prot · GS0944 · 2004-12-06 00:00:00 — Jag har i en fråga till pekat på möjligheterna att förenkla och rationalisera myndighetsutövning och annan service genom att kommunerna och länsstyrelserna med flera utvecklar effektiva e-tjänster. När man läser Statskontorets rapport, Stor potential för effektivisering hos statliga myndigheter genom automatiserad elektronisk ärendehantering, inses lätt att det behövs en tydligare styrning från regeringens sida för att påskynda utvecklingen av nya e-tjänster. Denna utvecklingsmöjlighet skapar möjligheter för att minska anslagen till länsstyrelserna och Lantmäteriet i enlighet med vårt förslag. EU-direktivet om INSPIRE skapar mycket stora möjligheter att effektivisera hanteringen av geografisk information och öka dess användning. Här behövs, som framgår av min motion, en betydligt bättre styrning från regeringens sida. Åtskilliga kan sparas om det nya Samhällsbyggnadsdepartementet tar tag i frågan. Per byggde folkhemmet och skattade, ja, brandskattade sönder det. Väljarna kan ge uppdraget till alliansen att renovera det förfallna folkhemmet och skapa förutsättningar för det nya. Jag vill också passa på att säga ett riktigt varmt tack till alla mina kolleger i utskottet för den här terminen och ett varmt tack till kanslipersonalen. Jag önskar er allesammans en riktigt god jul. 89 (): Den socialdemokratiska bostadspolitiken är som en havererad skuta som driver vind för våg på ett stormigt hav med en kapten som navigerar efter utgångna sjökort och som lappar hålen i skrovet med tillfälliga bidragsplankor. Han gör hellre det än att inse att det är dags att ta upp skutan för totalrenovering och modernisering och att det är dags att införskaffa uppdaterade sjökort. De senaste veckornas lägenhetsskandaler är nog den förskjutning i barlasten som fått bostadsskutan att sjunka till botten bortom all räddning. kommer man att upptäcka att livbojen som kastas ut består av gammalt tungt skrot som ett tydligt resultat av Socialdemokraternas vid makten . Fackföreningspampar, socialdemokratiska politiker, alltifrån kommunal- och landstingspolitiker till riksdagsledamöter, ja, till och med förre detta bostadsministern har myglat till sig och sina barn lägenheter i attraktiva lägen i . Det moraliska moraset är fullkomligt. Två statsråd i regeringen, och , har gjort miljonklipp genom ombildning av hyresrätter till bostadsrätter som samma regering, samma socialdemokrater, genomfört lagändringar för att försvåra och stoppa bostadsrättsombildningarna. Dubbelmoralen har verkligen fått flera kända ansikten. Varför har Socialdemokraterna så svårt att leva som de lär? Allt detta sker som den socialdemokratiska bostadspolitiken sägs vara rosenskimrande bra, i vart fall om Socialdemokraterna får säga det själva. Min fråga till vänsterkartellen: Ser ni några som helst orsakssamband mellan er bostadspolitik och lägenhetsaffärerna? Vi andra, som inte är döva och blinda, ser haveriet, myglet, dubbelmoralen, den tudelade bostadsmarknaden där det råder bostadsbrist i 107 kommuner och ett överskott på bostäder i 98 kommuner där tusentals lägenheter som är relativt nya och funktionsdugliga rivs på skattebetalarnas bekostnad. Vi ser att i attraktiva områden är det många som får gå från hus och hem på grund av fastighets- och förmögenhetsskatt. Detta är ett sammanfattande facit på hur misslyckad den socialdemokratiska bostadspolitiken är. Skiljelinjerna i svensk bostadspolitik är tydligare än någonsin mellan en vänsterkartell som vill förbjuda, förhindra och stoppa och den borgerliga alliansen som vill tillåta, riva hinder och göra det möjligt. vill att bostadsmarknaden ska styras av människors efterfrågan och fria val. Bostadspolitiken ska ges förutsättningar för olika slags bostäder som kan tillgodose olika individers behov av trygghet och önskemål i olika skeden av livet. Med moderat politik får medborgarna råd och möjlighet att välja boende. Vi vill göra det möjligt för