prot · GR0983 · 2004-03-16 00:00:00 — För att få det till protokollet måste jag avsluta med tillväxtmeningen en gång till. Det blir kanske lite tjatigt, men den risken tar jag. Den meningen lyder: Om regeringen menar allvar med att hela skall leva och ger oss förutsättningar för detta så tar vi kommuner och det lokala näringslivet ansvar för att skapa tillväxt i våra delar av landet. Det krävs åtgärder nu! Statsrådet var inne på detta . Med risk för att vara tjatig även på den punkten undrar jag om det handlar eller än . Kan vi få någon tid som riktlinje för att tala om för dem som ligger på oss i den här frågan? Det här är mitt sista anförande, och jag vill tacka statsrådet för debatten. Det blev ju en omfattande debatt i den här frågan. Det är kanske inte sista gången, utan vi får kanske återkomma. 61 Miljöminister (): När det gäller tidpunkten vill jag säga att vi arbetar med detta inom . I och med att vi ännu inte är klara med på vilket sätt vi bör gå vidare, vilken omfattning det kan ha och behovet av ytterligare utredning, kan jag inte säga exakt hur det tar, men vi har det som en mycket hög prioritet att komma framåt så snart det är möjligt med den här frågan. Jag håller helt med om att tillväxtfrågorna ofta står högt på agendan i väldigt många sammanhang. Jag tror att det kan vara viktigt att avslutningsvis påminna om att vi inte bara behöver tillväxt, utan vi behöver också en långsiktigt hållbar utveckling. Det är också det som strandskyddslagstiftningen handlar om. Det handlar inte om att vi just nu befinner oss i en akut situation som vi ska åtgärda genom att förändra grunderna för strandskyddet, utan vi ska utforma en lagstiftning som håller framöver. Den ska ha legitimitet och vara tydlig och begriplig. Jag hoppas att vi genom fortsatt dialog och genom att ta till oss varandras synpunkter kan hitta en vettig väg framåt. Jag tror inte att alla kommer att bli nöjda, men jag tror att vi kommer att få en ännu bättre strandskyddslagstiftning. Jag tycker att vi har en bra strandskyddslagstiftning som vi ska vara stolta över, men jag tror att vi kan göra den ännu bättre. Jag hoppas att vi ska kunna återkomma med detta. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2003/04:326 om svenskt bistånd 62 Statsrådet (): har frågat mig om jag bedömer att det är rätt att lämnar bistånd till Negotiations Support Unit, NSU, i en pågående internationell konflikt. undrar också hur jag bedömer det faktum att stöder en verksamhet där det, enligt interpellanten, finns risker för att resurserna används i syfte att motarbeta det som den står för: en demokratisk utveckling, respekt för rättssamhället och mänskliga rättigheter. Vidare efterfrågar en extern utvärdering av stödet till NSU. Låt mig inleda med att säga att regeringen djupt beklagar att den israelisk-palestinska konflikten förblir olöst och att den fortsätter att skörda människoliv. Vi arbetar med stort engagemang, både enskilt och inom ramen för EU och FN, för att fredsprocessen ska återupptas och för en rättvis och varaktig lösning på konflikten. I det svenska utvecklingssamarbetet har vi blivit alltmer medvetna om vikten av att koppla konfliktfrågor till orättvisor, ojämlikhet, förtryck och motsättningar mellan olika befolkningsgrupper. Insikten har vuxit om att säkerhet förutsätter demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet samt ekonomisk och social utveckling. Dessutom krävs rättvis fördelning, miljöhänsyn och förstärkt internationellt samarbete. vet vi att fred och säkerhet är en förutsättning för utveckling. I linje med detta är de övergripande målen för svenskt utvecklingssamarbete med och att verka för fredlig utveckling och stärka fredsprocessen. Fredsprocessen främjas av uppbyggandet av en fungerande palestinsk demokratisk rättsstat och ett levande och aktivt civilt samhälle. Den palestinska myndighetens möjlighet att fungera är avgörande för att fredsförhandlingarna ska kunna återupptas. Det finns ingen alternativ förhandlingspartner för . Bakgrunden till det internationella stödet till NSU är att det under Osloprocessen snart framgick att de palestinska förhandlarna ofta hamnade i ett kunskapsmässigt underläge gentemot sina israeliska motparter. Resurser och kapacitet att ta fram relevanta och sakligt välunderbyggda underlag inför förhandlingarna återspeglade parternas ekonomiska resurser i övrigt till palestiniernas nackdel. De ojämlika ekonomiska förhållandena mellan parterna föranledde det brittiska for International Development, DFID, att i en förstudie konstatera stora behov av att uppgradera det juridiska och administrativa stödet till de palestinska förhandlarna. Det brittiska stödet utformades genom uppbyggnad av en särskild enhet, NSU, inom PLO:s Negotiations Affairs Department. Stödet till NSU kanaliseras via det brittiska managementinstitutet , som har i uppgift att rekrytera experter till NSU. NSU är uppdelat i två enheter: policyenheten samt medie- och kommunikationsenheten. Policyenheten ger råd i ärenden som berör de så kallade slutstatusfrågorna, till exempel flyktingar, gräns- och vattenfrågor och status. En annan viktig uppgift för NSU har varit att förmedla de palestinska förhandlingspositionerna till det palestinska samhället och till omvärlden inklusive . Syftet är att förstärka medvetenheten om att det, utvecklingen på marken till trots, finns en palestinsk beredskap för och vilja till seriösa förhandlingar om en permanent lösning på konflikten. ger stöd till NSU. Utöver och ger även , och stöd. står för cirka två tredjedelar av bidragen. Det svenska bidraget uppgår till . Även det svenska stödet förvaltas av . Inga svenska medel går direkt till den palestinska myndigheten eller PLO. Det finns starka skäl till att stödet till NSU har fortsatt trots att fredsprocessen ofta stöter på stora svårigheter och befinner sig i en återvändsgränd. Materian som ska behandlas i fredsförhandlingarna är mycket komplex, och när förhandlingarna återupptas måste kapacitet finnas på båda sidor. Också sker emellanåt kontakter av förhandlingskaraktär mellan parterna då palestinska ståndpunkter behöver utformas och preciseras. Vad gäller det svenska biståndet i allmänhet ingår Sida ett särskilt avtal för varje projekt. Dessa avtal innehåller noggranna regler för såväl den innehållsliga och finansiella redovisningen av projektet som för hur revisionen ska utföras. Revisionen görs av stora internationella och auktoriserade revisionsbyråer. Jag vill understryka att regeringen har stort förtroende för Sidas hantering av det svenska biståndet. Sida gör tillsammans med UD en kontinuerlig utvärdering av stödet till NSU. och övriga givarländer anser att har varit framgångsrikt. Det brittiska parlamentets kommitté för internationell utveckling har granskat det brittiska stödet till de ockuperade . I rapporten, som offentliggjordes , beskrivs stödet till NSU så här: Sedan de officiella fredsförhandlingarna kollapsade , har NSU breddat sitt mandat i syfte att kunna bidra till att skapa bättre förutsättningar för återupptagna förhandlingar och till diplomatiska fredsinitiativ av olika slag. DFID:s stöd till NSU är ett exempel på hur utvecklingssamarbetet på ett ändamålsenligt och konkret sätt kan stödja fredsprocessen. DFID:s flaggskeppsprojekt till stöd för NSU kan betraktas som en modell för det fortsatta utvecklingssamarbetet. Jag delar denna uppfattning. 