prot · GS0926 · 2004-11-10 00:00:00 — Det finns reella möjligheter att återigen starta de tingsrätter som har lagts ned väldigt . Men har någonting varit nedlagt är det mycket svårare att flytta tillbaka och tvinga människor att återigen flytta och ta sina familjer med sig. Det blir betydligt svårare. Men jag är definitivt beredd att ta upp frågan om att öppna vissa av de mindre tingsrätter som har lagts ned alldeles års val. Sedan är det mycket intressant att höra att det nu ska bli ett stopp och att inga fler tingsrätter ska läggas ned efter just det här beslutet. Då ställer man sig genast frågan: Om det har varit så viktigt att lägga ned mer än hälften av de tingsrätter som vi har haft i fram till , varför är det plötsligt inte viktigt att ta de sista länen som ännu inte har genomgått den här reformeringen eller vad ni nu vill kalla det? Vad är det som händer nu? Jag kan bara misstänka att vi råkar komma för nära ett val. Jag kan ana att det är en av anledningarna, men jag är helt övertygad om att har en annan förklaring. Sedan kommer återigen in på detta med rättssäkerheten. Vi har haft precis samma debatt tidigare, och då ställde jag precis samma fråga som jag tänker ställa . Kan peka ut vilka av dagens mindre tingsrätter som inte är rättssäkra? Det skulle säkert vara mycket intressant för de lagmän och rådmän som jobbar i de tingsrätterna att få veta att de inte är rättssäkra. Det är en mycket allvarlig anklagelse som du kommer med. 68 () replik: Det vore mig fjärran att göra som vill. Jag skulle inte ens drömma tanken att peka ut någon som inte skulle vara rättssäker. Men borde vara medveten om att dagens samhälle är betydligt mer komplicerat än det var för bara . Vi är med i EU. Det kommer upp nya typer av mål i domstolarna. Man behöver ha kolleger att rådgöra med och så vidare. I en större domstol har du möjligheter att specialisera dig. Om jag som medborgare skulle hamna i den situationen att jag skulle stå inför en rätt vill jag att den kompetens som behövs för att klara av de målen finns. Det är därför man bör ha en viss storlek. Sedan var du rädd för att jag tyckte att det var för nära valet och att det var därför det var stopp. Så är det faktiskt inte. Vi är inte rädda för att se väljarna i ögonen. Vi motiverar varför man vidtar vissa åtgärder. Jag sade också att är det så att vi har gjort en felbedömning är vi beredda att stå för det och erkänna det. Det tycker jag är en hederssak som vi politiker kanske borde anamma lite mer. Sedan svarade du inte på frågan, utan du svävade förbi och sade att man kunde tänka sig att ompröva de tingsrätter som lagts ned. Det var ett dåligt svar. Jag ville veta om man tänkte öppna dem eller inte. 69 () replik: frågade vilka alternativ som oppositionen har. Vi kritiserar de förslag som har lagts fram, och vi kritiserar inte minst det utredningsunderlag som har presenterats. Vi har inte tillgång till de utredningsresurser som ett regeringskansli har. Det vore inte seriöst av oss som oppositionspolitiker att lägga fram konkreta förslag. Efter en borgerliga valseger tänker vi göra den utvärdering och utredning som vi vill ha till stånd. Det ska vara en mycket grundlig sådan. Därefter ska vi fatta beslut om hur domstolsväsendet ska se ut. Vi kan inte acceptera det sätt som det har gått till på . Den utvärdering som vi har talat om här tidigare drar en slutsats som vi har upprepat , nämligen: Arbetet bör fortsätta även om de mål som regeringen ställt upp endast delvis uppnåtts. Detta skrevs av som var utredare. Min fråga till är: Har målen uppnåtts i högre grad , ? Är det detta som är orsaken till att man fortsätter med sammanläggningar och nedläggningar? 