyte inom byggsektorn mellan länder i den nordiska dimensionens region. Man konstaterar sedan i utskottet att krav måste ställas på att de inom byggsektorn verksamma agerar för en stärkt och mer öppen konkurrens. Min fråga, som säkert delas av många andra som sitter och lyssnar på detta, är: Vad menar man med detta? Vad är det för initiativ som man har tagit med länderna på andra sidan just för att stärka konkurrensen? Den här diskussionen och det som pågår bland annat i indikerar inte någon större beredvillighet från att öppna för denna konkurrens. Det skulle vara mycket intressant att få en klar bild av detta. Med utstationeringsdirektivet har EU försökt att reglera några av de saker som kommer att bli mer och mer aktuella . Jag sade tidigare att jag tror att vi får se fler och fler tvister om tolkning av avtal. Det gäller då att kunna kombinera vår tradition med kollektivavtal, som vi moderater helhjärtat ställer upp bakom, med de argument som jag tidigare utvecklat. Vi vill inte ha en lagreglering. Vi vill inte att regeringen, som den gjorde 1990, går in och hindrar fackföreningar från att fritt förhandla fram löner och anställningsvillkor. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , , , , , , och (alla m). 10 (): Folkpartisterna kan avstå från att instämma i mitt anförande. Jag vet i mitt hjärta att de gör det. Det är säkert fler här i kammaren som gör det dessutom. Jag tror att det är viktigt att notera att konfliktlinjen i denna konflikt inte nödvändigtvis är den klassiska mellan arbete och kapital, mellan arbetstagare och arbetsgivare. Arbetsrätten är ju uppbyggd på denna konfliktlinje. Här har vi en annan. Det finns ingen arbetsgivarpart i denna konflikt som med välfyllda kassor skulle stödja ett lettiskt byggföretag i . Svenska byggföretag har ju förlorat en upphandling. Varför skulle de göda en lettisk ny konkurrent och hjälpa dem att komma hit och etablera sig? Därmed blir det en obalans i maktfördelningen på denna del av arbetsmarknaden. Vi liberaler är väldigt angelägna om att det inte ska vara och , och därför är vi väldigt angelägna om att det ska finnas en maktbalans. Obalansen illustrerades väl i när en bygg-vd sade att fackets kamp i till stora delar också är vår kamp. Det är alltså en klassisk konflikt mellan producenter i , företag och anställda, å ena sidan och konsumenter och skattebetalare å den andra. Konfliktlinjen går inte alls mellan arbete och kapital här. Den går mellan svenska protektionister och producenter å ena sidan och frihandlare å den andra. Det är också därför försök att ta en högre moralisk position blir väldigt problematiskt. Ju mer man slår vakt om det egna, desto mer utestänger man nämligen andra. Sedan hjälper det inte att har ett högt tonläge beträffande den internationella solidariteten. Det ligger i sakens natur: Har man väldigt stränga regler för utländsk konkurrens på arbetsmarknaden eller andra marknader, ja, då utestänger man. Det blir ju konsekvensen. Även om principen, , säkert är idealistisk jag håller med om det och historiskt framsprungen blir konsekvensen i dagens en utestängning som är till nackdel för letterna, naturligtvis, men också för svenska konsumenter och skattebetalare. Du har inte monopol på den högre moraliska positionen. Vi liberaler vill riva murar. Vi vill ha rörlighet över gränserna för enskilda människor så att de fritt kan välja var de vill leva och bo. Konsekvensen av agerande i är en utestängning, och det är därför den här konflikten har en sådan stark moralisk sida, förutom den arbetsrättsliga. Sedan börjar man ju undra. hade ett väldigt kraftfullt inlägg här. Men varför var ni för att man inte skulle ha några övergångsregler ? Det blir ju obegripligt mot bakgrund av ditt anförande. Jag tycker att vi också ska tänka på de byggjobbare i som ska jobba utomlands. Det är väldigt viktigt för dem att det finns ett fungerande regelverk även när de arbetar utanför landets gränser. Den analys han gjorde var av hur svensk nationell rätt ska tillämpas, men han diskuterade inte kollisionen mellan EG-rätten och den svenska rätten. Han hade inte gått tillbaka för att titta på EG-lagstiftningen och hur den var implementerad i . Sedan har jag ju sagt att kollektivavtal på svensk arbetsmarknad är linje. Det är också jag som står här som företräder , ingen annan i någon radiodebatt eller något annat, okej? 11 (): Vi förstår som sagt lite grann taktiken bakom den här debatten. Vi märkte inför EU-parlamentsvalet att Socialdemokraterna tycktes ha funnit en ny stridsfråga när man blåste upp det förhatliga tjänstedirektivet som det stora hotet mot allt vad välfärd heter. Att man i praktiken hade godkänt det man bråkade om och gick emot försökte man dölja, och så försökte man köra en EU-valrörelse för att mobilisera de egna styrkorna och fackombudsmannakåren i EU-valet. Det gick inte så bra. Luften gick ur den valrörelsen på något sätt. förstår jag att man försöker blåsa upp den här frågan som den stora stridsfrågan. Den här förhatliga alliansen kallas nu allt möjligt. barn har många namn. Vi är en maktallians för systemskifte, vi är en lönesänkarallians, vi är en skattesänkarallians, vi är allt möjligt. Själva kallar vi oss . Vi i den alliansen