fler att äga sin egen bostad. Det ger förutsägbarhet och frihet för de boende. Äganderätten är en omistlig del i en demokrati som stärker människors oberoende, skapar trygghet och bidrar till integration. Här kommer en lista på det som behövs för att riva hindren för bostadsbyggandet och ta bort hindren för att folk ska kunna förverkliga sina livsdrömmar. Min fråga till vänsterkartellen är: Är ni beredda att ta bort dessa hinder? Det kan ju tyckas som tiotusenkronorsfrågan, men för Socialdemokraterna är frågan mer värd än så med tanke på vallöftet om 120 000 nya lägenheter . Det är fler än jag som med spänning väntar på svaret. Här kommer listan: Långsiktighet i stället för kortsiktiga, tillfälliga bidrag. Ägarlägenheter för mångfaldens, integrationens och valfrihetens skull. Infrastruktursatsningar så att det går att bygga i till exempel . Förenklat strandskydd för att behålla bland annat en levande skärgård året runt. Ändringar i skatteutjämningssystemet så att kommuner med tillväxt får behålla sina extra inkomster. Förenklad plan- och byggprocess. Bort med stelbent tillämpning av bullernivåer för att underlätta för byggnation i storstäder. Marknadsanpassad fri hyressättning för att hyresrätten över huvud taget ska kunna finnas kvar. Avskaffande av stopplagen, som hindrar folk från att omvandla sina hyresrätter till bostadsrätter och därmed kunna förverkliga sina livsdrömmar. Avskaffa fastighetsskatten, som drabbar alla boendeformer, hyresrätt, bostadsrätt och småhus. Bättre konkurrens inom bygg- och byggmaterialsektorn. Här skulle det som en parentes vara väldigt intressant att få en kommentar från vänsterkartellen med tanke på blockad av det lettiska byggföretaget i och med tanke på vad ni själva skriver i betänkandet. Där går det bland annat att läsa att en förbättrad konkurrens inom regionen, och här menas , och , skapar möjlighet till lägre bygg- och boendekostnader. Också arbetskraftens rörlighet nämns. Ni beskriver detta, och så säger ni att det här visar på en rad åtgärder som redan har vidtagits i syfte att på olika sätt stärka konkurrensen på byggmarknaden. Vad menar ni med allt detta? kommer jag till några av budgetförslag. Räntebidrag och andra subventioner har bidragit till att driva upp boendekostnaderna. Systemet med eviga räntebidrag bör avvecklas som fastighetsskatten avvecklas. Känslighetsanalysen i budgetpropositionen visar hur de stora kostnaderna för räntebidragen kan öka kraftigt vid ändrade förutsättningar, som till exempel ett kraftigt byggande, som alla vill ha, och/eller om räntorna stiger kraftigt. All erfarenhet visar att finansiering inte är något problem på de områden där staten håller sig borta. Det som behövs är långsiktighet och inte tillfälliga subventioner. Min fråga till vänsterkartellen är om ni håller med statsminister när han säger att det inte är mer av regleringar och subventioner som behövs för att få i gång bostadsbyggandet. För många ensamstående föräldrar lönar det sig föga att gå upp i arbetstid eller att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Det beror på att många ensamstående föräldrar befinner sig i de inkomstlägen där en ökning av inkomsten leder till att grundavdraget trappas ned, det vill säga att en ökning av lönen leder till att fribeloppet i beskattningen minskar som bostadsbidraget minskar. Vi moderater vill råda bot på detta och föreslår förutom avdrag för arbetsinkomster även att bostadsbidraget ersätts med ett extra barnbidrag per barn och för ensamstående föräldrar samt föräldrar som studerar. Detta extra barnbidrag ska utgå tills barnet är . För en ensamstående mamma som har två barn och jobbar , som tjänar och bor i en trerumslägenhet , skulle vårt förslag innebära att om hon började jobba heltid och fick en månadslön på skulle hennes disponibla inkomst efter skatt öka med . Marginaleffekten, det vill säga hur stor andel av hennes löneökning som försvinner i skatt och minskat bostadsbidrag, minskar från som det är till med förslag. I budgetpropositionen tar regeringen själv upp problematiken med att bostadsbidraget ger stora marginaleffekter, på som jag har visat. Det lönar sig sålunda dåligt att gå från deltidsarbete till heltid. Regeringen nöjer sig med detta konstaterande men gör ingenting åt det. Min fråga till vänsterkartellen: Tycker ni att det är bra med så stora marginaleffekter för ensamstående? Om inte, vad tänker ni göra åt det? Till slut har jag en bild med några siffror från verkligheten. I står över 100 000 i bostadskö. I färdigställdes 279 lägenheter tredje kvartalet . Av den öronmärkta miljarden kronor för bostadsbyggande i som landshövdingen fick har han bara betalat ut . Vilka slutsatser drar vänsterkartellen av detta? Med tanke på det totala socialdemokratiska bostadspolitiska haveriet skulle det vara ganska naturligt att kräva en bostadspolitisk . Jag har dock kommit till slutsatsen att det är hundra gånger bättre att får en ny, borgerlig regering. Jag vill med de orden yrka bifall till reservation 1, men givetvis står vi moderater bakom samtliga våra reservationer och de särskilda yttranden vi har. Jag vill också i detta första inledande anförande, medan jag kommer ihåg det, passa på att tillönska utskottskansliet och alla ledamöter en god jul och ett gott nytt år. 90 (): Jag vill först påtala att vi i liberalerna har ett särskilt yttrande när det gäller anslagsfördelningen och alltså inte deltar i beslutet angående punkt 1. Men jag vill också uppmärksamma kammaren på att det i betänkandet naturligtvis finns en tabell över budgetförslag. Den tabellen är felaktig. Jag yrkar för att vinna tid bifall endast till den gemensamma borgerliga reservationen nr 13, men vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer. kommer i sitt anförande att återkomma till förslag i flera olika avseenden. har Socialdemokraterna regerat oavbrutet och haft många möjligheter att utveckla förutsättningarna för bostadspolitiken i och i . Ett tungt ansvar vilar på samhällsbyggnadsminister , som tyvärr inte deltar i dagens debatt. Facit: Bostadsbrist i 109 av landets kommuner där av befolkningen bor. har givit sin syn på hur man svarar det bostadssökande paret: Ställ er i bostadskö! Det är uppenbarligen ett recept som gäller än från Socialdemokraternas sida. I byggs det få bostäder jämfört med i andra länder. Varför syns inte byggkranarna vid horisonten? Har ni tänkt på det? Ni som reser, se er omkring efter byggkranar nästa gång. I , i och i ser man byggkranar titt som tätt. Men inte i och inte i de flesta kommuner i . Det finns dock några goda exempel även här i , och inte minst i den region som vi befinner oss i. ska jag och några kolleger åka till kommun. Det är en kommun där det faktiskt byggs, trots att förutsättningarna är så tuffa som de är. Vi ska träffa en kommunpolitiker bland många som vill framföra sina synpunkter och hoppas att river de hinder som finns, ett folkpartistiskt kommunalråd som trots allt sett till att det byggs. Men det är tufft. Vår uppgift från sida är i att belysa alla de hinder som finns, de hinder som gör att det inte byggs. Men det finns också något som vi kan lära av andra länder i . Vi är inte bäst i klassen. Bostadsbyggandet är lågt i sett till den efterfrågan som finns. Ökat bostadsbyggande förutsätter långsiktiga, tydliga och förutsägbara spelregler inte fler kortsiktiga, snåriga och snävt riktade bidrag. Det är en mening som jag upprepat i denna kammare. politik tar sikte på att öka människors möjligheter att ta makten över det egna livet, att även råda över boendet. Inom bostadspolitiken innebär förslag större utrymme för privat ägande, lägre fastighetsbeskattning, färre krångliga regleringar, ökad konkurrens i byggbranschen, tydligare marknadsmekanismer, pressade produktionskostnader för byggandet och en översyn av finansieringen av byggandet. Vi vill också förstärka den enskilda konsumentens möjligheter att efterfråga bostäder genom mer pengar i den egna plånboken. Friska människor i arbetsför ålder som kan arbeta ska kunna försörja sig själva. Kvinnor och män ska ha likvärdiga förutsättningar att kombinera familjeliv och yrkesliv så att även kvinnor kan leva på sin lön. Lika lön för lika arbete. Utanförskapet i det svenska samhället måste brytas. har presenterat en rapport om hur vi ska motverka utanförskapet. Jag kan konstatera att utskottets majoritet yrkar avslag på alla de förslag som vi presenterat för att motverka segregationen. Vad vill då utskottsmajoriteten? Jo, utskottsmajoriteten vill, enligt ett regleringsbrev till , att man ska belysa utvecklingen av integrationen och segregationen i landet, och man ska utveckla lämpliga indikatorer för att följa upp integrationen och segregationen. Min fråga till utskottsmajoriteten är: Tror ni att dessa indikatorer kommer att motverka segregationen? Var är de konkreta förslagen? Ni säger nej till våra förslag, men vilka egna förslag har ni att komma med? står bakom det övergripande bostadspolitiska målet som reviderades och som lyder: Målet för bostadspolitiken är att alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljö ska bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Detta är ett övergripande mål som behöver tydliggöras genom delmål, som sedan också kan följas upp. Vi menar att bostadskonsumentens behov valfrihet, boendetrygghet, ett brett utbud av bostäder, fler ägarformer, hållbarhet ingår i det övergripande målet. Vad gäller byggande och förvaltning har vi specifikt lyft fram frågan om konkurrens och jämställdhet. Branschen behöver mera mångfald och fler kvinnor. Vi kan konstatera att utskottsmajoriteten säger nej till insatser för att öka antalet kvinnor i byggbranschen. Mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen behöver enligt vår mening förbättras. Vi menar att det fortfarande brister i transparens. Det är fortfarande svårt att uttyda hur de medel man anslagit använts. Investeringsbidragen, som hyllas av majoriteten, gillas inte av marknaden. Det kan vi konstatera. Vi säger även detta år nej till investeringsbidragen. De fyller inte den funktion som majoriteten anser att de ska fylla. Vi säger nej till byggsamordnare och ungdomsbostadssamordnare. Från sida menar vi att det räcker med en samordnare som har helhetsansvaret för alla typer av bostadskonsumenter. Det är samhällsbyggnadsminister . Byggsamordnaren ska utveckla branschen, innovationerna och dela ut priser, står det i betänkandet. Han ska ha koll på företagens produktionskalkyler och stimulera fram nya sätt att bygga. Är detta verkligen en uppgift för en statlig tjänsteman? Att byggbranschen behöver mera utveckling är uppenbart, men i andra branscher brukar nyckelorden vara konkurrens, forskning och utveckling. Vi säger nej till dessa samordnare. Det räcker med en samordnare samhällsbyggnadsminister . Vi vill att man i stället tar fram nyckeltal för att följa utvecklingen vad gäller konkurrens, ökad konkurrensbevakning, produktutveckling och innovationer. Och vi måste se till att ta bort de hinder som motarbetar konkurrensen inom byggsektorn. Vi vill att 1 ½ miljon kronor i stället går till att ta fram nyckeltal för att förbättra beslutsunderlaget vad gäller internationella jämförelser, mångfald och inte minst kvinnor inom byggbranschen. Vi vill också renodla roll. Vi anser det inte vara rimligt att en myndighet bedriver forskning och utveckling. Vi vill också renodla myndigheten utifrån dess roll gentemot SCB, det vill säga den statistik som produceras. Vi anser att i och med att vi inte vill ha de kortsiktiga bidragen kan man utifrån detta minska ramen. Vi anser det inte vara en uppgift för myndigheten att miljöutbilda byggnadsarbetare. Det kan finansieras genom arbetsgivarna. Det är mycket vi vill minska i detta avseende. Vad gäller räntebidragen är vi inte lika optimistiska som regeringen. Därför anser vi att ramen kan minskas. Vi går efter byggnadsindustrins volymer. Vi säger också nej till övriga kortsiktiga bidrag och anser att hissbidraget på näst intill är oseriöst. Vi vill också göra någonting åt bostadsbidragen och deras marginaleffekter som försätter många ensamstående kvinnor i fattigdomsfällan. Ja, vi har många förslag, och vi skulle gärna vilja höra från majoriteten var deras förslag är. De lyser med sin frånvaro. Var är era förslag för att öka bostadsbyggandet? Vi hoppas få klarhet , för det går inte att utläsa av betänkandet. 91 (): Det är naturligtvis så att om tre ledamöter ställer sig i talarstolen och kräver svar på en massa frågor räcker inte min talartid. Jag hoppas ändå att i mitt anförande kunna svara på en hel del av dessa frågor. En fråga ska jag genast svara på, nämligen den som de ställde om byggnadsarbetarna och blockaden. Jag stöder blockaden fullt ut, och den dag behöver hjälp utanför porten ställer jag gärna upp som vakt. har varit delaktigt i arbetet med den budget som ligger till grund för betänkandet. Som vid alla kompromisser finns det en del som vi är nöjda med och en del som vi är mindre nöjda med och som hade sett annorlunda ut om vi fått formulera en budget helt på egen hand. Efter att ha läst de borgerliga partiernas reservationer kan jag konstatera att deras förutsättningar för att göra det som vi gjort, nämligen en gemensam budget, är lika med noll. För att ta några exempel: Man ställer krav på avskaffande av bostadsbidraget, och man ställer krav på en utökning av bostadsbidraget. Man ställer krav på avskaffande av investeringsstöden för byggandet av studentbostäder, och man kräver utökat stöd för byggandet av studentbostäder. Man säger nej till kvantitativa mål för bostadspolitiken, och man ställer krav på kvantitativa mål för bostadspolitiken. kräver ett marknadsanpassat mål för bostadspolitiken, medan och i olika grad ställer krav på mer statlig styrning av bostadspolitiken. På punkt efter punkt visar borgarna faktiskt total oförmåga till en gemensam grundsyn och till gemensamma lösningar. Inte ens när det gäller avskaffandet av fastighetsskatten är man överens. Här förekommer allt från en snabb avveckling till en långsam avveckling och till införandet av en ny form av fastighetsbeskattning. Om utgiftsområde 18 används som utgångspunkt för budgetarbetet måste jag, med tanke på dem som gjort den här budgeten, säga att det för oss är ren barnlek jämfört med det ni skulle behöva för att klara av ert arbete. har en rad reservationer i detta betänkande naturligtvis ingenting som påverkar vår gemensamma budget men som visar hur vi vill se en framtida bostadspolitik. Där hoppas jag att ni kan få en del av de svar ni tidigare efterlyst. Det råder en mycket stor samstämmighet om att det byggs alldeles för lite i det här landet och om att alltfler har svårt att ta sig in på bostadsmarknaden. Bostadsbristen ökar inte bara i de så kallade överhettade områdena utan också i en rad kommuner runtom i . Det är faktiskt så illa att två tredjedelar av befolkningen bor i kommuner med bostadsbrist. Huvudskälet till detta är att finna i den offentliga sektorns kraftiga neddragningar av stödet till bostadsproduktionen och i den mycket höga realräntan . Ett sätt att öka de samhälleliga insatserna för att nå en rimlig nivå är att inom målet för bostadspolitiken sätta upp kvantitativa mål för byggandet. Kvantitativa mål innebär ett kontrakt med medborgarna om vilken ambition vi på den statliga nivån har. Dessutom är det mycket lätt att mäta utifrån verkligt utfall. Om hade fått råda skulle det i målet för bostadspolitiken ha stått att ska 40 000 lägenheter byggas, varav minst hälften hyresrätter. Vi vet att behovet av hyresrätter är stort, och vi vet att dagens låga bostadsbyggande leder till hämmad tillväxt, till ökad segregation och till minskad rörlighet på både bostadsmarknaden och arbetsmarknaden. Dessutom vet vi att behöver vi bygga om och renovera i storleksordningen 1,3 miljoner lägenheter i flerbostadshus. Många av dessa hus finns i vad som brukar kallas för miljonprogramsområdena. Det handlar om stambyten, ventilation, elsystem, fasader och så vidare. Om vi inte får i gång renoveringarna och ombyggnationen kommer stora delar av det värde som finns i beståndet att gå förlorade, och vi kommer att se alltfler människor fara illa till följd av en alltför låg boendestandard. renoveras ungefär 20 000 lägenheter , men behovet är antagligen minst det tredubbla. Därför borde vi i det bostadspolitiska målet också ha skrivit in att 60 000 lägenheter ska renoveras. Men, fru talman, det räcker naturligtvis inte att skriva mål, utan man måste också ge redskap för att kunna uppfylla målen. Detta för mig över till reservation 25 där vi försöker visa på hur det framtida bostadsfinansieringsstödet borde vara utformat. Det grundläggande nyproduktionsstödet i form av räntebidrag har sedan Danellsystemets införande urholkats och räcker inte längre dels därför att subventionsnivån är för låg, dels därför att schablonbeloppen för produktionskostnaderna inte räknats upp . Detta har medfört att det i det närmaste har blivit omöjligt att producera hyreslägenheter på en rimlig hyresnivå. Resultatet av detta är ett alltför lågt byggande, ökade köer och ökad bostadslöshet men också att vi har tvingats kompensera räntebidragssystemet med tillfälliga investeringsstöd som gäller fram . Med tanke på den planeringsprocess som föregår en nybyggnation är det av största vikt att vi redovisar hur det framtida stödet ska se ut, och då inte bara för nyproduktion utan även för ombyggnation. Räntebidragets värde när det gäller ombyggnation har sjunkit från av investeringen till . Om vi inte skapar rimliga boendekostnader efter renoveringarna kommer många av dem som bor i miljonprogramsområdena att få hyresökningar som de inte klarar av. Det handlar då ofta om ensamstående kvinnor med barn och om stora invandrade familjer som har låga inkomster eller inga inkomster alls. Vi ska tillsammans med och Socialdemokraterna sätta oss ned och gemensamt försöka lösa dessa problem. Men jag vill här och visa på vilka våra ingångsbud här är. För det första ska det vara fullt möjligt att ersätta både räntebidraget och det tillfälliga investeringsstödet med ett nytt enhetligt och långsiktigt investeringsstöd. För det andra ska stödet villkoras med rimliga hyresnivåer och inte omfatta bara små lägenheter. För det tredje ska miljökraven på stödet vara mycket tydliga. För det fjärde ska stödet omfatta nyproduktion, ombyggnation och byggande av studentbostäder. En förutsättning för allas lika rätt till bostad är, förutom ett samhälleligt investeringsstöd, ett riktat stöd till de hushåll som har svårast att klara av sina boendekostnader. Bostadsbidraget har varit, och är i viss mån, ett utmärkt bostadspolitiskt instrument som ger oss större möjligheter att uppnå de mål om allas rätt till goda bostäder till rimliga kostnader som i alla fall de flesta av oss är överens om. Tyvärr inser inte alla partier detta, utan man vill på olika sätt omforma bostadsbidraget till ett familjepolitiskt redskap. Detta vore att ta ytterligare ett steg bort från den sociala och för den delen också den solidariska bostadspolitiken. Man kommer då att avhända sig ett viktigt redskap för att uppnå de bostadspolitiska målen. Jag hoppas och tror att även Socialdemokraterna delar vår uppfattning om bostadsbidragens bostadspolitiska betydelse. Därför ställer jag en mycket enkel ja- eller nej-fråga till Socialdemokraternas företrädare: ni vår syn på bostadsbidraget? Problemet med bostadsbidragen är inte att de i grunden är felaktiga utan snarare att de inte längre uppfyller de krav som man rimligen kan ställa. Vi har under en rad år föreslagit förändringar och förbättringar, och vi fortsätter med att göra detta. I budgeten har vi kommit överens om att höja barndelen i bostadsbidraget. Det är bra, men det räcker inte. Vi vill se fler förändringar.