63 (): Jag tackar biståndsministern för det utförliga svaret. Låt mig till att börja med poängtera att den här debatten inte handlar om stödet till palestinierna i sig utan snarare sättet som det genomförs på. Mitt syfte är att säkerställa att pengarna verkligen går till den fattiga palestinska befolkningen som är i stort behov av hjälp. En hel del frågor kvarstår dock som jag skulle vilja få svar på. presenterade docent vid statsvetenskapliga institutionen vid på uppdrag av Sida en rapport om den palestinska myndighetens roll och framväxt, dess roll i förhållande till det civila samhället och framtida problem och möjligheter. Den här rapporten grundade sig på fältstudier, intervjuer och i första hand palestinskt källmaterial. Där gjordes bedömningen att det svenska biståndet till och borde skäras ned och att biståndet i stället skulle ges direkt till det palestinska civila samhället. Slutsatsen i rapporten var att direkt stöd till den palestinska myndigheten skulle upphöra på grund av förekomsten av centralism, korruption och maktmissbruk. Den palestinska myndigheten bedömdes ha ett odemokratiskt styre, understödd av de palestinska säkerhetstjänsterna som myndigheten byggt upp. Säkerhetstjänsterna var redan då enligt de avtal som tecknades mellan och den palestinska myndigheten alltför många och alltför stora med otydliga befogenheter att stötta den politiska elit som omfattade många palestinier som har skaffat sig en privilegierad ställning. Trots docent rekommendation som skedde och återkommande kritik från flera etablerade internationella organisationer och tidigare och pågående utredningar från exempelvis IMF där palestinska myndigheter misstänktes eller bevisligen har förskingrat biståndsmedel i terrorsyfte eller för privat bruk har den inte upphört att anslå pengar till den palestinska myndigheten. I stället hemligstämplades den här rapporten, och biståndet fortsatte ostört under ett flertal år utbetalningar med svenska skattebetalares pengar. Detta tycker jag är anmärkningsvärt. Vidare motverkar det vårt goda rykte som ett av de mest transparenta länderna inom EU och kanske i hela världen. Därför vill jag ställa några ytterligare frågor. Kan biståndsministern svara mig på vem som hemligstämplade dessa handlingar och varför? Anser biståndsministern inte att också dessa pengar borde gå direkt till den palestinska civilbefolkningen? Och vad är de verkliga motiven till att detta fortfarande pågår? 64 Statsrådet (): Tack för frågorna. Detta är väldigt viktigt. Fattigdomen i de palestinska områdena har ökat drastiskt . är det nästan två miljoner människor som lever på . handlade det om 650 000 människor. Det är en utveckling som jag tror att vi båda två oroas mycket av. Många av dessa frågor har figurerat i pressen . Jag tackar för möjligheten att få klargöra en del saker. rapport hemligstämplades då det vid tillfället pågick förhandlingar och det fanns saker i denna rapport som skulle kunna störa förhandlingsarbetet. Sedan har den hemligstämpeln hängt kvar, och rapporten lämnades nu ut efter förfrågan från både medier och privatpersoner. I rapporten sades det mycket riktigt att man inte ska stödja den palestinska myndigheten, vilket inte heller sker. Det stöd som går till den palestinska befolkningen handlar om välfärdsprojekt, stöd till palestinska barn, stöd till skolor, humanitärt stöd och stöd till enskilda organisationer. Det går inget stöd direkt till den palestinska myndigheten, precis i enlighet med vad som stod i rapport. Det som också stod i rapport var att han ansåg att man borde fortsätta med den typen av bistånd som ledde till att minska fattigdomen och till att öka, eller i varje fall att upprätthålla samhällsservicen på godtagbara nivåer. Precis den linjen har det svenska biståndet hållit . Huvudfokus i det svenska biståndet är just att jobba med barns välfärd, olika typer av sysselsättningsskapande program, upprätthållande av samhällsservice och tyvärr, om jag får uttrycka mig så, väldigt mycket humanitärt bistånd beroende på den förskräckliga situation som råder i de palestinska områdena. Det svenska biståndet har i väldigt hög grad använts i enlighet med rapport . Den som refererade till publicerades . I den beskrevs också stora problem som man har haft i den palestinska myndigheten. Man skrev också att sedan den nuvarande finansministern tillträdde för lite har betydande förbättringar gjorts och att man ser att den palestinska myndigheten arbetar på ett väldigt bra och genomarbetat sätt i hanteringen av sina finanser. Att det har varit problem var precis det som stod i . Men man sade också att man inte ser samma problem, och det tycker jag är viktigt att komma ihåg i vårt samarbete med olika palestinska organisationer. Men, som sagt, det går inget svenskt bistånd direkt till den palestinska myndigheten utan via andra organ. Och en stor del av det svenska biståndet går till humanitära insatser via UNRWA och via andra FN-insatser eller via enskilda organisationer. 