prot · GS0910 · 2004-09-30 00:00:00 — Jag fick inte svar på min fråga om utrikesministern är tillfreds med FN:s agerande eller om har agerat kraftfullt i FN för att förmå FN att vara mer fast, direkt beslutsamt i den här viktiga konflikten. Folkmordsdiskussionen har naturligtvis skymt mycket av det kraftfulla agerande som vi kunde ha haft från början. Sedan har vi . Vad menar egentligen utrikesministern när hon säger: Jag välkomnar en för att bl.a. undersöka om folkmordshandlingar har begåtts? Vad är detta för tveksamhet, att undersöka först och agera sedan i stället för att agera direkt? Varför inte som och och i enlighet med vad Human Rights Watch har kritiserat gå in direkt? Slutligen har jag en positiv sak. Jag hälsar med tillfredsställelse att en skärpning enligt svaret nu finns i agerandet. Jag uppskattar svaret på min folkmordsfråga, att också framåt är berett. Jag hoppas att den här dialogen ytterligare ska sätta press på situationen och regimen i så att vi kommer till en lösning. 9 Utrikesminister (): Jag tror att frågeställarna försöker egentligen mot bättre vetande ge ett intryck av att agerandet skulle vara ett annat om man definierade det som folkmord. Till vill jag säga att Human Rights Watch uttryckligen har uttalat att man inte vill använda sig av folkmordskonventionen på det här stadiet. Det man ska skämmas för är om man inte reagerar på de allvarliga övergrepp som sker. Man behöver inte skämmas för vilka etiketter man sätter på det här. Men för sitt agerande, eller rättare sagt bristen på agerande, kan man ha anledning att skämmas. Därvidlag har dock ingenting att skämmas för. Vi var ett av de länder som tidigast började att reagera både genom att ställa krav på världssamfundet, det betyder framför allt FN men även EU, och på vårt eget agerande. Vi reagerade på det som sker där. Det var så allvarligt att man gärna får kalla det folkmord i allmäntermer om man inte med det menar att det har funnits en möjlighet att bedöma om det är det enligt den konvention som kom till 1948. Den behöver vi inte använda oss av för att ingripa mot folkmord, massmord och övergrepp av det här slaget. Den som inte vill erkänna det som sker i och därför inte reagerar på ett adekvat sätt, den har anledning att skämmas. Men det har inte den som faktiskt har reagerat och som vidtar de nödvändiga åtgärderna. Det är vad FN också har gjort när FN har konstaterat att det här handlar om hot mot internationell fred och säkerhet. Det öppnar alla möjligheter för världssamfundet, för de enskilda staterna, att göra det som situationen kräver. Vi behöver inte ha särskilda definitioner för att kunna göra det. Här handlar det om politisk vilja. Ni gömmer er bakom att diskutera termer i stället för att diskutera i sak. Men jag fick några frågor som handlade om saken. Hur mycket är berett att satsa? Vi har satsat det vi har bedömt som möjligt att satsa. Vi är beredda att fortsätta göra de satsningarna. När det handlar om trupperna är vår utgångspunkt att vi måste respektera den bedömning som Afrikanska unionen gör. De har ägarskapet när det gäller att gå in och använda det våld som kan behövas för att stoppa övergreppen som fortfarande pågår även om en viss förändring av situationen har skett. Den afrikanska unionen har uttryckligen uttalat att man inte vill ha bidrag från omvärlden i form av trupp. Däremot behöver man finansiering, logistikhjälp och transporthjälp. Detta är det vårt ansvar att se till att de får. 10 i (m): Skam eller inte: Jag kan försäkra att oppositionen inte gömmer sig bakom etiketter. Vi försöker utöva vårt ansvar som opposition för att driva på i en situation där vi är djupt oroade, där våra egna kolleger har rest till regionen och där vi faktiskt upprörs. Vi försöker inte mot bättre vetande, utan vi tror att agerandet skulle bli ett annat om man konstaterade att det var ett folkmord. Varför vill man inte säga att det är folkmord? För att det bjuder in till att man då måste agera. Det är ju det som bland annat är väldigt