prot · GS0955 · 2004-12-18 00:00:00 — Jag vill välkomna det viktiga beslut som gör att efter att man ansökt om medlemskap nu äntligen har fått ett datum för sina förhandlingar. är en del av och kan vara en viktig brygga mellan regioner och kulturer. är en bra medlem av och Nato och kan bli en väldigt viktig och värdefull medlem för EU. Jag kan också förstå turkarnas irritation över det tillkommande kravet vad gäller eftersom levererade en lösning i samband med den förra utvidgningen medan grekcyprioterna avvisade en lösning. Emellertid förhandlade man fram en lösning, och har vi ett beslut om både medlemskap och datum för förhandlingsstart, och det är bra. Vi vet ju själva att processen i sig är oerhört värdefull för alla de värden som EU står för och också att konkreta resultat inte alls behöver ta . Riksdag och regering har haft olika uppfattningar tidigare om övergångsregler. Och jag vill nu ta upp tankarna om de permanenta avstegen i grundläggande friheter som det öppnas upp för i förhandlingsarbetet. Jag behöver fråga statsministern om det eftersom det har varit lite vacklande besked. Inte minst när statsministern uttrycker att man behöver skydda EU kan man lika gärna säga att EU behöver ett ökat arbetskraftsutbud för att klara de demografiska utmaningar som vi står inför . Därför är min fråga vilka instruktioner och ingångar som har varit i de inlägg som har gjorts när det gäller de tillkommande undantagen och skyddsklausulerna i nästa utvidgningsomgång. 37 Statsminister (): Instruktioner i det sammanhanget är av det slaget att det uttrycks samma sak i som jag uttryckte i . Det är jag själv som gör dessa inlägg. Och vi uttrycker djup oro över uttrycket permanenta undantagsregler. Då fick man in den här bisatsen som beskriver de permanenta undantagsreglerna som någonting som ska förstås som att de permanent kan tillgripas men inte permanent ska vara i kraft. Det tillhör den högre skolan. Jag vill också hävda att det i många EU-länder naturligtvis finns, inte minst i grannskapet till , en oro för arbetskraftssituationen. I den här kammaren har den inte funnits när det har gällt den nuvarande utvidgningen. Jag tror att det är en vårdslös attityd. Det kan skapa väldiga spänningar, och det kan påverka folkopinionen. Jag har ingen som helst anledning att kritisera mina österrikiska vänner eller något annat land för att i detta sammanhang vilja ha en övergångstid eller en övergångslösning. Låt förhandlingarna visa hur det ska hanteras, men underskatta inte dessa folkopinioner, och gör inte saken svårare än vad den redan är. har sagt sig kunna leva med detta upplägg. Då tycker jag att vi ska göra det också, även om vi gärna skulle önska ett principiellt annat utgångsläge. Vad sedan gäller samförstånd och samarbete är jag den förste att spetsa öronen, särskilt som det kommer från en så konsensusinriktad politiker som . 38 (): har och fått grönt ljus för att börja förhandla om medlemskap. Det är mycket glädjande att unionen tar steg mot en ytterligare utvidgning. Men det har också framförts att förhandlingarna kan avbrytas om demokrati och efterlevnad av mänskliga rättigheter i länderna inte förbättras. Nu i dagarna släppte en rapport om . I denna riktas hård kritik mot att underlåter att ställa misstänkta för brott mot mänskliga rättigheter begångna under kriget på inför rätta. Genom nyhetsrapportering och statsministerns rapport här har vi fått reda på att uttalat att måste samarbeta med Haagtribunalen för att få fortsätta medlemskapsförhandlingarna. Detta är mycket bra. Men att enbart kräva samarbete är alltför vagt. Statsministern sade att har ställt ett krav ett krav på en särskild utlämning. Det är bra. Men min fråga är om har satt upp något kriterium, eller några kriterier, som måste uppfyllas för att man ska kunna anse att kravet om samarbete är uppfyllt? 