70 () replik: Svaret på den frågan är att eftersom den här utvärderingen gjordes på vissa ställen där den nya organisationen endast hade varit i gång hade personalen inte funnit sig i den nya organisationen i tillräcklig omfattning. har det gått . Vi vet att det alltid tar ett tag, kanske två , innan en omorganisation fungerar. Även om inte någon formell utvärdering har gjorts, vet vi från ett flertal håll att det fungerar betydligt bättre. Man har fått en bättre beredningsorganisation, större kollegialt samarbete och så vidare. Sedan sade du också att ni inte kan presentera alternativ eftersom ni inte har de utredningsresurser som krävs. Jag tror att Ertsborn med flera som har varit uppe i debatten här i kammaren har tillräckliga juridiska kunskaper för att ha en åsikt om vilka tingsrätter som ska vara kvar och vilka som ska läggas ned, men ni vill inte. Du sade att ni inte hade någonting emot att man gjorde en reformering av organisationen, men det är naturligtvis bäst att passa. 71 () replik: Som politiker måste man vara beredd att fatta obekväma beslut. Och jag är för min egen del beredd att göra det i de situationer där jag har någonting att säga till om. Jag är mycket förvånad över att höra säga att målen har uppnåtts beträffande beredningsorganisationen. Det är en fullständig nyhet för mig. Jag får inte de signalerna när jag diskuterar med domare. Jag skulle vilja ställa ytterligare en fråga till . Det står i majoritetens skrivning i utskottsbetänkandet att man följer sammanslagningarna och att man är beredd att göra en utvärdering. Min fråga är: Vad är det för tankar som utskottsmajoriteten har om att följa upp de här sammanslagningarna och göra en utvärdering? Kommer det en ny utvärdering till stånd i form av utredning? Vad menar man med den skrivningen i betänkandet? 72 () replik: Jag sade inte att målen hade uppnåtts, . Jag sade att de hade uppnåtts bättre nu än vid det tillfälle då utvärderingen gjordes. Sedan är det självklart, som jag har sagt tidigare, att vi måste utvärdera och följa upp hur det fungerar, precis som det står i betänkandet. Jag vet inte exakt hur det ska göras. Det är möjligt att det blir en liknande process som tidigare då du och jag var med, eller så gör man på något annat sätt. Men det ska självklart följas upp och redovisas på något sätt hur de här reformerna har verkat, positivt eller negativt. Sedan får vi dra slutsatser av det. 73 () replik: verkar ha lyssnat på en väderleksrapport, men han har verkligen inte lyssnat på vad jag har sagt, vilket man kanske inte kan begära. Jag vet inte. Jag trodde att poängen med att man har en diskussion är att man lyssnar på varandra och försöker förstå varandra. Här säger att oppositionen inte har några motförslag och inte vill ha några förändringar. Då har han inte lyssnat. När jag stod i talarstolen sade jag att inte utesluter en förändring av tingsrättsorganisationen. Vi motsätter oss inte en viss specialisering. Vi är beredda att möta de krav som samhällsutvecklingen medför etcetera. Men vi vill ha en konsekvensanalys för att få en helhetsbild innan vi kan ta ställning till om det här var riktigt eller fel och om det var bra. Det sade jag, och jag trodde jag att hade förstått. Det innebär också att jag inte kan säga vilka tingsrätter som ska läggas ned eller inte läggas ned förrän vi får den här helhetsbilden. Därför vill jag ställa en fråga innan jag svarar på den fråga om advokater som var grunden för att jag gick upp här egentligen. Varför vill inte att man har en helhetssyn på detta? Varför tar man en bit i taget och släpper det utomordentligt rimliga kravet på en helhetssyn på tingsrätterna i ? 74 () replik: Om hade lyssnat på vad jag sade i mitt anförande hade han vetat att jag redogjorde för att det tillsattes en utredning som hade till uppgift att gå igenom hur domstolsväsendet skulle se ut i landet som helhet. Det var en parlamentarisk utredning som av olika skäl inte kunde nå sitt mål. Den kapsejsade, som jag sade, och av det skälet har regeringen valt modellen att gå fram län för län. Vi har som sagt gått igenom i stort sett hela landet. Det kvarstår bara några delar av län som inte är genomgångna. Genomgången av dem kommer inte att ske under innevarande mandatperiod utan det ska, som jag sade till , göras någon form av utvärdering innan vi går vidare. Jag kan inte annat än beklaga att det inte gick att få den tillsatta utredningen att nå sitt mål. Jag tror att det skulle ha varit väldigt välgörande för domstolsväsendets utseende. Jag tror kanske inte att det skulle ha blivit någon annan förändring, men jag håller med om att det hade varit klart bättre om vi hade kunnat ta ett helhetsgrepp. Det gick som sagt inte, och då är det bara att bita i det sura äpplet. 