prot · GR0985 · 2004-03-18 00:00:00 — Föredrogs lagutskottets betänkande 2003/04:LU8 Konsumentfrågor. (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 7 § Statsministerns frågestund är det statsministerns frågestund. är det sista dag som frågeställare på statsministerns frågestund, så vi börjar med . 34 (): När de blir medlemmar ska de få söka jobb i på samma villkor som danskar och tyskar. kommer inte att behöva tillämpa några övergångsregler. Det sade, och lovade, statsministern och dåvarande EU-ordföranden inför toppmötet . Statsministern har alldeles uppenbart radikalt ändrat sig och dragit tillbaka det löftet. ska det bli övergångsregler. Det verkar som att regeringen kan få ihop det åtminstone med . Att man kan ändra sig är naturligtvis inte något fel i sig, men eftersom detta är en för oss alla så viktig fråga måste jag be statsministern om en förklaring. Statsministern har talat om social turism och om att vårt trygghetssystem kan komma att överutnyttjas. Är det då fel på vårt system, som ju är detsamma som när statsministern var EU-ordförande och ställde ut sitt löfte, eller har statsministern kommit fram till att de invandrare som kan komma att söka sig hit har större benägenhet än vi svenskar att överutnyttja, lagligt och olagligt, våra välfärdsanordningar? Eller är det tvärtom så att statsministern vill skydda invandrarna mot exploatering på den svenska arbetsmarknaden? 35 Statsminister (): Det är två saker som har inträffat sedan det där uttalandet fälldes. Den första är att vi nu väl i stort sett är det enda EU-landet av de befintliga 15 som inte har tagit ställning för övergångsregler. Då var vi en stor allians som höll öppet för att avstå från övergångsregler. Det är det första. Det andra är, vilket är allvarligt, en växande insikt om att det finns arbetsgivare i som är beredda att utnyttja människor för mycket låg betalning, ofta också under usla villkor i övrigt. En ny typ av underbudskonkurrens har kommit in på den svenska arbetsmarknaden, ibland dolt av det man kallar F-skattsedel och inte heller så sällan, skulle jag tro, i så fall kombinerat med löftet: Du kan ju ändå få det sociala trygghetssystemet att tillgå. Vi medverkar inte till detta och kommer inte att släppa till den typen av politik. Vi har ingen som helst anledning att öppna upp för den typen av beteende på svensk arbetsmarknad. 36 (): Det är alltså så att det är svenska företagare som det är fel på. Då var det väldigt dumt att tala om social turism. Den gällde ju inte svenska företagare, utan den gällde polacker och balter, så det uttrycket menar väl då att han tar tillbaka eftersom det nu helt och hållet är fråga om svenska företagare. Men rikta då uppmärksamheten och kraven mot svenska företagare och uttala sig, herr statsminister, inte på det sätt som har gjorts! Dessutom tycker jag att det där är ett sällsamt sätt att moraliskt resonera. Eftersom de gör det ska vi göra det. Eftersom kamraterna inte vill ha mössa på sig i sandlådan ska inte vi heller ha det. Det är ungefär det puerila draget som kommer fram här. Hade , som annars gärna vill vara en ledande europeisk politiker, tagit tag i frågan hade norrmännen inte hukat och, tror jag, inte heller danskarna. Jag tror faktiskt om så mycket som att ha kunnat vara ledande i den här frågan. 37 Statsminister (): Det sista tackar jag särskilt för. ((): Det hjälper ju inte!) Det var ett bra sista inlägg från i den här kammaren. Jag tror att pekar på någonting väldigt viktigt när han talar om företagens beteende. Ja, det är det. Vi ser det ju. Och om vi ser det, ska vi då inte agera? Varför ska vi utsätta dem på svensk arbetsmarknad som redan har den sämsta ställningen för den här typen av konkurrens? Vi har aldrig lovat någon att komma hit och arbeta för undermålig lön. Vi har aldrig lovat någon att komma hit och bo i garage för att kunna arbeta. Det vill vi inte ha i , och det tänker vi se till att sätta stopp för. Vi vill ha människor hit till vårt land som kan bidra till vår utveckling på samma villkor som vi med samma löner som vi och med samma sociala trygghet som vi och inte använda trygghetssystemet som ett sätt att komma förbi anständiga löner. Där sätter vi punkt. 38 (): Jag tänker fortsätta på samma spår därför att jag tycker att det i den senaste debatten om övergångsregler har vädrats väldigt mycket fördomar. Statsministern och regeringen har gjort allt man kunnat för att bidra till det här. Statsministerns tal om social turism är en anklagelse mot människor som inte ens har kommit hit men som ändå blir anklagade för att de ska leva på stöd och bidrag och snylta på våra system. Mina samtal med representanter från de nya medlemsländerna pekar på hur besvikna och kränkta de är när statsministern uttrycker sig så här. Senast i raden kommer fördomarna mot svenska företagare. är de fifflare. De utnyttjar arbetskraft. Men hur skulle det kännas att bli anklagad för sådana saker? Vad regeringen och statsministern sprider är fördomar. Jag skulle vilja fråga: Vad tänker statsministern göra för att återställa förtroendet hos de nya medlemsländerna? Och vad tänker statsministern göra för att återställa förtroendet hos svenska företagare som sliter och jobbar för att skapa tillväxt och utveckling i och som gör fantastiska saker för att statsministern också ska ha några pengar att fördela till den välfärd som vi så gärna vill ha i vårt land? 39 Statsminister (): Jag noterar att aldrig tar ordet löntagare i sin mun. Vad ska vi säga till de handelsanställda, till de hotell- och restauranganställda och till dem som jobbar inom lokalvården som har fått anständiga minimilöner tack vare kollektivavtalen? Vad ska vi säga till dem? Ska vi öppna upp för en underbudskonkurrens riktad mot de grupperna? Är det så vi vill ha ? Vi vill ha ett som bygger på ordentliga kollektivavtal och bra villkor också för den som kommer ny till vårt land inte ett B- eller C-lag på den svenska arbetsmarknaden. Ska vi klara att konkurrera med andra länder om de riktigt svåra produkterna måste vi se till att vi håller uppe det tryck som skapas av att vi har bra löner för de lägst avlönade på den svenska arbetsmarknaden. Det är ju det som utmanas av det som sker när man tror sig tala för något slags solidaritetsaspekt genom att släppa in människor i vårt land som ska få villkor som är långt mycket sämre än vad vi någonsin accepterat. Säg det , , för det är det som det handlar om, som vi ser det! 40 (): Vi kan göra en motsvarande jämförelse med sjukförsäkringen. Vi vet att det finns människor i som fuskar inom socialförsäkringarna, men inte anklagar vi väl alla dem som har sjukförsäkring för att vara fuskare. Vi använder inte den sortens begrepp. Det som gör mig så upprörd är när vi anklagar människor för något som de inte har gjort. Jag tror att vi själva skulle känna oss oerhört kränkta om vi som svenskar blev anklagade på samma sätt. Jag vill veta vad statsministern tänker göra för att återupprätta förtroendet hos de här nya medlemsländerna. Sedan gäller det företagarna. Ja, om jag ska vara löntagare förutsätter det att det också finns företagare. Om vi anklagar alla företagare för att vara fifflare går det åt skogen med den planering som vi har om att skapa tillväxt och arbete i vårt land. Det är just dessa fördomar som statsministern och regeringen sprider som är det allvarliga i den här situationen. Jag vill ha bra anställningsvillkor, men det förutsätter också att det finns företagare som kan ha goda villkor. 41 Statsminister (): Jag har inte anklagat någon för att fuska, utan jag bara lyssnar på vad som just nu sker och följer den utveckling som vi kan se. Lyssna på dem inom byggbranschen där man använder F-skattsedel i det sammanhanget. Lyssna på de rapporter som vi får från de näringar som är de areella jordbruk och inte minst trädgård. Vi ser det ju. Varför ska vi acceptera att det här blir en norm på svensk arbetsmarknad? Jag vill att de som kommer hit för att arbeta ska ha avtalsenliga löner. Vi ska se till att de får bra bostäder. Vi vill inte ha någon ny underklass, som arbetar på villkor som ingen av oss skulle kunna tänka sig, för våra barns del och för oss själva. Så är det ju. Vi har, och andra som lyssnar på den här debatten, någonting väldigt viktigt att försvara det trygghetssystem som har byggts upp för att se till att de sämst ställda i samhället är skyddade, inte bara vid ohälsa och vid den typen av händelser utan också på arbetsmarknaden. 42 (): I det gamla var löntagarna maktlösa på jobbet och ofta i beroendeställning gentemot arbetsgivaren även utanför arbetsplatsen. Klassamhället genomsyrade varje vrå av en människas liv. För att bekämpa det bildades fackföreningar, som kämpar för regler och lagar som minskar arbetsgivarnas makt. Många demokratiska fri- och rättigheter har införts i strid med arbetsgivaren, den politiska högern och överheten. Utvecklingen av arbetsrätten är en viktig del av kampen för demokrati. Men denna arbetsrätt ifrågasätts fortfarande. senast ser vi det i det i . Sex anställda har sagts upp trots att de har arbetat i företaget . agerande är utmanande. Lagen om anställningsskydd räcker tydligen inte till. Vad avser statsministern att göra för att stärka och tydliggöra lagen om anställningsskydd? 43 Statsminister (): Korsnäsfallet är fortfarande föremål för facklig förhandling och kan också vara föremål för process i arbetsrättslig domstol. Därför vill jag inte kommentera det enskilda fallet. Däremot är arbetsrätten en grundbult. Det arbetsrättsliga lagstiftningsarbete som ligger närmast runt hörnet gäller förändring av medbestämmandelagen, som gör det möjligt för fackliga organisationer att kontrollera om man betalar avtalsenliga löner i företag där man inte heller har medlemmar. Det är kopplat till den diskussion som vi alldeles hade. Där hoppas jag på stöd för att på så sätt utveckla medbestämmandelagen. 44 (): Problemet är att det inte bara är , utan det är ett flertal fall där löntagare har sagts upp trots långa anställningstider och i strid med de turordningsregler som finns enligt lagen. Varför gör arbetsgivare detta? Jo, därför att det är billigt att säga upp löntagare. Det är billigt att gå till Arbetsdomstolen och få en dom därför att Arbetsdomstolen inte kan döma om återanställning, utan man kan dömas till ganska så beskedliga skadestånd. Det här gör att arbetsgivaren utnyttjar möjligheten att bli av med långtidssjukskrivna, deltidssjukskrivna eller för arbetsgivaren på annat sätt obehagliga människor. Det måste vi komma till rätta med. Därför menar jag att statsministern också måste sätta ned foten och svara på frågan: Bör lagstiftningen förstärkas? Kan vi tillsammans se till att lagen om anställningsskydd blir den lag som den från början var menad att vara? 45 Statsminister (): Av Korsnäsfallet vill jag inte dra slutsatsen att vi ska ändra lagstiftningen. Vi får se var det slutar när man är färdig. Det är för tidigt att ha någon uppfattning om detta. Arbetsrätten i är väl utvecklad, och den ska försvaras och utvecklas vidare. Det kanske inte är möjligt att svara på frågan, , men det är intressant inför kommande debatter att notera att den fråga som fackföreningsrörelsen nu bedömer som den viktigaste av allt är att stärka MBL, som är en arbetsrättslig lagstiftning, för att skydda sig mot den typ som underbudskonkurrens som vi förut talade om. Vi behöver stöd från här i kammaren för att få det att passera igenom. Det hoppas vi få. 46 (): Jag tillhör dem som tycker att man ska döma statsministern inte efter vad han säger i talarstolen utan efter vad han gör. Det gäller den fråga som och tog upp, och det gäller också många andra frågor. Vi har som bekant ett 4-procentsmål för den öppna arbetslösheten i . Vi har en arbetslöshet som ligger på i storleksordningen . Vi har ett budgetsaldomål som inte är uppnått. Vi har ett vallöfte om att bygga 120 000 nya lägenheter. Vi har en nybyggnation på krigstidsnivå. Vi har ett mål om sysselsatta. Sysselsättningen ligger på och faller. Vi har löften om att halvera sjukskrivningar och halvera socialbidragsberoende som inte heller uppfyllts. Vi har ett enprocentsmål gällande BNP som inte uppfyllts. Vi har en regeringsförklaring där lovade att halvera ungdomsarbetslösheten. Vi har den högsta ungdomsarbetslösheten . Min fråga till statsministern är: Är det inte väldigt mycket snack och lite verkstad? 47 Statsminister (): Jag bestrider det bestämt. Alla vallöften ska ses över mandatperioden. Vi är mitt i mandatperioden och har haft två väldigt dåliga år konjunkturmässigt. kan vi se det måste också vara glad över att konjunkturen vänder uppåt. Det blir lite lättare nu under andra halvan av mandatperioden, och det kan vi glädja oss åt båda två. De vallöften som vi ställde ut har vi nog gott hopp om att kunna infria tillsammans med våra samarbetspartier. Det är uttryckt i ett 121-punktsprogram. Jag ser ingen anledning att vara orolig för den valrörelse som vi har 2006. Det finns stor anledning att tro att vi kommer att klara detta. 48 (): Det hade väl tytt på väldigt dåligt självförtroende om statsministern redan nu hade börjat oroa sig så till den grad över en valrörelse som ligger . Det är inte så att alla de här målen är satta i ett mandatperiodsperspektiv. Det mål som jag nämnde sist var det som avgavs i regeringsdeklaration i kammaren , och det var att halvera ungdomsarbetslösheten . Vi fick förskräckande siffror på ungdomsarbetslösheten, som alltså är högre än vad den har varit . Jag kom på ett annat mål, visserligen inte sanktionerat av men ändå, och det är det mål som statsministern uttalade om att sitta som partiordförande och statsminister till . Min fråga är i alla fall: Kan vi räkna med att få något mål levererat ? 49 Statsminister (): Det målet är just levererat, så det har jag klarat. Det kanske blir ännu , vem vet. Det är klarat med råge. Nej, dåligt självförtroende är det inte. Ändå är det rätt märkligt att vikarierande högerledaren använder tiden åt att vara bekymrad över om vi ska nå våra vallöften eller inte. Jag tror att vi gör det. Men vem trodde att man röstade på det man röstade på när nu presenterar sin politik? Hur ska de möta väljarna? Är det samma politik som förut, eller är det någonting helt annat? Det ska jag inte fråga om, men jag kan bara konstatera att när det gäller vår politik har vi anledning att känna självförtroende men också ödmjukhet, för politik är svårt, och vi behöver en internationell konjunkturuppgång. Och om alla goda krafter finns där, , så tror jag nog att den kommer just . Vad glada vi är, eller hur? 50 (): Vi har gjort så att vi har använt egna organ för att ta fram lite fakta som vi inte behöver ta fram när det gäller regeringens politik. Där levereras det skarpa rapporter från Riksgälden och andra håll 68 miljarders upplåning , för att ta ett exempel. Hela utgångspunkten för min fråga var inte att ventilera statsministerns självförtroende utan att fästa uppmärksamheten på det helt centrala, nämligen att man måste värdera inte efter vad han som en verbalt skicklig politiker säger utan efter vad han de facto uträttar. Min uppräkning har visat att det inte har blivit så mycket uträttat så här långt. 51 Statsminister (): Inte var det väl så svårt att förstå innebörden av den moderata politiken att man var tvungen att anlita för att få det klarlagt. Det hade räckt att fråga statsministern eller någon ledamot här i kammaren så hade det kunnat beskrivas. Nej, så är det nog. Vad jag förstod är vi väl tillbaka på ruta noll. Den moderate ordinarie ledaren sade ju ändock att det var samma politik som förut. Det känns tryggt att ni finns där ni brukar finnas. För vår del finns vi där vi brukar finnas kamp för full sysselsättning, kamp för rättvis fördelning och en modernisering av svensk samhällsorganisation. Det är konstruktivt. 