rädda för. Andra vill inte störa sina relationer. Det är därför jag ser att det finns två parter i den här konventionen när vi börjar diskutera folkmord, de som begår övergreppen men också de som har en skyldighet att ingripa. Bland dem finns vi. Jag kan göra det från talarstol. Jag tänker förbehålla mig den rätten, för jag ser att den här konventionen, folkmordskonventionen, tar sikte på människor som just nu förtrycks. Och de förväntar sig att vi ska agera. Jag tycker att det är skamligt att , som har de här stora folkmordskonventionerna och en engagerad utrikesminister, nu verkar vilja återgå till tidigare, mer snäva definitioner av folkmordsbegreppet. Efter övergreppen i och efter Rwandatribunalen har man ju fått en annan tolkning av begreppen. Det är därför jag tycker att det är så tragiskt att utrikesministern nu försöker fula ut oss genom att sätta etiketter och tycka att det här inte spelar någon roll. Jag hävdar att det spelar roll om man kallar det här för ett folkmord eller inte, och jag tycker att det är beklämmande att regeringen inte vill stå i förgrunden för detta. Jag är övertygad om att i historien kommer även , tyvärr, att bli betecknat som ett folkmord. Vi kommer att få skämmas lika mycket som när vi hörde talas om 800 000 döda människor i . Jag vill inte ha det på mitt ansvar i alla fall. 11 Utrikesminister (): Om vill vara övertygad om att vi från svensk sida, från regeringen, är engagerade i detta såsom i ett folkmord är jag beredd att säga att enligt min uppfattning är det ett folkmord. Men jag vill ändå överlåta detta åt dem som har att tillämpa våra konventioner. Vi i är väldigt noga med att inte varje land för sig får göra sina definitioner av de överenskommelser som vi träffar internationellt. är det den svage som förlorar på att den starke bestämmer sig för att ha sin definition av det vi har kommit överens om. Det är respekten för folkrätten det handlar om. Men för min del är jag beredd att i varje sammanhang säga att det som pågår i är mord på folk, folkmord. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2004/05:5 om byggstarten för den så kallade Ostlänken 12 Statsrådet (): Per har ställt tre frågor gällande Ostlänken, alltså den planerade järnvägsförbindelsen mellan och . 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av uttalandena om byggstarten? 2.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att färdigställandet av Ostlänken i tiden sammanfaller med färdigställandet av Mälartunneln för att ge högsta möjliga lönsamhet? 3.Avser statsrådet att medverka till miljövänligare och trafiksäkrare anslutningar till /med tanke på att flygplatsen har goda förutsättningar att bli landets näst största flygplats? Per påstår i sin interpellation att Ostlänken ska börja byggas och undrar hur jag enligt pressuppgifter kunnat säga att Ostlänken kommer att få en byggstart . Svaret är enkelt. Ostlänken kan påbörjas . I den nationella banhållningsplan som regeringen fastställde är reserverade för en första etapp av Ostlänken i perioden 20102015. Resterande etapper, som sammantaget bedöms kosta , ligger efter planens slutår, 2015. När det gäller Mälartunneln har regeringens uppdrag att bedriva planeringsarbetet så att utökad spårkapacitet kan tas i drift . Någon möjlighet att färdigställa Ostlänken till det årtalet finns inte. Skälet till det är bland annat att det återstår ett antal steg i den lagreglerade fysiska planeringsprocessen innan utbyggnaden kan påbörjas; bland annat måste en ansökan om tillåtlighet enligt lämnas in av . Själva byggtiden är för ett projekt av Ostlänkens storlek. Avslutningsvis kan jag konstatera att frågan om huruvida Ostlänken ska dras via /eller inte är en öppen fråga. Det fortsatta planeringsarbetet under ledning får visa vilket alternativ som är lämpligast. Men jag håller med Per om att det är angeläget att åstadkomma mer miljövänliga och säkra transporter. Det är en av orsakerna till att regeringen nu gör en rekordstor satsning på järnvägen. ska investeras i nya järnvägar fram . 