65 (): Som biståndsministern och jag är överens om har mycket kritik och från olika håll riktats mot den palestinska myndigheten och dess sätt att leda, administrera och använda sig av biståndsresurserna. Som jag tidigare nämnde gäller det framför allt bristen på insyn och öppenhet i organisationen. Det är korruption, och det förekommer maktmissbruk. Det är naturligtvis inte acceptabelt att den tillsammans med andra länder har fortsatt att ge stöd till något som går emot det som den säger sig värna, nämligen demokratisk utveckling, respekt för mänskliga rättigheter och rättssamhället. Därför kräver vi nu ett klargörande om vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för att garantera att svenska skattebetalares pengar inte går till propaganda, inte minst då det handlar om offentligt bistånd vid pågående internationell konflikt. Biståndsministern nämner att våra pengar går via andra organ. Men hur pass säkerställt är det att detta verkligen går till de saker som vi har beslutat om? I pressen har man fått en känsla av att de som har varit inblandade i de här märkliga transfereringarna, som väldigt få beslutsfattare verkar vilja tala om eller inte vilja ha några externa utvärderingar om, inte riktigt tål offentlig kritik. Mig veterligen har man inte gjort någon extern utvärdering vad gäller detta. Vi har alla ett ansvar för att svenska skattebetalares pengar verkligen går till rätt saker, till det som vi har beslutat om. Då måste besluten tåla att vistas i dagsljus. Det viktigaste måste ändå vara att vi framåt ser att biståndsmedel inte går till korrupta regimer av vilket slag det än vara månde och att resurserna verkligen når dit vi har menat. Jag har ytterligare en fråga till biståndsministern: inte ministern att det här undergräver fredsprocessen när vi inte kan visa det öppet? Dessutom har vi ju nu väldigt länge gett bistånd i den här formen. Det känns inte som att det har blivit till det bättre. Jag skulle vilja höra från regeringen varför stödet fortsätter på samma sätt år trots att inget av de missförhållanden som man pekar på i rapporten egentligen har korrigerats. 66 Statsrådet (): Det är många olika frågor som ligger i olika frågor om jag får uttrycka mig på det sättet. Svenskt bistånd till den palestinska befolkningen handlar om att skapa förutsättningar för en fredsprocess både genom stöd till enskilda organisationer och genom FN-systemet och internationella organisationer för att jobba med humanitära insatser och för att jobba på en förståelse på gräsrotsplanet för att förhandlingar måste till. Det handlar också, som sagt, om att stödja sysselsättningsskapandet och om att få till en ekonomi. Den palestinska ekonomin har minskat med nästan en tredjedel på ett par . Det handlar om olika sådana typer av insatser. Men framför allt är syftet att få i gång fredsprocessen igen på olika sätt. I det arbetet har vi sett, och ser fortfarande, NSU som en mycket viktig del. De utvärderingar som har gjorts avseende NSU visar att de underlag som tagits fram har varit av väldigt hög kvalitet, av god akademisk kvalitet, och har använts som kunskapsunderlag och förhandlingsunderlag på olika sätt. Sanningen är ju den att styrkeförhållandena ekonomiskt mellan de två parterna är enormt olika. Syftet med stödet till NSU har varit att lite lite grann minska de styrkeskillnaderna och att ge den palestinska myndigheten och den palestinska organisationen möjlighet att förhandla på ett någotsånär likvärdigt sätt. Det tycker vi från regeringens sida är ett bra sätt att stödja