75 () replik: Jag hoppar här över från vädret till äpplen, som jag har förstått är en del av den politiska verkligheten. Jag ska svara på den fråga som ställdes till mig om advokater. Det är faktiskt så att advokater har en benägenhet att ha sin verksamhet på den ort där domstolen ligger. Det innebär naturligtvis inte att de kan avfolka orten totalt, men det är en benägenhet som jag tror att advokater har. Jag sysslar själv inte så mycket med den verksamheten . Jag skulle vilja återgå till frågan om den kapsejsade utredningen. Varför inte stoppa upp nu och se hur det ser ut innan vi tar de slutliga stegen? Varför inte göra en helhetsanalys av hur läget är innan man går vidare? var trots allt ärlig nog att säga att man kan göra fel och att man då ska rätta till dem. Du kanske slipper rätta till en väldig massa fel, om man nu stoppar upp och i stället nu gör den utvärdering som vi alla önskar. Då skulle vi kanske inte på alla fronter bli lika oeniga som det kanske verkar . 76 () replik: Nej, jag tror inte att vi gör så många fel. Det är därför som vi vågar gå fram med det här. Men däremot har jag lovat att vi inte ytterligare ska gå vidare förrän det har gjorts någon form av utvärdering i detta sammanhang. Jag tackar vidare för svaret på frågan om advokaternas verksamhet. Jag bor faktiskt på orter där det inte finns tingsrätter och där vi befarat att advokaterna skulle försvinna. har de inte gjort det. 77 (): Återigen ser vi effekterna av misslyckad socialdemokratisk politik. I grund och botten handlar det om att det är färre människor i arbete än vad det borde vara. Det leder i sin tur till att budgeten inte håller ihop. Den hotar att spricka. En begynnande panik sprider sig i de socialdemokratiska leden, och ska man reformera. I det här fallet innebär det nedläggning av ett antal tingsrätter. På traditionellt socialdemokratiskt manér ser man det hela då lite grann från ovan och tittar ned på hur man kan hantera det här ett typiskt organisationstänkande. Jag påstår att man inte längre befinner sig bland medborgarna när man försöker avgöra vad det är som medborgarna behöver. Låt mig, fru talman, citera en mening på s. 9 i betänkandets majoritetsskrivning: Målet att bibehålla tingsrätternas tillgänglighet har i allt väsentligt uppnåtts. I allt väsentligt uppnåtts det tyder på att man över huvud taget inte längre har någon närkontakt med verkligheten. Man har kvalificerade skygglappar när man betraktar det som man är satt att sköta. Frågan är om man inte emellanåt också leker blindbock. Då stöter man naturligtvis på olika kända problem. Hinder nummer ett är det sektorsseende som är nedlusat med. Professor på i har kallat det för , där varje myndighet för sig tittar bara på den egna sektorn och med alla till buds stående medel ser till att denna ska vara intakt. I detta fall är det i domstolsväsendet som man måste skydda den egna sfären och framför allt de starka kontoren. Detta sektorsseende är oerhört improduktivt, och det värsta är att det inte bara finns ett utan ett antal , som vart och ett slåss för sina intressen. Då ökar improduktiviteten. Nästa hinder är den så kallade länsbarriären. Den drabbar inte minst , där man faktiskt har lyckats få till stånd ett bra samarbete mellan tingsrätterna i och . Men se det råkar ligga en länsgräns emellan, och då fungerar inte Organisation när det gäller att se möjligheter över gränsen. De här båda tingsrätterna ligger i kanske mest småföretagarrika område, Gnosjöregionen. Jag har i min hand ett brev från näringslivsorganisationerna i det här