52 (): Jag tänkte återgå till den ursprungliga problemformuleringen. Jag tycker att det är en märklig resa som statsministern har gjort . Från att poängtera möjligheterna med en öppnare värld och få bort murar och hinder mellan länderna runt har han gått över till att bara se problemen. Nyss var det tal om social turism. säger han att det är företagarna som är problemet. Jag vet att det finns de som utnyttjas i . De finns de som inte har någon bra situation på arbetsmarknaden, och vi för en dialog med LO om förändringar. Men det förslag som statsministern och regeringen går fram med nu har ju inte alls med detta att göra. Det kommer inte att påverka någonting av det som händer på byggarbetsmarknaden, utan det skapar bara ytterligare problem och nya konflikter. Vi säger till de nya medlemmarna i EU: Vi ser er som ett problem. Ni kommer att förstöra vårt välfärdssystem. Ni kommer hit och snyltar. Frågan är: Ser inte statsministern att den attityd som Socialdemokraterna och han har intagit kommer att skapa ökade konflikter också i ? Ni skapar en ökad främlingsfientlighet i stället för att minska den. 53 Statsminister (): Det jag är rädd för är att den problembeskrivning vi har givit är riktig. Om den är riktig och vi inte gör något får vi detta problem, . Det är det som är bekymret. Vi kan ha fel. I så fall är det naturligtvis lätt ordnat under en mycket kort övergångsperiod. En sak vet vi: Om fem eller senast är det här en integrerad arbetsmarknad. Beslutet är fattat. Vi drev det hårdare än någon annan. ska det implementeras, sättas i sjön, men behöver vi ha den här typen av skyddsmekanism. Möjligheterna finns där. De är enorma, och vi har mer än några andra tagit ansvar för detta och tänker fortsätta att göra det. Men vi ser problemen, och dem borde väl kanske också fler än vi orka se. 54 (): Ni drev linjen om ökad öppenhet. Men när ni står vid porten till en förändring som kan ge unga människor möjlighet att komma hit och arbeta, unga välutbildade människor som kan bidra till , då kommer det en ängslans politik. I stället blir det en kamp om de mest intoleranta väljarna. Det är det som jag tycker har tagit över både hos Socialdemokraterna och tyvärr också hos en del andra partier här i . Det är mycket beklagligt att det har skett en vändning där statsministern tar strid för de mest intoleranta väljarna för att lyckas få över dem till Socialdemokraterna. 55 Statsminister (): Det sista är naturligtvis en grotesk beskrivning. Vad det handlar om är att vi säger: Välkomna, men kom hit och jobba för avtalsenliga löner. Vi ska också se till att det finns en bostad åt dig. Vad är det för fel med detta? Har vi lovat någon att komma till och arbeta för usla löner och bo i garage? Det är inte vårt projekt. Det är väl ingen av oss som drömmer om det. Välutbildade unga människor och också andra som får ett jobb i är välkomna. Men de ska ha betalt på samma sätt som vi som finns här redan har. Vi inser att om vi inte driver den linjen kommer de som redan finns här och som är lågavlönade att vara de som får ta stöten, och då växer främlingsfientligheten fram. Det är vad det handlar om, och det är därför som vi driver det här. Vi bjuder på inget sätt med armbågen. Vi slår vakt om sammanhållning och solidaritet. Och vi kommer att få ett integrerat . Det har vi drivit fram mera än några andra. Regler för flytt mellan EU-länder 56 (): Det är uppfattning och med tanke på det som står i tidningarna ska jag kanske tillägga att det är vår enhälliga uppfattning att den som vill flytta till ett annat land inom EU ska kunna försörja sig. Det borde egentligen inte vara en övergångsregel som gäller några, utan en permanent regel som gäller alla. Jag vill helt enkelt fråga statsministern dels om han delar den här uppfattningen, dels om han är redo att verka för den inom EU, till exempel vid toppmötet . 57 Statsminister (): tar upp en central fråga. Det handlar egentligen om det som vi kallar direktiv /71. 71 står då kommissionen lade fram det här direktivet. har vi hållit på att slita med detta som vid en uttolkning av domstolen har resulterat i att det räcker om man arbetar för att man ska få ta del av de sociala förmåner som finns i ett medlemsland. Det är uppenbart orimligt. räcker det mot naturaersättning, vilket är ännu mer orimligt. Så kan vi ju inte ha det. Vi bör försöka ändra direktiv /71. Om det går på kommande toppmöte vilket jag sätter ett stort frågetecken för blir jag den gladaste i världen. Jag skulle naturligtvis vilja göra det. Men jag är lite mer realistisk än så. Jag tror att det tar lite . För att skydda oss under den tiden behöver vi ha en övergångsregel. 58 (): Jag tackar för svaret. Det är utmärkt att vi har en likartad problembeskrivning på den här punkten. Direktivet har funnits . Det har skapat en hel del problem . Många av oss blev ju medvetna om det för svensk del framför allt när utredning kom . Jag tycker att regeringen har gjort alldeles för lite . Jag tror inte heller att något underverk kan ske . Men även en lång vandring börjar ju med ett första steg. Regeringen har gjort för lite. Men är statsministern beredd att på toppmötet börja jobba för att denna orimliga regel eller, som han uttryckte det vid ett annat tillfälle, skamliga regel ska ändras? 59 Statsminister (): Vi har naturligtvis redan börjat. Som i alla sammanhang inom EU sker det genom att man levererar ett non-paper, ett icke-papper, där man pekar på problemet och föreslår hur det kanske kan lösas. Det är klart att vi har gjort det. Om det ska vara möjligt att genomföra detta på ett toppmöte krävs det enhällighet, som ju alla förstår. Eftersom det är kommissionens förslag som ska förändras krävs det ett enhälligt europeiskt råd. Det betyder i sin tur att alla 25 nuvarande medlemsländer ska rösta för denna ändring. Efter den debatt som har varit tror jag inte att det är så lätt för de tio nya medlemsländerna att göra det. Jag sätter ett litet frågetecken för den saken. Men vi försöker och vi kämpar. Jag tycker att det känns bra med den konstruktiva attityd som och intar i denna fråga. Ett trovärdigt och kraftfullt FN 60 (): Efter det hemska terrordådet i är jag mer övertygad än någonsin om att FN behövs. Världen behöver ett starkt och demokratiskt FN. Att bekämpa terrorismen är allas angelägenhet. Lika viktigt är att bekämpa terrorismens orsaker. Det som har hänt är att tillsammans med enskilda stater har tagit sig friheten att skapa en ny världsordning eller rättare sagt oordning. Min fråga till statsministern är: Hur kan påverka arbetet för en säkrare värld och återupprätta FN, ett FN som är trovärdigt och kraftfullt så att människor kan känna att frihet, mänskliga rättigheter och värdighet gäller alla? 61 Statsminister (): tar upp en oerhört stor och viktig fråga och för en kär fråga: Hur ska vi ska stärka FN? Det är uppenbart att vi har ett FN som inte fungerar i den meningen att det inte upplevs som representativt för hela världen. FN avspeglar krigsslut och de styrkeförhållanden som rådde då. Det är klart att länder som , , afrikanska stora stater och andra länder söker en permanent plats i . Men det är inte bara de storas rätt det handlar om, utan det handlar också om vår och riktigt små staters rätt. Det är ytterst fråga om demokrati på internationell nivå. Var och en har rätt, stor eller liten, stark eller svag. I det arbetet är vi djupt engagerade, drivande, påhittiga och bygger allianser. Jag har pratat om de här sakerna med , och premiärministrar, så vitt skilda stater, men vi har samma rätt och vi har samma intresse. Den världsordning vi nu har måste reformeras, annars är jag dyster . Stopp för antisemitisk TV-kanal 62 (): pumpas grov antisemitisk propaganda in i . Jag tänker på som ses av tusentals muslimer i vårt land. I denna kanal beskrivs judarna som ett bestialiskt folk som till exempel slaktar kristna pojkar och gör påskbröd av dem. Judarna beskrivs som skyldiga till alla världens katastrofer. Denna propaganda kan bara mäta sig med nazisternas. Den australiensiska regeringen har , med stöd av sin lagstiftning om hets mot folkgrupp, stoppat kabel-TV-företagen och satelliten som sänder över .