fredsprocessen och en återupptagen fredsprocess, för sanningen är att det även som tur är pågår en del kontakter mellan israeler och palestinier. Genèveinitiativet är ett exempel på det. Till olika typer av den sortens initiativ behövs det akademiska underlag, kompetenta och bra underlag, från båda sidor som man kan förhandla utifrån. Därför tycker jag fortsatt att stödet till NSU har varit bra och är bra. Det visar utvärderingarna, och det visar de samtal som vi haft med de andra givarna holländare, britter, danskar och norrmän. Vi är helt eniga om att stödet är bra, fungerar bra och når avsett syfte. Precis som sade ser situationen inte speciellt mycket ljusare ut men desto större är behovet av att fortsätta att stödja den här typen av insatser eftersom det är bara genom samtal, samtal och åter samtal som man kommer att hitta en lösning. 67 (): Jag tackar biståndsministern för de svar som hon har kunnat ge mig här . Men hur kan regeringen tro att man gynnar fred i och på genom att stötta någon som lever genom att förtrycka folket och som ökar korruptionen och visar ett så totalitärt beteende? Alla vill vi ha en palestinsk stat, en demokratisk stat, som värnar mänskliga rättigheter och verkliga rättssystem. Alla vill vi också se till att palestinierna får humanitär hjälp och en framtida möjlighet att skapa en egen stat. Men då behövs det också att vi hjälper till med att skapa möjliga lösningar på konflikten. Precis som biståndsministern säger gäller det att fortsätta att prata och prata. Men detta kräver att parterna sätter sig vid förhandlingsbordet igen, på riktigt, för har inte drivit någon fredsprocess. Tvärtom började intifadan när det såg som ljusast ut. Min förhoppning är att regeringen skapar nya, mer effektiva kanaler för att kunna bidra till den fred, till den fredliga lösning, som vi alla vill ha. Vad gäller detta med utvärderingen instämmer jag inte riktigt i synpunkter. Mig veterligen är ingen extern utvärdering gjord avseende NSU. Det är i alla fall det svar som vi ledamöter i har fått. Betänk bara det faktum att givarna träffas för samordning av stödet till NSU och att en gemensam, an external review, är planerad men ännu inte gjord! I fortsättningen är det alltså väldigt viktigt med mer av öppenhet och insyn just för att, som jag sagt, kunna bedöma att pengarna verkligen går till det som vi har beslutat om till den palestinska civilbefolkningen. Det är också väldigt viktigt för oss förtroendevalda att det existerar en öppenhet och insyn detta för att svenska folket verkligen ska behålla biståndsviljan. Avslutningsvis vill jag ställa en fråga som jag ännu inte har fått svar på: Vem hemligstämplade detta material? 68 Statsrådet (): Hemligstämplingen skedde hos Sida i samråd med UD, 1997. Jag ska fortsätta med att repetera: Det går inget svenskt bistånd till den palestinska myndigheten, utan det går genom projekt med olika partner, samarbetspartner, för att stötta fredsprocessen och för att motverka fattigdom i de palestinska områdena. Vi är, som sagt, helt överens om att vi måste arbeta med det svenska biståndet för att hitta möjliga lösningar i fredsprocessen och för att komma vidare i det arbetet. Det är därför som vi har visat en stor öppenhet för att stödja det så kallade Genèveinitiativet. Kommer det fram andra förhandlingsinitiativ från seriösa parter kommer regeringen självklart att seriöst titta på möjligheterna att stödja också de initiativen. Vi vet att det är många svenska folkrörelser, kyrkor och andra, som jobbar med att föra ihop grupper från både och för att på det sättet skapa folkliga diskussionskanaler. Det tycker jag också är väldigt viktigt, och det stöds med svenskt bistånd på olika sätt. Själva NSU har utvärderats av . Sedan kan man diskutera om det är en extern revision eller inte men man har tittat på det från och funnit att det fungerar bra och att underlagen är bra. I olika sammanhang har vi också märkt att underlagen är av hög kvalitet. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2003/04:301 om seniorforskare vid 69 Jordbruksminister (): har ställt tre frågor till mig om villkoren för seniorforskare vid och om antalet doktorander. tillhör de länder som satsar mest skattemedel på forskning per invånare. En grundpelare i regeringens forskningspolitik är att staten utgör garanten för en vital och fri grundforskning. Detta har stärkts genom den nya myndighetsorganisation för forskningsfinansiering som regering och riksdag har inrättat. För att utveckla och garantera den svenska forskningens kvalitet höjer regeringen anslagen till forskning och forskarutbildning med ca . En prioriterad fråga i regeringens forskningspolitik är och har varit det generationsskifte som svensk forskning står inför. Regeringen har särskilt uppmärksammat behovet av att utbilda fler forskare och trygga situationen för yngre och nydisputerade forskare. Det förestående generationsskiftet blir också ett viktigt tema i nästa forskningspolitiska proposition, som ansvarar för. Enligt regeringens mening är det generellt sett angeläget att få till stånd en ökad kraftsamling och en starkare profilering av lärosätenas forskning. Det innebär att seniorforskare som bedriver intressant forskning av hög kvalitet bör ges goda förutsättningar att finansiera sin verksamhet. Dessa forskare torde också vara attraktiva för externa finansiärer. Regeringens politik för att främja starka forskningsmiljöer och god forskning innebär att en stor del av de statliga forskningsresurserna bör fördelas efter prövning av forskningsfinansierande myndigheter, som exempelvis de forskarstyrda forskningsråden. () statsanslag uppgår till . Någon uppdelning i grundutbildningsanslag och så kallade fakultetsanslag görs inte, utan ska inom denna ram bekosta verksamhetsgrenarna grundläggande högskoleutbildning, forskning och forskarutbildning och fortlöpande miljöanalys. Universitet beslutar självt om hur stora delar av denna summa som ska gå till de olika verksamhetsgrenarna och om de interna prioriteringarna inom respektive område. av SLU:s statsanslag, eller ca 800 miljoner, avsätts innevarande år för forskning och forskarutbildning. Detta är en ansenlig summa. Till detta kan läggas ytterligare ca 625 miljoner i externa medel som SLU:s forskare tar hem. Det ankommer på och på universitetsledningen att få en fungerande verksamhet inom de ekonomiska ramar och med de verksamhetsmål som statsmakterna har beslutat om. Hur dessa mål ska uppnås ligger på SLU:s ledning att ansvara för. I detta ansvar ligger också att ha en personalstyrka med en kompetens som är lämpad för den verksamhet som ska bedrivas. Det är också universitets ansvar att se till att erforderliga handledare finns för forskarutbildningen. Under har antalet examinerade i forskarutbildningen mångdubblats, och det är regeringens mening att examinationen bör öka ytterligare. Vi behöver forskarutbildade i både högskolan och näringslivet. Vad gäller SLU specifikt vill jag framhålla att SLU har fått ett ökat uppdrag vad gäller antalet examina i forskarutbildningen, och enligt de planeringsförutsättningar som angetts i regleringsbrevet för SLU ska antalet examinerade öka , 20052008. SLU har av tradition genom sin roll som sektorsuniversitet en klar profilering för den gröna sektorn. Inom ramen för SLU:s verksamhet ligger förutom nyfikenhetsbaserad grundläggande forskning för vilken staten är garant också ett ansvar för en mera tillämpad forskning, vilken i stor utsträckning också bör finansieras av berörda näringar. Prioritering, profilering och kraftsamling för att skapa starka forskningsmiljöer är något som samtliga lärosäten har ett ansvar för, och det ankommer på det enskilda lärosätet, och sålunda också på SLU, att på bästa sätt hantera de problem som kan uppstå i samband med att förändringar sker i verksamheten. 70 (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret. Det finns naturligtvis flera skäl till att jag kommer med de här frågorna just .