är för den modell vi har i , men vi inser också att det finns en del problem med den, särskilt i den nya värld med alltmer rörlighet över gränserna som vi faktiskt brett bejakar i denna kammare. Det är därför jag föreslår en översyn av vår lagstiftning. Det kan innebära förstärkta rättigheter för löntagare i lagstiftningen. Det kan innebära lite andra regelverk. Men det innebär också att vi försöker se hur vi kan skapa bra villkor för våra löntagare men också bra konkurrenskraft i det nya , i den nya värld som vi alla bejakar. Statsminister påstår ju nu att han bejakar också rörligheten för turkar i det nya då de blir medlemmar . Vi har ju en kommunist med i den här debatten, och därför kan jag citera Hegels tes, antites och syntes. Om nu socialdemokratin vill hävda att man står för tesen och någon annan står för antitesen står jag gärna för syntesen. Hur får vi ihop de här olika intressena i det nya, moderna samhället? Det är det jag tycker debatten ska handla om, inte att försöka måla spöken överallt där man kommer åt. Vi måste också vara ärliga i den här konflikten. På tjänstemannasidan vet vi att det finns minimivillkor, men på en arbetsplats finns det sällan två personer med exakt samma lön. Det finns individuell lönesättning. Man tar hänsyn till utbildning, erfarenhet, ålder, ansvar i jobbet och liknande saker. Men så har vi då arbetsplatser av typ där man har en lönestruktur som bygger på ackord och mätningsavgifter på på lönesumman som går till att försörja ett stort antal ombudsmän som sysslar med just mätningar av arbetsuppgifterna. På den arbetsplats i vi nu pratar om handlar det om som förlorar i mätningsavgifter. Man har ett system som gör att man blir mer konservativ än vad jag tror att man annars skulle ha blivit, och då jämför jag som sagt attityden från sida med hur Metall hanterade den konflikt som uppstod vid i . Vi behöver inse att ska vi ha den svenska modell som vi använt oss av förut gäller det också att vi använder den vapenarsenal som finns på ett klokt sätt, försöker reda ut vad säger och försöker anpassa svensk lagstiftning så att vi garanterar bra villkor för löntagare, undviker att vi får en spiral nedåt vad gäller arbetsvillkor men möter det nya och välkomnar våra vänner på andra sidan in på den svenska arbetsmarknaden. Om vi inte gör detta tror jag att vi egentligen är emot att vi får hit letter, estländare och polacker till den svenska arbetsmarknaden. Jag tror att vi behöver dem, jag tror att vi ska välkomna dem och jag tror att vi ska göra det på ett riktigt och rimligt sätt. Jag tror inte att någon här i kammaren exakt vet hur regelverket i praktiken kommer att tolkas . Där har vi en spännande utmaning framför oss. Låt oss ta den i arbetsmarknadsutskottet, ! 12 (): Jag ska göra något ovanligt i den här debatten. Jag ska svara på en fråga. frågade varför var emot övergångsregler. Det blir ju helt ologiskt med tanke på den här debatten, sade han. Övergångsregler hade inte på något sätt förhindrat det lettiska företaget att konkurrera med lönedumpning på det sätt som sker. Tvärtom, och det instämmer LO i, skulle övergångsreglerna möjligtvis kunna ha haft någon effekt på de sociala försäkringssystemen och deras användande men inte alls på ett lettiskt företag som kommer till med sina anställda för att utföra ett jobb. Övergångsregler skulle heller inte ha hindrat att företaget i hyr in svetsare från det litauiska bemanningsföretaget . Det är för övrigt en tvist som Metall driver, . Metall och har exakt samma syn på social dumpning och lönedumpning. Det finns ingen skillnad därvidlag. Jag skulle vilja upprepa några frågor. har sagt: Byggnadsarbetarna har för höga löner. Han sade till och med att är en skam för LO. Då vill jag fråga: Vilka flera ska sänka sina löner? Vilka fler ska betala era skattesänkningar för högavlönade genom sänkta löner? Är det vårdbiträden? Är det städare? Är det metallarbetare? Vilka fler grupper har för höga löner? tar däremot avstånd från sin partiledare. Det är jag som företräder , inte någon annan i någon radiodebatt, sade han. sade: Lönerna innebär ett lyft för de här människorna. Jag förstår inte varför vill förhindra att de kommer hit och får dessa höga löner. Dessutom blir det billigare för det offentliga när vi kan köpa tjänster som blir billigare med lägre löner. Även om är på marsch bort från sin partiledare är det väl ändå partiledarens ord som gäller. Därför kvarstår frågan: Varför ska arbetare och tjänstemän betala med sämre villkor för era skattesänkningar för högavlönade, som aldrig riskerar att utsättas för social dumpning eller lönesänkningar? frågade var han var när stoppaketet diskuterades. Var var du själv, ? Jag stod här utanför och demonstrerade. Vi var tusentals LO-medlemmar som demonstrerade. Men inte var du bland oss. Inte stod du där och demonstrerade mot stoppaketet, mot förslagen om att förhindra de fackliga organisationerna att sluta avtal och att gå i strejk. Den här frågan är väldigt anknuten till EU-medlemskapet. diskuterade vi tjänstedirektivet. Tyvärr är nu den på marsch bort från den position som man hade i valrörelsen, därför att nu är man beredd att säga ja till huvuddelen av det direktivet, har jag förstått.