området om tingsrättens betydelse och om att en del av näringslivsklimatets nav är att vi har rättsväsendet på plats. Den här bristande samsynen leder till en suboptimering. Det är en oerhörd brist i flexibilitet att inte ens kunna gå ned och titta på möjligheterna att i det här fallet pröva en lösning över länsgränsen. Många har framhållit betydelsen av närhet och personkännedom och nämndemännens möjligheter att utföra ett bra arbete om de hämtas från de orter där också de tilltalade finns. har här på ett förtjänstfullt sätt beskrivit advokaterna och även de jurister som arbetar på tingsrätterna. Inte minst försvåras polisens samarbete med tingsrätterna av en reformering. Här har också talats om svårigheterna för vittnena och de resor som de blir tvungna att göra. Jag ska inte fördjupa mig i detta. Det är detta kitt i form av en samhällsapparat som man nu ytterligare rycker bort på ett antal platser. De som gör det har inte förstått sambanden i samhället. Man håller nu på att centralisera rättsväsendet, både vad gäller polisen och vad gäller tingsrätterna. Socialdemokraterna är med hjälp av stödpartierna på väg att bygga upp en kommandostat där tillslag hit och dit görs av grupper som sedan ska föras bort till tingsrätter långt ifrån hemorten. Är detta det samhälle som ni vill bygga? Ja, uppenbarligen. De människor som jag möter delar dock definitivt inte den uppfattningen. I likhet med övriga talare här från den borgerliga alliansen anser jag att man måste göra en översyn där man väger in den totala helheten, inte bara rättsväsendet utan den totala samhällsnyttan. Jag yrkar avslutningsvis bifall till motion 2004/05:Ju227, där möjligheterna för tingsrätterna i och att leva vidare genom ett samarbete behandlas. 78 (): Jag har levt med frågan om tingsrätterna och rättsväsendets organisation i min del av , Värnamobygden också kallad Gnosjöbygden under de år som jag varit i , alltså . Frågan var dock inte ny när jag kom in i . Redan som kommunalpolitiker var jag engagerad, och jag förde alltså med mig frågan in i riksdagsarbetet. Jag vill påminna somliga om att redan den borgerliga regeringen , inklusive en moderat justitieminister, arbetade med dessa frågor. Arbetet har fortsatt. Vi har kunnat förlänga livslängden för , men ser det inte ut som om vi ska kunna rädda den. Min mening är att människor ska kunna leva i ett välfärdssamhälle och känna trygghet vid till exempel sjukdom och arbetslöshet. Men det gäller också trygghet vid brott. Vi socialdemokrater har satsat mycket på bland annat polisen, och det kommer att bli ytterligare satsningar genom att pengar tas från försvaret. Jag kan beklaga att somliga tövar och tvekar inför det här viktiga beslutet. Frågan om den framtida tingsrättsorganisationen måste avgöras med betoning på människors trygghet i vardagen. Slutsatsen borde därför bli att tingsrätterna i och ges möjlighet att ytterligare utvecklas inte avvecklas som förslog, och som sedan också kom till uttryck i det betänkande som vi debatterar. Jag vill även understryka det positiva i att tingsrätten i kommer att vara kvar. Det finns inte något förslag i enlighet med förslag om att ta bort den tingsrätten. På så sätt har ändå vunnit en delseger i den här kampen. Jag ska koncentrera mig på tingsrätten i i mitt hemlän. En rad skäl talar för att den ska vara kvar. Jag ska redovisa en del av skälen; i övrigt vill jag hänvisa till interpellationer, motioner, debatter, skriftliga frågor med mera som förekommit och som jag undertecknat. Det saknas inte arbetsuppgifter vid . Tvärtom är antalet mål mycket stort. Det är inte rimligt att lägga ned en tingsrätt i en så livskraftig region, med så stor befolkning, och i stället centralisera verksamheten. Jag har heller inte uppfattat det som att regionens invånare är missnöjda med verksamheten, utan de tycker att tingsrätten uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet. Det är heller inget problem att rekrytera kompetent personal. Däremot medför en avveckling