prot · GR0977 · 2004-03-04 00:00:00 — 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Följande statsråd kommer att delta i dagens frågestund: Statsrådet , näringsminister , socialminister , miljöminister och statsrådet . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Jag vill erinra både svarande och frågeställare om att en fråga ska vara antingen av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom ett av de närvarande statsrådens ansvarsområden och avse dennes tjänsteutövning. Frågor och svar ska vara korta och i princip inte överstiga en minut. Jag hälsar regeringens ledamöter välkomna. Staten som medlem i 2 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Den berör i och för sig också . Den handlar om den debatt som blossar upp emellanåt om statens förhållande till näringslivet. Det händer i det sammanhanget att diskussioner kommer in på frågan om huruvida statliga företag ska tillhöra eller inte. Det är ett tema som bland annat speglas i en notis i . Min fråga till statsrådet blir därför: Anser statsrådet att ett statligt medlemskap i är till gagn för och till gagn för staten som ägare? 3 Näringsminister (): De statliga företagen har varit medlemmar i och under en ganska . var man det inte. Man hade en egen arbetsgivarorganisation. När vi nu har organiserat om vårt arbete med ägarfrågorna i är detta en av de frågor som vi tänker ta upp och värdera. Vilka har erfarenheterna varit och hur bör vi göra framöver? Vi ser klara fördelar med medlemskapet. Man får ett bra stöd i förhandlingssammanhang och i juridiska frågor av de olika branschorganisationerna. Men vi ser också bekymmer. Vi ser till exempel principiella svårigheter att förena de olika roller det innebär att å ena sidan vara med i en organisation som har som en av sina huvuduppgifter att påverka regeringen som man ska representera samma regering som ägare när det gäller frågor om policy, ersättningar, moral och etik eller vad det nu kan vara i den allmänna samhällsdebatten. Här kan uppstå en rollkonflikt, och det har vi också sett , som kan var svår att hantera. Det aktualiserar frågan om man kanske skulle ha en annan ordning. Det ska vi börja titta på . 4 (): Tack för det svaret, . Jag tycker naturligtvis att det är oerhört viktigt att staten har en hög förtroendeprofil i dessa så viktiga frågor. Om det finns en dubbelhet som uppfattas så att staten sitter på två stolar är det naturligtvis väldigt viktigt att man ser över detta. Men det innebär väl inte att statens förhållande till näringslivet försämras? 5 Näringsminister (): Vi eftersträvar naturligtvis väldigt goda förbindelser med näringsliv och med de organisationer som representerar det svenska näringslivet, men det uppstår ju tvetydiga och oklara situationer om organisationer, som kanske till och med företräds av anställda tjänstemän i statliga företag, uppträder offentligt med kritik mot regeringen och med helt andra åsikter i viktiga frågor än vad företagets ägare har. Då uppstår ju frågan: Vad tycker egentligen staten? Hur är det ställt i det ena, andra eller tredje avseendet med de åsikter man för till torgs? När det gäller ersättningsfrågorna har regeringen klart och tydligt visat vad den tycker i de handlingar vi har vidtagit för de statliga företagen. Det ska inte vara några bonusar till vd:ar. Det ska vara klara och tydliga regler för offentliggörande och transparens. Då är det ett klart bekymmer om man ser i tidningen att en anställd tjänsteman i de statliga företagen går ut och säger att detta är dumma regler och att vi bör göra på något annat sätt i näringslivet. Det blir en rollkonflikt för enskilda personer och för staten . Jag tycker att vi bör värdera detta när vi nu inleder det här arbetet. 6 (): Vid den senaste frågestunden här i kammaren undvek socialministern att svara på min fråga om svensk sjukvård. Jag kommer därför att upprepa frågan och hoppas att jag får svar . Min fråga är: Hur kan socialministern vilja förbjuda ett sjukhus, i detta fall , som utför mer vård för samma pengar som övriga sjukhus i ? 