13 Förste vice talman (): Först ska jag be att få tacka statsrådet för svaret på mina frågor. Jag tror att många av dem som bor i östra kanske uppfattar statsrådets svar, i jämförelse med uttalanden , som en halvsanning eller en lek med ord. Det är en uppfattning som jag tror att många får. Jag tror att de journalister som var närvarande i samband med pressträffarna fick uppfattningen att byggstarten skulle ske 2010 och att man då också skulle fullfölja byggnationen. Jag kan förstå resonemanget rent språkligt, att man kan hävda motsatsen. Men ofta är det nog inte så att man först bygger en etapp och sedan väntar 5, 10, 15 eller innan man färdigställer projektet. Jag uppfattar faktiskt statsrådets besked här som en dementi på beskeden i pressen i och . uträkningar visade att detta kanske var den mest lönsamma storskaliga järnvägssatsningen som vi hade att diskutera. Den har gång på gång kommit att senareläggas i planen, detta trots att vi har mycket stora regionala problem omställningar i försvarsindustri och i traditionell industri i regionen som det finns ett antal universitets- och regionsjukhus som tillsammans med sjukhusen uppe i och ända upp till skulle kunna bilda en utomordentligt stark region, därav också lönsamheten i kalkylerna för att bygga denna järnvägssträcka. Jag tycker att den är mycket angelägen. Det är en mycket stor uppslutning inom samtliga kommuner och landsting som berörs oavsett partifärg. Det finns en uppslutning hos fackföreningar och företag jag sitter själv som ordförande i om att det är den kanske viktigaste åtgärden som man kan vidta för att få en bred och bra utveckling i en region som har varit ganska hårt utsatt . Jag nämner i min interpellation . Det handlar framför allt om den dramatiska uppgången i fråga om passagerarunderlag och det folkflyg som vi där ser skapas med en och en halv miljon passagerare nu en av absolut största flygplatser och prognoserna tyder på att det kanske blir den näst största flygplatsen med 1015 direktlinjer till huvudstäder ute i . Det skapar ett ökat trafiktryck, något som inte förutsågs under beräkningar. Det borde därmed ytterligare stärka kravet på att denna utbyggnad görs. Vad jag och många andra har sett är att svenska folket har varit berett att pendla i vardera riktningen under många århundraden. Snabbare järnvägskommunikationer får sin stora lönsamhet när man bygger ihop relativt stora regioner med relativt stor folktäthet. Regionen från ända upp till inkluderande skulle kunna stärkas påtagligt och därmed hjälpa ganska kraftigt utsatta regioner till en mycket bättre utveckling. Jag vill ställa några följdfrågor till statsrådet. För mig var det något överraskande med öppningen om att man inte var säker på om man vill göra anslutningen till . Är det någon form av departementsglidning? Jag har ännu inte sett någon utredning eller någon del från där man vill utesluta detta, eller rättare sagt att man vill ha den. Det är likadant när kommuner, landsting och förbund går igenom det. Jag skulle vilja ställa en annan fråga. Om man bygger första etappen, när kommer den andra etappen? Dessutom vill jag fråga: Finns det någon annan kalkylmodell än de samhällsekonomiska analyserna i fråga om hur man rankar investeringar? Jag ska återkomma med den fjärde frågan i mitt nästa inlägg. 14 Statsrådet (): Per måste ursäkta, men jag förstår inte vilka citat han hänvisar till från . Ända sedan regeringen tog beslut om planerna har det varit alldeles glasklart att vi nu avsätter pengar för att bygga just den här första etappen under nuvarande planeringsperiod. Av praktiska skäl kan vi inte tidigarelägga det. Alla beslut som krävs för att man ska kunna gå fram med stora infrastrukturobjekt, oavsett om det rör en järnväg eller en väg, är inte tagna. Och precis som jag hänvisade till i mitt svar väntar till exempel en del av de miljöhänsyn som ska tas och beslut om vilka sträckningar som gäller. Det uppdraget ligger nu på . Det är också kopplat till svaret på Per första fråga. Det är alltid så att föreslår sträckning till regeringen. Det är självklart så att jag tycker att sträckningen förbi är oerhört intressant, inte minst utifrån det som Per själv nämner, nämligen den positiva utveckling som vi kan se av flyget på . Jag hoppas att den utvecklingen håller i sig. Och jag är övertygad om att den satsning som har gjorts på har genererat nya flygresenärer som vi på olika sätt har anledning att stötta och bejaka. Men det är som föreslår den exakta sträckningen till regeringen och ska motivera den. Det kan vara så att föreslår två alternativ och att regeringen då får ta ställning till dem. Jag är angelägen om att håller de planer som vi nu har lagt upp, nämligen att vi ska kunna ha en byggstart . Att vi har prioriterat arbetet med Ostlänken hänger ihop med den positiva regionala utveckling som vi ser där de infrastrukturinvesteringar som har gjorts i delar av har bundit ihop regionen och kommunen på ett positivt sätt och gjort det möjligt för människor att pendla längre sträckor. Det är också skälet till att vi lyfter fram första delen av Ostlänken . Vi vill att den ska hänga ihop med de investeringar som vi har gjort i Götalandsbanan och också i den bana som vi brukar kalla Europabanan, så att alla delar i den kedjan är starka och att vi kan få den trafik som vi har räknat med. Det är inte ovanligt att stora planeringar i infrastrukturen går över två planeringsperioder. Det betyder inte att vi vill se ett hack eller ett uppehåll i utbyggnaden av Ostlänken. De stora planeringar som görs i slutet av nuvarande planeringsperiod måste också fortsätta in i nästa planeringsperiod. Så var fallet när vi nu tog beslut om nya planeringsramar för både väg- och järnvägssidan, att vi bygger klart sådana projekt som fanns också . Det är också avsikten med planeringen runt Ostlänken. Sedan har räknat på en rad olika objekt för att se vilken samhällsekonomisk lönsamhet de kan ha. egna beräkningar visar att inte har den positiva samhällsekonomiska effekt som en del andra objekt har. Det har inte betytt att regeringen inte har lyft fram det, utan vi ser de regionala effekterna och den möjlighet till utökad arbetspendling och stöd för underlaget på som Ostlänken kan vara som en viktig framtidspotential. Därför har vi valt att avstå från de rekommendationer som har gjort på grund av den samhällsekonomiska kalkylen och i stället själva prioriterat Ostlänken så som vi också har gjort till exempel med järnvägsinvesteringar runtomkring där vi bedömer att de regionala effekterna väger så tungt att vi utan problem kan argumentera för att Ostlänken och en del andra infrastrukturobjekt är oerhört viktiga ur ett regionalt perspektiv. 15 Förste vice talman (): Vad gäller järnvägsplanering är jag väl medveten om att det nu görs en järnvägsutredning som ska bli klar . Det finns en väldigt stor uppslutning från regionen kring att detta ska genomföras snabbt i och med att det finns kommuner utmed banan där arbetslösheten är förhållandevis hög. Det finns också mycket stora strukturella industriella problem att ta tag i, något som naturligtvis kan underlättas högst påtagligt med bättre pendlingsförhållanden. Vi har ju naturligtvis tittat på både och motsvarande banor och vilken enorm regional betydelse det har fått i väldigt utsatta regioner när man har kunnat pendla på i vardera riktningen till starka regioner. Det är ju därför intresset är så utomordentligt starkt från delar som faktiskt är en form av bergslag som min valkrets, , utgör med de omställnings- och sysselsättningsproblem som finns. Jag är väl medveten om att som sådan inte är lönsam för utbyggnad enligt någon samhällsekonomisk analys, utan det gäller helheten, och då menar jag inte bara helheten vad gäller Ostlänken utan hela vägen ned till . Men när vi räknade på det i fann vi att det var den lönsammaste biten som man kunde ta fram. Vad vi säger från regionen är att en anslutning till är viktig. Det säger inte att man ska ta bort anslutningar till andra kommuner, utan det handlar om att man gör olika slingor runt banan för att suga upp ett så stort passagerarunderlag som möjligt. Flygplatsens intresse är naturligtvis detsamma som regionens, och vi ser en dramatisk utveckling i hela flygverksamheten till folkflyget: den starka flygplatsen söder om som skapar helt nya resandemönster. Det är naturligtvis intressant att detta knyts till järnvägen i stället för enbart biltrafik i och med att det är så väldigt stora passagerarflöden det handlar om. För oss är det därför naturligtvis viktigt att banan kommer i gång, och jag vill ställa frågan: Kan jag därmed tolka statsrådet så att statsrådets uppfattning är att efter att första etappen byggs så ska man fortsätta och inte göra uppehåll i 5, 10 eller ? Om det nu inte sker en kontinuerlig utbyggnad, är det åtminstone i det närmaste det som är ambitionen? Den andra frågan, som jag inte fick med i mitt förra anförande, gäller naturligtvis Mälartunneln. Jag inser väl att det är förfärligt svårt att komma , men : För att få lönsamhet i Mälartunneln och därmed öka kapaciteten i bör man fylla den med tågtrafik som är lönsam. Därför är det naturligt att försöka sätta samman projekten så nära i tiden som möjligt. Man tappar ju delvis lönsamheten för Mälartunneln om man inte kan få fullt kapacitetsutnyttjande, eller i alla fall så fullt som är möjligt. Den tredje delen i det här är kalkylsystemen. Jag bedömer att man ska se helheten av kalkylen av regionens utveckling. Den kritik jag själv har riktat mot de samhällsekonomiska kalkylerna är att man närmast har underskattat de arbetsmarknadspolitiska och näringspolitiska krafterna, det vill säga att kunna få starka industri- och forskningskluster i regioner som inte står i motsats till varandra inom utan konkurrerar med internationella regioner. En sådan här satsning kan få utomordentligt stor betydelse med de olika delkluster som finns, där ett plus ett inte behöver bli två utan har goda förutsättningar att bli tre. Det är därför vi är angelägna, och därför vill vi gärna ha ett förtydligande om att den första etappen också följs av en andra som fullföljer byggnationen av Ostlänken. 16 Statsrådet (): Jag vill understryka det som Per talar om, nämligen det stora stöd som finns på regional nivå. Det är naturligtvis väldigt välkomnande. Det kommer också att bädda för att alla kommer att göra sitt yttersta för att planeringsprocesserna nu kan hålla den plan man måste hålla för att också kunna byggstarta . Jag håller också med om bilden av att det är angeläget för oss, inte minst utifrån ett miljöperspektiv, att se till att den ökade arbetsmarknadspendling som vi så väl behöver kan ske till stor del på tåg, inte minst i regioner som runt , där det bor väldigt många människor. Det är min planering och min övertygelse att den första etappen ska fortsättas av de resterande etapperna också in i nästa planeringsperiod. Det är det vårt arbete har utgått ifrån på departementet. Jag är också angelägen om att vi bygger bort alla de flaskhalsar som finns. Jag nämnde i mitt förra inlägg att tanken med investeringarna i Ostlänken hänger ihop med redan gjorda investeringar runtomkring på andra banor. Det är klart att de investeringar som vi nu står inför beträffande Mälartunneln också är en viktig del. Mälartunneln kommer att få en effekt lokalt och regionalt i för den pendling vi ser här, men Mälartunneln är också av ett nationellt intresse. Det är oerhört trångt på spåren, och vi måste öka kapaciteten där. För att vara säkra på att vi också i arbetet runtomkring Mälartunneln kan hålla alla de tidsplaner som krävs, lokalt, regionalt och nationellt, för att kunna sätta spaden i jorden enligt arbetsplanen har regeringen också utsett att vara den som bejakar och vaktar de datum och de beslut som måste komma till stånd så att inga förseningar äger rum. Det är också en angelägenhet för oss. Jag tror att de kalkyler som vi gör måste ses i en helhet. Det kan vara svårt att räkna på en positiv regional utveckling i ett arbetsmarknadsperspektiv, men det är ingen tvekan om att investeringarna framför allt på järnvägssidan har knutit ihop regioner som tidigare upplevdes vara långt ifrån varandra, men där vi nu ser hur man med snabba förbindelser kan dagspendla. Det är klart att det ger förutsättningar för nya verksamheter, klusterbildningar och för en helt annan arbetsmarknad för kvinnor och män, då man kan bo på ett ställe och ha arbetsmarknaden på ett annat. Det är den helheten som jag menar att regeringen och måste ta ansvar för. Jag har respekt för att när myndigheterna räknar så gör de det utifrån de kalkyler som vi har satt upp för dem. Sedan är det upp till oss politiker att ta ansvar för och ta hänsyn till helheten när vi väger samman alla de kalkylerna. 17 Förste vice talman (): Det är naturligtvis så att det måste göras känslighetsanalyser på alla kalkyler, och det är ju det som ibland ger något oväntade utfall. Det såg vi även när vi räknade på kalkylerna för , eftersom tågomstigning hade ett väldigt högt värde i den typen av kalkyl, vilket fick ganska plötsliga upplösningar, om man så säger. För mig är det, med den tid jag tillbringade i , oerhört viktigt att klara pendlingen inom den timme som visar sig så dramatisk för om man får en arbetspendling eller ej. I gäller alltså följande: Ska man få ut en väsentligt ökad storstadseffekt är det omöjligt att i stor utsträckning använda bil eller buss, utan det är tåg som gäller, för det går inte att framföra bilar med den hastigheten. Jag kan säga att min pendling från tar med bil. Det är helt omöjligt. Därför är det så på min hemort att när arbetstillfällena i kommunen har minskat ganska kraftigt har man ändå klarat befolkningen genom mycket kraftigt ökad pendling. Vad jag därmed skulle vilja säga är att vi ser det som oerhört viktigt att man får både tidsplanering, uthållighet och förutsägbarhet i den här utbyggnaden. Jag vill också gärna som en sista precisering höra att regeringen inte har någonting emot anslutningen mot . Jag vågar säga att regionen, landstingen, regionförbunden och kommunerna, ja, alla räknar med en anslutning till både av trafik-, miljö- och lönsamhetsskäl i projektet. Därför vill vi inte gärna se att det finns någon tveksamhet om regionen kanske även . Alla vill ha en sådan anslutning för att därmed få ett väl fungerande, effektivt flöde. Jag är naturligtvis besviken för att vi inte fick med Ostlänken jag hade gärna sett det, så att vi hade haft den klar men jag tror att det krävs en fortsättning absolut för att vi ska få ett väl fungerande system här. 18 Statsrådet (): Vi kommer att göra vårt yttersta för att hålla de planeringsramar som vi nu har satt upp, och jag är oerhört angelägen om att den första etappen kan komma till stånd 2010. Det är enligt de planeringsprocesser som väntar det snabbaste möjliga för att vi ska kunna vara säkra på att alla beslut som måste tas är på plats. Regeringen har inte tagit ställning mot en anslutning via , utan vi avvaktar det underlag och det förslag till sträckning som kommer att lämna till oss. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2004/05:16 om likvärdighet i förskolan 19 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att säkra likvärdigheten i förskolan och om jag avser att förtydliga skollagens bestämmelser om likvärdighet i förskolan. Låt mig först inleda med att säga att, även om förskolan ännu inte är någon skolform, jag delar uppfattning att det är ytterst angeläget att alla barn, var de än bor i landet, erbjuds en likvärdig förskola. Detta är en av grundstenarna i regeringens förskolepolitik. Skollagen och förskolans läroplan beslutas nationellt och har till syfte att garantera likvärdighet i förskolan. Däremot har kommunerna det samlade ansvaret för genomförandet av verksamheten. Syftet med detta är att skapa en så effektiv organisation som möjligt utifrån lokala förutsättningar och behov. Det är i kommunen och i förskolan som kunskaperna om behoven finns.