av tingsrätten att det blir mindre intressant för jurister att etablera sig i regionen. Så är det. Den första flyttningen från har också aviserats. Genomsnittsåldern är här mycket hög, och det känns osäkert att etablera sig som jurist i denna viktiga bygd. är det viktigt för exempelvis en företagarregion som att ha tillgång till juridisk kompetens. Om den föreslagna indragningen förverkligas kommer berörda kommuner att som helhet bli mindre attraktiva. Det finns en oro för att rättsväsendet koncentreras till residensstäder och storstadsområden. Detta hotar rättssäkerheten och ökar otryggheten. Det bidrar också till att stärka centraliseringen i vårt land. Jag kan inte se att det är en önskvärd utveckling. har granskat en tidigare genomförd förändring av tingsrättsorganisationen. En iakttagelse som jag kan nämna är att tillgängligheten blivit sämre. Vid en centralisering är risken för både merarbete och merkostnader uppenbar. Antalet inställda mål kommer sannolikt att stiga. Det leder till ökade kostnader och, som jag upplever det, mindre rättssäkerhet. Även tingsrätten i föreslås läggas ned. Tingsrätterna i och samarbetar emellertid med gott resultat, och i stället för avveckling borde samarbetet mellan dessa båda tingsrätter ha fått utvecklas ytterligare. Jag tror att det hade varit bra både för ekonomin och för människors tilltro till tingsrätternas beslut. Jag vill understryka att tingsrättsorganisationen är en angelägenhet för väldigt många för rättsväsendet självt men även för privatpersoner, företagare, fackliga organisationer, kvinnojourer och brottsofferjourer. Det finns många som känner sig berörda. Jag vill också säga, fru talman, att den kompetens som tingsrätternas personal har givetvis måste tas till vara. Det finns således en mängd aspekter som borde beaktas och som jag försökt lyfta fram under arbetets gång, i arbetet med att förändra och se över tingsrättsorganisationen. Min slutsats är att tingsrätterna i och bör vara kvar och ges förutsättningar att utvecklas genom bland annat fortsatt ökat samarbete. Jag har vidare i den motion som det hänvisas till och som behandlas i betänkandet pekat på hur nödvändigt det är att regeringen noga följer och analyserar effekterna av nedläggningen samt studerar om dessa effekter verkligen blir så positiva som förutskickat. Om så inte blir fallet måste regeringen vara beredd att ompröva beslutet. Jag vet att det kommer att ske en viss utvärdering, och jag vill förvissa mig om att den kan leda till en omprövning om man finner att nedläggningen inte lett till de resultat som man hade hoppats. 79 () replik: Det är intressant att höra tala sig varm för tingsrätterna i och . Det är möjligt att jag någon tiondels sekund var ouppmärksam och därmed inte uppfattade att hon yrkade bifall till den Värnamo- och Ljungbymotion som jag och författat. I annat fall, fru talman, utgår jag från att hon kan återkomma och yrka bifall till den, eftersom det var precis det hon sade. Om jag var ouppmärksam ber jag om ursäkt. Följden av utsagor blir naturligtvis att hon stöder förslaget att dessa tingsrätter inte ska läggas ned. Och eftersom de ligger i ett paket i den proposition som kammaren något senare ska rösta om blir min omedelbara fundering: Hur kommer att rösta när frågan kommer upp? Jag utgår från att hon då antingen lägger ned sin röst eller röstar mot förslaget i regeringens proposition i det här fallet. Kommer det att bli så? 80 () replik: Jag har märkt att är mer intresserad av hur jag kommer att rösta än kanske till och med av hur utfallet blir för . Det är en lite bakvänd tågordning. För mig har det varit nödvändigt att först sätta mig in i betänkandet och läsa reservationerna. Jag har naturligtvis också tagit del av den motion som pekar på. Jag ser den som ett opinionsinlägg, att man i motionen har behov av att komma med lite synpunkter av allmänt slag och kritik av rättsväsendet i stort. Det är dock inte en motion som seriöst kan förvänta sig att jag ska rösta för. Den