7 Socialminister (): När vi diskuterade senast försökte jag ge en liten bakgrund till det förslag vi har lämnat. Då räckte tiden inte till för att svara. Mitt svar är mycket enkelt. Vi tänker inte förbjuda . 8 (): Det är många som är intresserade av socialministerns svar här . Jag tolkar det så att kommer få fortsätta att arbeta som de gör och att avtalet kommer att förlängas när det går ut. I annat fall var svaret väldigt otydligt, men vi kommer väl att diskutera detta när vi ska ha en interpellationsdebatt i ämnet. lägre kostnader innebär att man kan utföra ungefär 1 500 fler höftledsoperationer för de pengarna. Tänk om andra kunde vara lika effektiva! Jag förstår inte varför socialministern pratar så illa om vinst i vården som staten tjänar grova pengar på vin och sprit. 9 Socialminister (): har nog missuppfattat det mesta i den här frågan. Vi har lämnat förslag till två principer för de sjukhus som drivs av landstingen. Om man byter driftsform för dem, ska de som tar över entreprenörskapet förbinda sig att inte ta emot patienter med privata försäkringar. Dessutom ska företagen eller organisationerna se till att vinsten stannar i vården. Det är inget fel med vinst, men vinsten ska inte gå till aktieägare som sitter långt utanför vården. Den ska gå till att förbättra vården, till de anställda eller till andra förbättringar av vården. Det reglerar vi . Det berör inte . Däremot ska ha ett nytt avtal med . Det avtalet handlar om vilka villkor som ska gälla när de ska fortsätta att driva sjukvård. Hur det avtalet ser ut avgör . Det får man diskutera den dagen det är dags för omförhandlingar. Det är ingenting som berörs av det förslag som vi kommer att lämna . 10 (): Jag har en fråga till näringsminister . Det är viktigt att inflationen hålls på en vettig nivå. Det här säkerställs bland annat genom att vi har en oberoende aktör på penningmarknaden. I är det . Oberoendet ger den trovärdighet som den behöver för att kunna agera på ett bra sätt. Samma syn har man i . Där säger till exempel finansministern: inhopp i penningpolitiken är att se som ett dåraktigt beteende. I hoppar tunga statsråd in i debatten om räntorna. De kör med andra ord över oberoende ställning. Min fråga till näringsministern är: Anser näringsministern att den lag som antog är felaktig? 11 Näringsminister (): Jag tycker att det var en väldigt bra lag som antog, inte minst på grund av att den så klart och tydligt skapar en synlig, demonstrerbar självständighet för så att det också blir möjligt för regeringens ledamöter att yttra sig utan att någon ska kunna missförstå det och tro att det handlar om instruktionsgivning och ordergivning från en regering till en underställd myndighet. är inte längre sammanflätad med regeringen på det sättet. Därmed har dessa möjligheter skapats. Jag kan berätta för hur jag ser på förhållandena i . Det finns en liten skillnad mellan och , som förklarar varför den amerikanske finansministern säger som han gör. Federal Reserve är inte självständig i förhållande till Vita huset. Det är presidenten som utser chef för den amerikanska . Då är ju saken i ett helt annat läge. Uttalanden från finansministrar och presidenter blir då uppfattade som styrsignaler till , något som de ju inte kan vara i . Det är det som i har gjort att det är möjligt att föra en friare debatt om de här oerhört viktiga frågorna för den svenska ekonomiska utvecklingen. 12 (): Syftet med införandet av lagen var att skapa trovärdighet. Det föreskrivs i lagen att inte får söka eller ta emot instruktioner när den fullgör penningpolitiska uppgifter. När då landets statsminister eller näringsminister går ut med åsikter om det här blir det utan tvivel en påtryckning. Personligen anser jag att den typen av påverkan inte är i enlighet med den trovärdighet som åsyftades med beslutet här i kammaren. 13 Näringsminister (): Jag kan inte förstå hur det skulle påverka trovärdighet. Tvärtom är det ju en demonstration av att faktiskt har en starkt självständig ställning. Dessutom menar jag att du uttrycker en ringaktning för professionalism och integritet. Det är ju så att har ett mål för sin verksamhet, och det är prisstabilitet vid inflation, precis som pekar på. Det är detta som den ska värdera när den fattar sina beslut om räntan, inte psykologiska, taktiska och andra konstiga biaspekter som det spekuleras om i debatten. Är räntan den som behövs för att vi ska nå målet för inflationen, eller är den det inte? Detta är enda fråga. De deltagare i det allmänna samtalet som tror att utöver det har andra beslutsprinciper, som att knäppa statsministern, näringsministern eller någon annan på näsan, anklagar ju de facto för att gå utanför sin uppgift, som ju bara är begränsad till att bekämpa inflationen. 14 (): Jag håller i min hand den första fördjupade utvärderingen från om hur arbetet med att uppnå de 15 miljökvalitetsmål som vi i har beslutat om fortgår. Det är en spännande, intressant men framför allt utmanande läsning. ordförande säger i en kommentar: För att nå miljömålen krävs beslut om nya åtgärder eller styrmedel . Det handlar om att nästa generation våra barn och barnbarn ska kunna leva med rik natur, giftfri miljö och hållbar utveckling. Jag vet att miljöministern förbereder en proposition, Miljömålsproposition 2005, men jag vill ändå redan nu fråga: Vilka slutsatser har miljöministern dragit och vad har hon tänkt göra för att skapa förutsättningar för att målen ska nås? 15 Miljöminister (): Det är riktigt, som säger, att regeringen kommer att lägga fram en proposition . Vi kan se att pekar på fyra områden där det är särskilt svårt att nå fram. Det gäller utsläppen av växthusgaser, det gäller spridningen av giftiga kemikalier i vår miljö, det gäller de levande skogarna och det gäller övergödningen. På alla dessa områden arbetar regeringen mycket intensivt just . Inte minst gäller detta spridningen av giftiga kemikalier, där vi arbetar inom EU för att få en sträng lagstiftning tillsammans inom hela unionen. Det är ett litet men absolut nödvändigt steg på vägen. Vi arbetar när det gäller utsläppen av växthusgaser intensivt med frågor kring energieffektivisering, utsläppsrättshandel och annat. Vi arbetar med havsmiljöfrågorna, där vi också kommer att förbereda en särskild proposition. På många områden tar vi alltså redan nu till oss de resultat som visar på. 16 (): Av kan man knappast dra någon annan slutsats än att det är dags för ett nytt avstamp i arbetet för att uppnå miljömålen, där alla goda krafter måste finnas med. Är miljöministern beredd att ta initiativ i arbetet med miljömålspropositionen för att samla representanter för riksdag, regering, forskarsamhälle, myndigheter och andra lämpliga personer i ett sådant avstamp för samråd och arbete för att komma fram till nya krafttag, sådana som ju så tydligt pekar på behövs? 17 Miljöminister (): När det gäller arbetet med den nya miljömålspropositionen är vi helt eniga om att det behövs ett nytt avstamp. Det är just därför som vi har lagt upp arbetet på det sätt som vi har gjort. Vi kommer att arbeta på många olika vis med att skapa en bred enighet och genom att få fram bra förslag. Jag kan inte direkt säga i vilken form det ska ske, men för mig är det självklart att vi ska nå en så bred enighet i som möjligt kring förslagen. Vi är också mycket öppna och intresserade av olika typer av åtgärdsförslag. Det allra viktigaste i denna andra stora miljömålsproposition är nämligen att veta hur vi ska nå målen. Vi vet vad vi ska nå. handlar det om hur vi ska nå målen. Jag är övertygad om att vi alla kan hjälpas åt med detta. 18 (): Min fråga riktar sig till miljöminister . utlovade regeringen en kärnsäkerhetsutredning, detta på grund av att 2 hade visat sig ha 2530 gånger högre sannolikhet för en härdsmälta än det uppställda säkerhetsmålet. Den utredning som presenterades svarar inte mot detta löfte. Det finns ingen bedömning av hur svensk reaktorsäkerhet står sig i en internationell jämförelse, inte heller av hur säkerheten utvecklats sedan den senaste riktiga kärnsäkerhetsutredningen . Det finns inte ens en sammanställning av resultaten av gjorda säkerhetsanalyser för de svenska reaktorerna, alltså av hur sannolik en härdsmälta eller en stor utsläppsolycka är vid en viss anläggning. Det finns inte heller någon bedömning av hur gjort sitt jobb . Avser att tillsätta en ny utredning med brett mandat och bred teknisk kompetens, liknande utredning? 19 Miljöminister (): Mitt svar till är att det inte är aktuellt att tillsätta en ny utredning. Min bedömning är att vi har fått mycket bra underlag genom den utredning som vi har fått. Det pågår också ett mycket bra arbete inom som handlar om att uppgradera säkerhetskraven på ett mycket bra sätt. Jag välkomnar intresse och kan gärna redovisa mer av det arbete som pågår. Självklart måste vi ha en öppenhet, och visst finns det ett behov av ytterligare utredningar, men just är det inte aktuellt att tillsätta en ny utredning. 20 (): Det finns mycket som tyder på att inte all svensk kärnkraft håller högsta internationella klass. Dels är kraftigt överrepresenterat när det gäller internationellt klassade incidenter på den så kallade INES-skalan, det vill säga på nivåer från 2 och uppåt. Det kan inte bero på att till exempel eller myndigheter underrapporterar. Dels ligger inte alla de svenska reaktorerna bra till enligt andra indikatorer, som antalet snabbstopp, tillgänglighet och stråldoser. Vidare är underbemannad jämfört med motsvarande myndigheter i till exempel och . En riktig kärnsäkerhetsutredning måste också granska resursbehov, om dess filosofi är den rätta, om dess kompetens har utvecklats på ett acceptabelt sätt och vad gäller situationen för yttre skydd till exempel mot terrorister. Också tillämpningen av kärntekniklagen skulle behöva belysas. 21 Miljöminister (): och jag är eniga om betydelsen av kärnsäkerhet och om att man noga ska följa hur den fungerar i . Vi har en ny situation , med en marknad och privata företag inom den här sektorn, vilket har gjort att kraven på har skärpts. Jag har dock ett mycket stort förtroende för och dess sätt att arbeta. Självklart måste vi också göra en översyn av resurser. Vi följer ständigt hur arbetar. Men detta är, som jag ser det, inget skäl för att tillsätta en ny stor övergripande utredning i de här frågorna. Det här kan vi hantera inom ramen för det arbete som vi dagligdags bedriver och med det sätt som vi från regeringens sida följer arbete på. 22 AXEL DARVIK (fp): Rapporterna om att arbetslösheten ökar kommer i en strid ström. Särskilt är det ungdomar som hamnar i kläm. I den senaste statistiken, trots kreativ bokföring, hamnar siffrorna på . De verkliga siffrorna är säkert uppemot de dubbla. Något som har visat sig effektivt för att ge ungdomar arbete är kvalificerad yrkesutbildning. KY-utbildningar drivs i nära samarbete mellan utbildare, näringslivet och företag. Detta är något som vi liberaler har sett positivt på, och vi har kämpat för en utökad satsning på KY-utbildningarna. Är regeringen beredd att ställa upp på en ökad satsning på KY-utbildningarna? Jag vänder mig med min fråga till statsrådet . 23 Statsrådet (): Axel Darvik tar upp en viktig fråga, nämligen ungdomsarbetslösheten. Regeringen har uppmärksammat detta , och det är inte en fråga som vi ägnar oss åt enbart vid sporadiska tillfällen. Det är en verkligen en angelägen fråga som vi följer upp. Däremot instämmer jag inte riktigt i Axel Darviks bild av att just KY-utbildningen skulle vara den mest framgångsrika när det gäller ungdomar. Ungdomar är enskilda individer, precis som alla vi andra, och har många olika sätt att komma ut i arbete och studier. KY-utbildningen är, precis som den betyder, en kvalificerad yrkesutbildning. Det är en ganska avancerad utbildning. Det är inte specifikt ungdomar som deltar i den typen av utbildning. Vi ser alla möjliga grupper. KY-utbildningar, påbyggnadsutbildningar, högskoleutbildningar, förändringar i gymnasieskolan, särskilda individuella handlingsplaner för ungdomar på arbetsförmedlingar är bara några av alla de sätt som vi måste använda oss av för att kunna öka sysselsättningen bland ungdomar. Vi ska inte spekulera för mycket i den kreativa bokföringen. Vi får nog hålla oss till jämförbara siffror. 24 AXEL DARVIK (fp): Vi i har länge fört fram ett antal olika förslag för att just åstadkomma fler utbildningar för mer praktiska yrken. Tyvärr har man från regeringens sida fått en känsla av att det har uppstått ett förakt mot praktiska yrken. Det märks bland annat i inställningen till lärlingsutbildning. Kan man nu tänka om och vara med på en del satsningar även för utveckling av fler utbildningsvägar som bland annat kan leda fram till praktiska yrken, till exempel en riktig yrkeshögskola? Det finns flera exempel från våra grannländer som man skulle kunna ta lärdom av. Är man intresserad av sådant? 25 Statsrådet (): Många av de ungdomar som har svårt att finna arbete är också de ungdomar som har svårt att klara av gymnasieskolan. Det är därför som en gymnasieproposition håller på att bearbetas. Att kunna växla mellan praktiska och teoretiska inslag i utbildningen är betydelsefullt. Det är något av det som gymnasieskolan strävar efter. Att däremot säga att det ska finnas lärlingsjobb instegs-jobb, som talar om där en grupp ska etableras på arbetsmarknaden som är billigare, som har osäkra anställningar, som lättare kan sägas upp, med sämre arbetsvillkor, är inte den väg som regeringen och Socialdemokraterna vill gå. Men att däremot ge möjlighet att lära på bästa sätt när det gäller teori och praktik är något som vi hoppas kunna återkomma till i gymnasiepropositionen. 26 (): Min fråga är till socialminister . har drabbats av många meningslösa och oförklarliga våldsdåd, inte minst i det offentliga rummet. En stor del av gärningsmännen har befunnits lida av psykisk sjukdom eller psykisk störning. Domarna har blivit, och blir fortfarande, i stor utsträckning rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning. Antalet platser inom den rättspsykiatriska vården är otillräckliga, och enligt uppgift står man nu inför stora svårigheter med att placera dem som döms. En gärningsman döms till rättspsykiatrisk vård för ett grovt våldsbrott och bedöms fortsatt vara farlig för samhället utanför. Men möjligheten att placera personen på en adekvat vårdplats är mycket dålig. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att förbättra möjligheterna till en bra rättspsykiatrisk vård i ? 27 Socialminister (): tar upp den fråga som har bekymrat oss . skakades av flera tragedier där vi kunde konstatera att det sannolikt är så att förklaringarna till våldsmännens och gärningsmännens uppträdande finns att söka i en allvarlig psykisk störning eller psykisk sjukdom. tillsatte regeringen en särskild psykiatrisamordnare vars uppgift var att dels försöka få kommuner och landsting att bättre samverka inom ramen för den nya lagstiftning som finns, dels komma tillbaka med förslag om hur vi ska kunna förbättra den psykiatriska vården. Vi väntar på psykiatrisamordnaren förslag, som vi hoppas kunna behandla relativt snart. ska vi kunna ta ställning till de förslag han kommer att lägga fram. Jag förväntar mig förslag som innebär att vi också ska kunna erbjuda adekvat vård för dem som döms till rättspsykiatrisk vård så att vi inte ska behöva finna oss i en situation där de som döms till vård inte får den vård som avses. Det konkreta svaret hoppas jag kunna ge . 28 (): Problemet är just att detta är en akut situation som kräver omedelbara åtgärder. Människor som döms till rättspsykiatrisk vård får inte plats där de rätteligen ska vara. Många placeras på platser inom den ordinarie psykvården, med stor risk att andra trängs ut. Dessutom skapar detta ibland stor oro på dessa institutioner. Har socialministern verkligen ingen egen uppfattning om hur man kan börja lösa detta allvarliga, mycket akuta, problem? 29 Socialminister (): söker strid i onödan. Det är väl rimligt att vi ber någon med bred medicinsk kompetens och erfarenhet av vården att gå igenom de svagheter som finns i den psykiatriska vården och att lägga fram förslag. Det är inte alldeles säkert att verklighetsbeskrivning stämmer, i alla fall inte i alla delar, när det gäller den rättspsykiatriska vården. Men vi ska få en bedömning av vad som behöver göras för att lösa problemen, och det är väl rimligt att vi använder oss av de experter vi har tillgång till. Vi kommer att få förslag, och vi kommer att ta ställning till dem. Vi ska se till att landstingen, som är ansvariga för hela sjukvården, har förutsättningar att erbjuda en god vård. Jag tror att om tänker efter kommer han att tycka att den ordningen är rimlig, det vill säga att vi vet när vi fattar beslut att vi har ett bra underlag att stå på. Diskriminering på grund av funktionshinder 30 (): Det här är en fråga till statsrådet . Frågan är föranledd av skriverier i i går och i viss mån skriverier i . Den arbetar för en handikappkonvention i . Jag skulle välkomna att vi också arbetade för en antidiskrimineringslagstiftning inkluderande funktionshindrade i Europeiska unionen. Här i kammaren har vi antagit en lagstiftning mot diskriminering i arbetsmarknadsfrågor. Vi har också ett nationellt program för handikappfrågor. Poängen med det är att vi har som avsikt att bli bäst 2010. Ambitionen är att handikappade och funktionshindrade människor ska inkluderas på olika sätt i det svenska samhället. Jag går över till skriverierna. En man vid namn har som ambition här i livet att bli präst i . Han drabbades under utbildningen av en grav synskada. Att man vill förvägra honom att fullfölja prästutbildningen är lite underligt, bland annat utifrån att det finns präster som fullgör sitt kall trots en grav synskada även i . Huruvida detta är juridiskt rätt får utredas i sin ordning. Anser statsrådet att det är lämpligt att medverka till att markera att diskriminering utifrån funktionshinder inte är tillåtet i ? 31 Statsrådet (): Jag har naturligtvis liksom alla andra tidningsläsare tagit del av de artiklar som frågeställaren refererar till. Jag kan inte annat än uttrycka min personliga förvåning. är vi som alltid försiktiga att uttala oss i enskilda fall. Vi vet egentligen inte vad det rör sig om. När det däremot gäller den allmängiltiga frågan om diskriminering är svaret naturligtvis att det inte ska få förekomma på grund av funktionshinder. Där är svaret glasklart. 32 (): Jag har själv i min funktion här blivit ledsagad till talarstolen. Jag upplever inte att om jag blir ledsagad av personal härifrån, av politiska meningsfränder eller motståndare på något sätt blir ledd i intellektuellt avseende. Det måste vara detsamma i det här fallet. 33 (): Jag har en fråga till . kom med en rapport , tror jag det var, som heter Förskolan i brytningstid. Den visar mycket tydligt att förskolan blir alltmer lik den vanliga skolan. Bland annat bedöms enskilda elevers prestationer. Man har individuella utvecklingsplaner, och så vidare. Min fråga till är: Är det en utveckling som regeringen bejakar? 34 Statsrådet (): Det är enkelt att ge ett svar till i den här frågan. Det är inte på något sätt i enlighet med regeringens intentioner. Det är så att det väcker mina funderingar och mitt bekymmer. Jag hoppas att det också väcker mycket oro hos de kommunpolitiker som fördelar resurser som inte alltid grundar sig på varje enskilt barns behov. Man sätter upp dessa utvärderingsmål som grundar sig på att varje barn ska ha uppnått vissa mål vid vissa åldrar på ett sådant sätt som inte alls är intentionen enligt läroplanen. Detta är en utveckling som vi på olika sätt måste hantera. Ett sätt att möta det är den proposition om kvalitet i förskolan som kommer att läggas fram där jag hoppas att många av dessa delar kommer att beröras. 35 (): Om det är regeringens inställning tycker jag ändå att ni ger väldigt dubbla budskap.