39 Statsminister (): talar i sina slutsatser om att fullt ut samarbeta med den kring det tidigare ; detta är viktigt. Det krav de har på är att tio namngivna utlämnas. Nio av de tio är utlämnade. Den tionde, general , anses av många finnas i . Kroaterna själva påstår att så inte är fallet. Ändå har det skrivits in att det är en förutsättning för medlemskapsförhandlingarna att man samarbetar fullt ut. Vi ska hålla uppe det trycket. ska vi naturligtvis också konstatera att det som var en krigshärd nu är länder som så snabbt har gått i riktning mot demokrati och skydd av mänskliga rättigheter att de av upplevs fullfölja Köpenhamnskriterierna; det är en fantastisk utveckling. är inne, och är på väg. kommer de andra Balkanstaterna också att vara medlemmar i . Vad det betyder för dessa länders befolkningar vad gäller skyddet för mänskliga fri- och rättigheter kan inte överskattas. Och vad ett uteblivet medlemskap för dessa länder skulle betyda för de svarta krafter som säkert fortfarande finns kvar i form av stimulans till fortsatta övergrepp kan det heller inte nog varnas för. 40 (): Herr talman och herr statsminister! Jag har i ett tidigare inlägg konstaterat att uppenbarligen gett upp sin egen självständiga bedömning av situationen i bland annat eftersom det är kommissionens ord som ska vara vägledande. I och för sig hälsar jag välkommet till förhandlingsbordet. Jag tycker att det är viktigt att islamofobin äntligen får en spark i baken och inte minst att man dessutom kan bryta den kristna hegemoni som funnits i där det finns 25 miljoner muslimer. Det här ser jag alltså positivt på. Däremot delar jag inte alls den uppfattning som statsministern lyfter fram när det gäller de mänskliga rättigheterna i . Jag har en rad frågor som jag skulle vilja ställa när det gäller detta: Är det rimligt att anse att man har uppfyllt Köpenhamnskriterierna i ett land där det är straffbart att tala om historiska brott folkmorden mot armenier, kaldéer, assyrier/syrianer? Är det rimligt att tala om att man har uppfyllt Köpenhamnskriterierna i ett land där en fackförening förbjuds därför att behovet av undervisning på kurdiska i de statliga skolorna anses finnas? Är det rimligt att säga att man uppfyller Köpenhamnskriterierna i en stat där ett statligt byvaktssystem med ungefär 35 000 byvakter hindrar folk att återvända till sina hem? Är det rimligt att tala om att Köpenhamnskriterierna är uppfyllda i ett land där militären fortfarande kan överpröva all lagstiftning? Är det rimligt att tala om att Köpenhamnskriterierna är uppfyllda i ett land där lagstiftning än så länge finns bara på papperet och i mycket liten utsträckning nått ut till människorna i ? 41 Statsminister (): Vi lutar oss där mot den bedömning som kommissionen gör. De har granskat och anser att man lever upp till Köpenhamnskriterierna. Det är klart att vi skulle kunna överpröva det och säga att detta inte är sant. Det är i så fall första gången vi gör det. Den som står och varnar för islamofobi och andra olyckor tror jag ska tänka sig för vad en sådan markering från och riksdag skulle betyda. Det finns säkert fortsatt anledning att vara vaksam på hur man behandlar olika grupper i det turkiska samhället självklart. Får vi större eller mindre möjligheter att göra det efter det att kommissionen gett klartecken för förhandlingar? Ja, troligen större. Blir hoppet större eller mindre för de människor som känner sig utsatta? Ja, rimligen större. Lyssnar vi på kurder och andra finner vi att det är en grupp som naturligtvis hälsar EU-medlemskapet välkommet. Även om man som kan förhålla sig kritisk måste man våga sätta ned foten och driva processen vidare, eller också säga nej och då hamna i den unika situationen att gå emot . Hur det skulle uppfattas utifrån ett resonemang exempelvis om islamofobi vågar jag inte ens överskatta. 42 (): Utifrån risken för islamofobi kan man naturligtvis hamna i situationen att man godtar allt. Jag delar oron där. Jag delar också oron för att man, om inte hade fått en förhandlingsstart, på det viset skulle ha stärkt de islamofobiska krafterna i liksom de främlingsfientliga och i vissa fall rent rasistiska krafterna. Inte heller det är önskvärt. Men om man stannar upp och ser det här med mänskliga rättigheter som det basala kan man beträffande , som är en ganska väletablerad organisation och som dessutom både stött ekonomiskt och på annat sätt samarbetat med, till exempel konstatera att tortyren kraftigt har ökat , inte minskat. Ja, i princip har den minskat till ganska höga nivåer. Men har tortyren ökat kraftigt. För egen del kan jag inte se att Köpenhamnskriterierna utifrån det här är uppfyllda. 43 Statsminister (): Jag uppfattade ändå att anslöt sig till en förhandlingsstart. Om så inte är fallet är det väl en position som placerar i en rätt isolerad fålla i den här , tyvärr inte i . Men det sällskap han har ute i återfinns i regel inte inom den progressiva del där han själv tycker att han hör hemma. Det är sorgligt, ! 44 (): Också jag skulle vilja ställa en fråga till statsministern med anledning av och vapenembargot. anser att det är mycket olyckligt att det nu går den vägen att vapenembargot hävs och undrar vilka påtryckningar som egentligen finns kvar för den demokratiska processen i . Statsministern har här beskrivit naiviteten över vår tilltro till vapenembargot och dess roll gentemot men utan att statsministern själv har reflekterat över vilka signaler som ges när man häver vapenembargot. Min fråga till statsministern blir: Om man inte ska sälja några vapen till , varför tar man då bort vapenembargot? 45 Statsminister (): Återigen: säljer vapen till för , och de huvudsakliga försäljarna är , och, tror jag, och . Så ser det embargo ut som vi till varje pris vill behålla. Om vi dessutom har en konflikt kring detta embargo där några säger att det ska vi behålla och andra går runt det, vilken signal skickar det till när vi ska föra en dialog om mänskliga fri- och rättigheter? Vi vet en sak: När uppträder samlat och kraftfullt kan vi påverka. När låter sig splittras, som har skett i fråga om vapenembargot, har vi mycket lite inflytande. 46 (): Det är inte ofta som miljöfrågor uppmärksammas i medier i samband med EU:s toppmöten. Så inte heller detta trots att EU är till stor nytta för miljön. när det är aktuellt med åtgärder mot klimatförändringar inför EU ett system med utsläppsrätter. Det är ett intressant system som vi i ville prova när vi förberedde . Jag vill fråga dig, , då du har fått stor erfarenhet av EU:s toppmöten: Hur mycket bryr sig regeringschefer om den långsiktiga utvecklingen inom miljöområdet? Vad ser du för framtida möjligheter för miljöarbetet inom EU? Det är viktigt för framtida generationer över hela vår värld. 47 Statsminister (): Jag kan också understryka det han säger och hans syn. Utsläppsrätter och handel med dem är någonting där inte minst han själv har varit en av de mest framsynta och pådrivande. Det känns rätt att säga det här i kammaren. Dessutom är min uppfattning den att frågorna kopplade till miljö och ekologisk uthållighet är överlevnadsfrågor. De kommer att trängas in på dagordningen, även om vi i har politiker som inte alltid sätter dem högst på dagordningen. De kommer att trängas in därför att det påverkar människors vardagliga liv på ett sådant sätt att det krävs ett politiskt svar. Då vet vi en sak: Det finns inget effektivare svar än om vi samfällt kan agera. På samma sätt som vi pratar om narkotikatrafik över gränserna kan vi tala om miljöförstöring som någonting som inte känner nationsgränser. Luft och vatten rör sig fritt. Detta hör hemma på EU:s dagordning, men det är inte lika starkt uttryckt som det var för fem då vi hade en grupp regeringschefer som samlat kunde driva detta på ett mer kraftfullt sätt. Jag är glad för att vi i samband med Lissabonstrategin från svensk sida har fått in miljöfrågorna som en dimension, som det tredje uttrycket för ett uthålligt samhällsbygge. Jag hoppas också att vi när vi samlas till vårtoppmötet ytterligare kan manifestera detta. För det krävs stöd, och det krävs ett och annat gott förslag dessutom. Det krävs också att vi alla i våra partier verkar i för att påverka dem som har regeringsmakten så att de anser att detta är viktigt. Där hoppas jag också i fortsättningen på konstruktivt samarbete med . 48 (): EU manifesterar sig som det stora fredsprojektet . Det kan vi konstatera. Det finns två förestående val som är oerhört viktiga för världsfreden. Jag tänker på valen i och i . Vi kan läsa i slutsatserna från toppmötet att de har behandlats under toppmötet. Jag vill fråga statsministern på vilket sätt Europeiska unionen kan vara med och bidra till att säkerställa möjligheten till ett fritt val i . Det är framför allt säkerheten som är bekymret i det sammanhanget. Vad gör unionen i det sammanhanget? Den andra frågan, som jag vill ställa för att spara kammarens tid, gäller . Förutom presidentvalet förutskickade man också ett parlamentsval framöver och lokala val. Min fråga är: När kan de tänkas komma? Har det varit uppe till diskussion? Den viktiga frågan är naturligtvis: Vad kan Europeiska unionen göra för att stödja de möjliga valen och därmed stärka demokratin i ? 49 Statsminister (): Vi har inte diskuterat de lokala valen, utan vi har i översiktliga ordalag under stats- och regeringschefernas möte i närvaro av FN:s generalsekreterare diskuterat säkerhetssituationen i . Det är naturligtvis avgörande för valets utfall och därmed för legitimiteten för dem som kommer att få ett mandat. Där vilar ansvaret på ockupationsmakterna. För vår del ska vi göra allt vad vi kan från EU för att ekonomiskt stödja och via valövervakare på plats övervaka att valet följer det som är rimligt att kräva under de omständigheter som råder. Det är ett mycket viktigt val, och jag delar helt uppfattning att det kan ha avgörande betydelse för världsfreden. I pågår just nu en utveckling som, om vi läser den positivt, kan verka lovande. Vi vill gärna tro att det är så. Men jag har varit med så under den här långa processen om att försöka skapa fred i att jag inte tar ut någonting i förväg. Det är självklart så att det palestinska ledarskapets framtida demokratiska mandat kommer att avgöra med vilken kraft de kan agera i relation till en israelisk sida som återigen har byggt en allians över den barriär som finns mellan israelisk höger och vänster. Om ska ha en motpart som kan föra kraftfulla förhandlingar är valet en avgörande faktor. På plats är självklart genom NGO:er och andra, EU självklart, och dessutom ges i den utsträckning som behövs ekonomiskt stöd för att genomföra valet. Men det ställs också krav på israelerna att de ser till att valet kan genomföras på ett sådant sätt att människor inte utestängs från vallokaler beroende på var de bor i detta sargade område. 50 (): Min fråga berör , som vi redan har pratat väldigt mycket om, men jag har några kommentarer och några frågor. Jag delar uppfattningen att det är ett historiskt beslut som tagits av , och jag välkomnar beslutet. har tydliga riktlinjer för hur arbetet mot ett fullvärdigt medlemskap kan gå vidare. Jag har besökt vid ett flertal tillfällen och träffat en rad MR-organisationer, senast . Ingen av de organisationer som vi har träffat har varit emot att får börja förhandla, utan man vill däremot att ska få ett datum för att reformprocessen ska kunna gå vidare. EU står nu inför en stor utmaning, och det gör EU:s medlemsländer också. Det är enormt viktigt med fortsatt kontroll av reformarbetet, inte minst när det gäller MR-frågan. Det återstår naturligtvis väldigt mycket. Det förekommer fortfarande tortyr, och det är i implementeringen av reformerna som det brister stort. Men EU och EU:s medlemsländer har också ett ansvar nu för att motverka de hinder som vi har sett ändå finns i flera av EU:s medlemsländer rädslan för att ett stort muslimskt land ska bli medlem i EU. Jag skulle vilja fråga statsministern hur han ser på det viktiga arbete som ligger på EU och EU:s medlemsländer. Jag har många tankar om hur kan hjälpa till inte minst när det gäller att följa upp reformarbetet och implementeringen. näringsutskott ska besöka . Jag undrar om kan få samma betydelse och arbeta på samma sätt gentemot som när de baltiska länderna blev EU-medlemmar. 51 Statsminister (): Jag tror att vi har alla möjligheter att vara aktiva. Jag tror att det som själv beskriver om sin egen insats är ett utmärkt exempel på vad vi kan göra. En svensk parlamentariker med ett gediget arbete i en svensk partiorganisation och med kopplingar in i den svenska kvinnorörelsen det är klart att en sådan person betyder mycket i personliga möten på plats i . Det tror jag också att har betytt och kommer att kunna betyda. Allt sådant vill vi självklart underlätta, men jag noterar precis samma sak som , nämligen att de som är anhängare av mänskliga fri- och rättigheter, de som kämpar för det i organiserad form, naturligtvis ser EU-utvidgningen med som en möjlighet att befästa framsteg som har gjorts och ytterligare förstärka dem, och det är klart att där ska vi vara med. Vi kan hämta erfarenheter från det som hände i gärna för mig men jag lyssnar också gärna på och andra med den typ av erfarenhet som hon har för att där få vägledning. Det tackar vi för. 52 (): Jag har ingenting att tillföra ytterligare angående mer än att jag vill göra statsministern uppmärksam på att han nu har nämnt som viktigt, möjligen förledd av . Det var ju så att det klassiska europeiska slaget utanför Wiens portar stod 1683, då stoppade turkarna vid Wiens portar. Sedan fanns det faktiskt ett litet slag också 1716, men det var inte där av Savojen besegrade turkarna. Detta om detta! Min fråga till statsministern gäller i stället det finansiella perspektivet. Statsministern nämnde att nu skulle taket behållas på av EU:s BNI. Det strider ju onekligen mot den svenska ståndpunkten som regeringen har haft stöd för, som ju har gått ut på att man ska sänka taket. angav statsministern likväl att regeringens ståndpunkt var att man skulle komma ned till utgifter kring av BNI. Jag utgår från att har drivit ståndpunkten att taket ska sänkas. Min fråga till statsministern är därför nu hur man bedömer att man ska kunna verka vidare för utgifter på när taket ligger kvar på . Hur hårt har statsministern drivit den svenska ståndpunkten? 53 Statsminister (): Om det sista råder ingen tvekan. Där arbetar vi tillsammans med framför allt , också under toppmötet. Frågan var sedan hur definitionerna läses. Vi läser dem på sådant sätt att vårt enprocentskrav ligger där och ligger fast. Det handlar också om egna medel och om den definitionen i det här sammanhanget. Vilket slag som var viktigt i inlägg vill jag inte uttala mig om. Däremot kan jag bara konstatera att när han börjar inlägget, denne parlamentariker som är en av kammarens dominerande ledamöter, så väljer han ett sådant årtal. Det visar så att säga vilken historisk dimension en sådan här debatt har. Om det var rätt eller fel törs jag inte ha någon uppfattning om. Han är ju trots allt professor. 54 (): Tack så mycket för redogörelsen, statsministern! Jag har två frågor. Den ena gäller vapenembargot. Statsministern känner till min och uppfattning. Vi tyckte att det var synd att man upphävde detta . Men jag skulle vilja fråga om en sak. får vi code of conduct i stället, och vi ska inte koncentrera oss så mycket på vapenembargot. Då vill jag ställa frågan på vilka sätt toppmötet i så fall skärpte den nuvarande code of conduct, så att den skärpningen skulle kunna uppväga att man nu framöver upphäver vapenembargot. Det är ju i praktiken det man politiskt lovat . På vilka sätt har man alltså skärpt code of conduct för att den ska bli bättre? Den andra frågan gäller långtidsbudgeten, precis som fråga . Då svarade du att definitionen av egna medel är intressant. Det skulle jag gärna vilja be dig utveckla. När det gäller EU:s budget vet vi till exempel att kravet från om långtidsbudget skulle innebära en svensk avgift till EU på 37 miljarder, vilket både statsministern och jag hoppas jag anser vara helt orimligt. 55 Statsminister (): Det sista är vi helt överens om. Det kommer aldrig att bli en möjlig position för oss. Vad som sedan gäller code of conduct är att slutsatserna talar om att vi förväntar oss att arbetet bedrivs på ett sådant sätt att det under nästa ordförandeskap möjliggör att ta ett beslut. I vilken riktning beslutet ska gå är fortfarande öppet. Det ska naturligtvis avgöras av hur det här arbetet fortskrider. 56 (): Då betyder det att EU:s stats- och regeringschefer har köpt grisen i säcken. Man har å ena sidan lovat att man kommer att upphäva vapenembargot. Det är den politiska signalen, och jag tycker att det är helt fel. Å andra sidan har man inte sett några förändringar i code of conduct, fast man vet att det är som säljer mest vapen till och att det är som har tvingat fram den här positionsförändringen från EU:s sida. Jag beklagar verkligen den utvecklingen. 57 Statsminister (): Det tycker jag inte att ska göra. ska i stället med tillfredsställelse hälsa att vi nu får en möjlighet att också ta in fransmännen i en regim där de får redovisa hur de handlar med vapen med . behövs detta inte i det embargo som kammarens ledamöter några av dem åtminstone tycker är så effektivt och framgångsrikt. 58 (m): Herr talman och herr statsminister! Låt mig inleda med att instämma i allt positivt som har sagts och i värdet och vikten av att får börja sina medlemskapsförhandlingar. Behovet av dialog mellan och den muslimska världen med de moderata muslimska krafterna är utomordentligt viktigt. Jag vill sedan gå över till en annan fråga. Europeiska rådets möten ger ju, som statsministern sade, en möjlighet att förutom gemensamma överläggningar föra diskussioner på bilateral basis med olika kolleger. Statsministern benämnde själv toppmötet som en stor kropp, en levande sådan. har man ju märkt en viss irritation i de lettisk-svenska förbindelserna på grund av byggkonflikten i , där man från lettisk sida har hävdat att svenskt agerande inte riktigt har visat den respekt och den erkänsla för de principer om rörlighet som råder i . Min fråga till statsministern blir då: Förde statsministern under de här dagarna några samtal med sin lettiske kollega? I så fall: Skulle statsministern vilja redogöra för vad den lettiske statsministern framförde i denna fråga? 59 Statsminister (): Ja, det gjorde jag, både informellt och i en sittning med den lettiske premiärministern och utrikesministern. Det är två skilda synsätt på hur man ska reglera en arbetsmarknad. Jag kunde berätta för honom hur den svenska arbetsmarknaden fungerar, hur viktig den är för oss och vilket skydd den har varit för svenska löntagare. Där han i sin analys utgick mer från entreprenörernas rättigheter startade min beskrivning i löntagarnas skydd och intressen. Jag tror ändå att vi förstod varandra och att han fick respekt för den svenska hållningen. Dessutom vet jag att vår utrikesminister under en längre sittning förde samtal på lettiska med honom kring den politiska situationen och annat. Själv kunde jag också tillsammans med min nye lettiske kollega utbyta synpunkter på mejeriproduktionen i och de lettiska kossornas förmåga att mjölka, som är ungefär hälften av de svenskas. 60 (): Vi har ju här fått en mycket värdefull rapport och redogörelse om huvudfrågorna i . Vem kunde tro, bara , att vi nu skulle stå inför att förhandla om medlemskap? Visst är det en positiv utveckling som ändå i samordning, solidaritet och gemenskap går vidare i! Men det finns många närliggande frågor där vi känner frustration, oro och otillfredsställelse. Då tänker jag inte minst på valfusk och bristen på demokrati i länder som och naturligtvis . Det är länder som även geografiskt ligger nära oss. Det finns också gränsproblem. I dessa sammanhang tänker jag på och , där människor utsätts för stora påfrestningar. Min fråga till statsministern blir därför: Vad kan EU göra för att påverka rättvisa och demokrati så att rättvisa val, utan valfusk, ska bli verklighet även i dessa länder? 61 Statsminister ():