är inte skriven på det sättet, och den är heller inte ämnad att få en bred uppslutning. Jag kommer i den här omröstningen att avstå eftersom jag är mycket kritisk till de resultat man kommit fram till. Jag ser för egen del heller inte något alternativ i de reservationer som finns fogade till betänkandet och som skulle göra det möjligt för mig att ställa upp bakom dem. Efter noggrann genomläsning och noggrant övervägande är det min ståndpunkt. Kanske blir man också lite luttrad när man varit med under några turer som gällt rättsväsendet. Jag hade önskat att fler varit med tidigare i det arbetet. Så har dock inte varit fallet. har varit politiskt aktiv på olika poster i en grannkommun till min hemkommun, men har jag inte lagt märke till hans stora engagemang såsom det nu kommer till uttryck. Men det är bra att vi i alla fall får ta del av det engagemanget, även om det kommer sent. Jag skulle vilja peka på det som jag sade inledningsvis, nämligen att redan den borgerliga regeringen under en moderat justitieminister drog i gång det här arbetet, och jag beklagar att vi inte kunnat få något svar på frågan hur en eventuell kommande borgerlig regering skulle ställa sig. Skulle man börja om där man slutade förra gången? Kommer man att agera på ett annat sätt framöver? Det finns många frågetecken när det gäller och den borgerliga sidans agerande både nu och framöver. 81 () replik: Det var ju intressant att höra att motionen inte är skriven så att man kan yrka bifall till den. Om jag inte var ouppmärksam var det exakt det som uttryckte i talarstolen som också framgår av den motion som vi har skrivit. Min fråga är då: Viner partipiskan hos Socialdemokraterna hårdare än omsorgen om ? Det är också den partipiskan som gör att inte kan yrka avslag på propositionen. För mig börjar det mer eller mindre likna politiskt hyckleri att man står upp på gator och torg och säger: Jag ska slåss för detta, och sedan inte fullföljer det. Vi är valda av människor från vår trakt. De förväntar sig att vi ska tillvarata deras intressen. De kan inte vara här. Den representativa demokratin bygger på att vi har fått förtroendet att företräda ett antal tusen människor och att finnas här. blir onekligen svaret skyldig när det gäller vems ärende hon går i den här frågan. Jag har inbjudit till en lokal debatt om inte bara tingsrätten utan rättssamhället i lokalsamhället. Jag har inte fått något svar på den förfrågan . Jag kan fråga på ort och ställe när vi ändå talar med varandra här: Kommer att acceptera inbjudan till den debatten? 82 () replik: Jag fick en inbjudan om att diskutera tingsrätterna. Jag sade då att vi diskuterar den frågan här i . Sedan har det kommit något ytterligare mejl. Vi får diskutera vad det finns för datum och förutsättningar för den debatten. Det har vi inte haft tid att göra på grund av min utlandsresa som jag bedömde som väldigt viktig att få genomföra. Jag hoppas att och övriga här noterat att jag har drivit den här frågan . Jag driver den på ett självständigt sätt med starkt stöd och uppbackning inte minst i min egen lokalorganisation men även från andra. Det har varit oerhört viktigt för mig att kanalisera de synpunkterna och driva det även om jag nu när vi står vid målsnöret inte kommer att nå i mål när det gäller . Jag kan också notera att när det gäller ser vi ett positivt resultat. Det får vi inte glömma . Jag hoppas också fortsättningsvis att den utvärdering och uppföljning som ska göras kan leda framåt. Jag vet inte vad har för erfarenheter från sitt eget parti. Jag har klart deklarerat min uppfattning och hur jag kommer att ställa mig och bakgrunden till det. Jag hävdar att den motion, som jag har läst väl, inte är skriven på ett sådant sätt att på allvar kan ha väntat sig att jag ska yrka bifall till den. Mitt ställningstagande är att avstå i omröstningen. Jag vill slutligen peka på att jag är väldigt förvånad över att man inte har kunnat komma fram till lite mer substans i sina reservationer. 83 () replik: