prot · GR0955 · 2004-01-21 00:00:00 — I morgonnyheterna sades det att flera hundra personer kan ha slagit sig ned i vårt land på grundval av falska papper eller handlingar. Flera av dessa som har tagit sig hit på falska papper har, sades det, rötter eller medlemskap i terrororganisationer. Det känns oerhört oroande. Om, eller när, en del av dessa personer blir svenska medborgare på falska grunder kan inte medborgarskapet tas ifrån dem. Jag undrar om inte statsministern tycker att vi måste göra något åt detta också, det vill säga få stopp på detta. kan inte vara det land i världen som har flest personer här med falska papper. Sedan ska vi få höra att de tillhör terrororganisationer, och likväl kan de, såvitt jag förstår, bli svenska medborgare. När vi kommer på att de har kommit hit på falska papper finns det inget att göra. Hur ser statsministern på detta? 11 Statsminister () replik: Jag ser mycket allvarligt på detta. Vi har från regeringens sida bett om en översyn vad gäller de möjligheter vi har att agera. Här sitter vi i ett moment 22. Väl svensk medborgare kan man inte ta från vederbörande medborgarskapet, även om vederbörande har fått det på felaktiga grunder. Vi tycker att detta är stötande, och därför har vi bett en av våra höga jurister att titta på om det går att göra något åt detta. Det besked vi har fått är att det är svårt med hänvisning till de principer som finns för vår lagstiftning i . Men nog är det stötande. Jag delar helt och fullt den uppfattningen. Över huvud taget gäller ju, när vi diskuterar vår asyl- och invandringspolitik, att väldigt många kommer till vårt land inte ens med falska handlingar utan helt utan handlingar. Det förorsakar oerhörda bekymmer för de tjänstemän som har att hantera deras ansökningar, att först över huvud taget kunna fastställa en identitet och därefter fastställa om det finns skäl för att man ska ge exempelvis asyl. Handlingarna och handlingarnas kvalitet är någonting som vi har all anledning att diskutera och försöka göra någonting åt. Det är inte lätt. Jag hoppas på stöd där också, om vi nu ska diskutera formerna för asylmottagningen framöver, de förslag som har lagt fram. Här finns det också anledning att känna en viss oro över utvecklingen. Ja, visst ärvde när han satt i regeringen ett bekymmersamt läge. Men inte gjordes det särskilt mycket för att hantera situationen. Det är väl i huvudsak där kritiken ligger. Det ska vi inte dra upp när gör sin sista debatt. Det kanske borde ha diskuterats tidigare. 12 () replik: var det väl inte jag som drog upp det här . Det var faktiskt statsministern som började den vanliga exercisen, som det säkert finns några hundra exempel på i protokoll, om hur viktigt det är att i ett trängt läge tala om hur det egentligen stod till , och , och hur detta blommade ut . Jag tycker att det är utomordentligt behövligt att rättsväsendet får mer resurser. , när statsministern säger detta, kan vi inte erinra oss någonting annat än att vi har hört justitieministern säga här i kammaren i debatt efter debatt att så gott som allting står väl till. behövs det en rejäl överföring, och det ser vi som någonting mycket positivt. Men med detta är det så, som säger, att man från försvarets håll säger att det inte går att få loss några pengar. fick vi veta att man knappast kunde försvara oss, som man lever och verkar i försvaret, mot terrorattacker. Det är förstås förvånande. Vi ska dessutom klara av att göra insatser internationellt med de enheter vi har. Statsministern talar om ekonomisk tillväxt, och det är inte första gången. Det är mycket positivt. Statsministern talar också om åtgärder på skattepolitikens område. Ta hit de förslagen till ! Här finns en positiv vilja. Det är ju ändå här som besluten ska tas. Jag tror att det här finns en vilja att finansiera. Två sammanträden har hållits med näringslivets representanter om ekonomisk tillväxt, men ni kan ju inte tillsammans med dem fatta det här beslutet. Ta det till kammaren! Här finns en positiv vilja att just göra någonting av det som är nödvändigt, att få fart på den ekonomiska tillväxten och ändra en del skatter. Göm er inte bakom detta att det här måste finansieras! Det begriper vi som är här. 13 Statsminister () replik: Jag hoppas att den insikten också kopplas till era budgetmotioner , att skatteförändringar ska finansieras, därför att där finns betänkliga hål. är nu det parti som har de största skattesänkningarna. leder inte längre, utan är nr 1 och sedan kommer . Om vill finansiera skattesänkningar: Gör det när ni skriver motioner, så blir situationen tydligare. Jag vill också säga någonting om försvaret. Det pågår en försvarsutredning, och den ska självfallet få arbeta. Där ska vi pressa tillbaka kostnaderna. Låt mig säga på en gång att det i en gammal organisation som försvaret naturligtvis finns en beredskap att ständigt hitta på nya arbetsuppgifter i stället för de gamla som försvinner. Där ska vi vara på vår vakt. Många av de nya hot som växer fram är av polisiär karaktär och ska hanteras av polisen, inte av försvaret. De resurser som vi på så sätt friställer är dem vi ska använda för den här satsningen. Men det är inte bara rättsväsendet. Notera att jag också talade om vikten av att satsa på det förebyggande, vikten av att satsa på dem som arbetar i den sociala sektorn med individ- och familjeomsorg och med behandlingsarbete. Det är fältassistenter, behandlingsassistenter, fritidsledare det är alla de som i den gemensamma sektorn gör insatser för att människor ska komma loss från ett liv som är djupt ovärdigt. Det ska också göras. Vi har program för detta. De rullar, och de kostar ett visst antal . Men det räcker inte. ser vi möjligheten att göra denna stora växling. Låt oss enas så brett som möjligt om den saken, därför att det vore bra för och bra för många enskilda individer. 14 () replik: Jag kan instämma i mycket av det redovisade i sina punkter. Det är lättförståeligt, eftersom en del av de punkterna leder tillbaka till den decemberöverenskommelse som vi gjorde tillsammans med regeringen och . Det handlar delvis om otrygghet, om regionala klyftor och om hur vi ska bekämpa arbetslösheten. Skattefrågorna och frågan om folkmord ska jag återkomma till i mitt inlägg. Jag tycker att glömde en sak i sina punkter. Det handlar om de sociala klyftor som finns i vårt land, som bland annat redovisas i Rädda Barnens rapport om barnfattigdom. Jag kan konstatera att barnfattigdomen visserligen har minskat våra partier har samverkat, men jag kan också konstatera att de barnfamiljer som har det sämst ställt här i har fått det ännu sämre ställt. De som har det bäst ställt har fått det bättre över tiden. Jag tycker att det är en angelägen uppgift för politiken att också se till att de sociala klyftorna i samhället minskar. Jag saknar det, och jag vill gärna höra statsministerns kommentar till det. Det andra som jag saknar är de skilda livsvillkor som finns för kvinnor och män i det här landet, som vi kan mäta i olika termer. Vi ser det i löneskillnader, när det gäller ohälsan, i arbetstidsnormer och på många andra sätt. Jag vill höra lite grann om detta när vi nu ska dra upp den politiska agendan för det närmaste året: Hur ska vi hantera detta med de sociala klyftorna och skillnaderna mellan kvinnor och män? 15 Statsminister () replik: Också de sakerna står naturligtvis på dagordningen. Jämställdhetsarbetet är en av de prioriterade sektorerna i vårt gemensamma arbete. Det vet , och det vet också jag därmed inte sagt att man behöver redovisa det . Det är högprioriterat självklart. Vi har framför oss inte minst en lönerörelse som kommer att vara oerhört viktig. Väldigt mycket av bristen på jämställdhet i vårt samhälle tar sig tydligast uttryck på arbetsmarknaden. Vi ser ofta att det är likvärdig arbetsinsats men inte samma lön. Vissa sektorer som är mycket dåligt betalda domineras av kvinnor. Det är inte rättvist. Där ger arbetsmarknadens parter och deras förhandlingar en del av lösningen, och det ligger framför oss. har tillskrivit oss och bett oss ta upp de frågor om barnfamiljernas situation som tar upp. Jag tyckte nog att jag gjorde det i mitt inledningsanförande, fast i mer allmänna termer. Jag talar om vårt gemensamma ansvar för varandra. Jag talar om att vi måste se vår nästa. Jag talar om att vi måste bry oss om hur människor har det. Det är klart att det är ett sätt att uttrycka en vardagssolidaritet. Sedan måste det kombineras med politiska insatser, exempelvis för att ordna arbetstillfällen, för att minska bostadssegregation, för att öka integrationen och allt det som vi är djupt engagerade i och som naturligtvis också finns på vår dagordning. Min ansträngning var att redovisa det som just nu tillförs dagordningen, det som står överst och det vi kommer att ägna oss åt med kraft under det år som ligger framför oss. 16 () replik: Efter statsministerns inlägg kompletterar jag min lista över de sex prioriterade områdena med att vi också ska jobba med de sociala klyftorna och med att utjämna skillnader i livsvillkoren mellan kvinnor och män. Men jag delar inte uppfattning, att det här enbart handlar om vardagssolidaritet eller lönerörelse. Jag menar att lagstiftaren också har en roll i det här, och jag menar att politiken har en roll. Låt mig exemplifiera detta med just barnfattigdomen. Vi vet mycket väl vad vi behöver göra för att de, enligt , 262 000 barn som lever i relativ fattigdom i ska få en bättre barndom. Det handlar om riktade insatser. Vi vet att det är ganska pricksäkert med en höjning av bostadsbidragen. Vi vet att det är ganska träffsäkert att till exempel göra så att barnbidragshöjningar inte reducerar socialbidrag. Vi vet ganska väl vad vi behöver göra. Det handlar inte bara om vardagssolidaritet människor emellan, utan det är också en politisk uppgift som vi politiker behöver ta ansvar för. När det gäller de skilda livsvillkoren för kvinnor och män är naturligtvis lönerörelsen en viktig ingrediens, men det handlar också om hur vi i det politiska systemet hanterar detta. Det handlar om arbetstidsnormer. Det handlar om pensionsuppgörelser där vi vet att kvinnor har kommit sämst ut. Det handlar också om hur utbildningssystem och annat fungerar. Så det finns naturligtvis också ett ansvar för oss politiker att ta i det här. Jag hoppas att vi gemensamt kan sätta också de här frågorna högst på den politiska agendan. Även om det pågår ett arbete är det viktigt att säga att de här frågorna är lika prioriterade som de fem frågor som statsministern lyfte fram. 17 Statsminister () replik: Det finns ingenting som skiljer oss åt vad gäller synsätt, , utan det här är naturligtvis sådant som vi är överens om och som vi har skrivit ihop oss om att vi ska arbeta med. Hur framgångsrika vi blir återstår att se, men ambitionen och viljan finns där. Detta har vi uppenbarligen gemensamt. 18 () replik: är det dog. dog för att hon ville leva ett värdigt och kärleksfullt liv. fick betala det yttersta priset för det som är en så vanligt förekommande företeelse i vårt samhälle , nämligen våld mot kvinnor. var var fjärde kvinna i utsatt för våld, ofta i hemmet, och det är många kvinnor som lider . Det är också många kvinnor som inte får någon hjälp när de ropar på hjälp. Socialtjänst, polis och andra är inte närvarande. Många kvinnor får inte heller det skydd som de efterfrågar och behöver. Vi hade i går en minnesgala för där många kunde vittna om den otrygghet och den oro som många unga tjejer känner . Det är klart att bristande polisresurser är en av förklaringarna till detta, men det är också rätt mycket av det regelverk som vi har i som gör att de här kvinnorna inte får den hjälp som de behöver. Jag skulle vilja veta om statsministern är beredd att ändra en del av lagstiftningen för att stärka kvinnors möjligheter att få skyddad identitet och hjälp och också för att kunna ge stöd till de ideella insatserna, som är så viktiga för att det här ska fungera. Det finns många ideella organisationer som gör fantastiska insatser för att hjälpa utsatta kvinnor. Jag tycker att det är viktigt att man kan stödja det arbetet. Då är det naturligtvis välkommet att det också blir resurser till polisen, men jag tycker att det är oerhört intressant att höra att regeringen och statsministern , innan Försvarsberedningen är färdig, vet att vi kan minska resurserna till försvaret. Det här oraklet i har visat nya prov på sin färdighet när det gäller det här. Jag trodde att Försvarsberedningen hade det här uppdraget och att vi skulle invänta dess förslag, men möjligen vet statsministern någonting mer än vad vi andra vet i det här avseendet. 19 Statsminister () replik: Vet och vet det är väl ingen svårighet att bedöma i vilken riktning som utvecklingen går när det gäller försvarskostnaderna. De ska fortsätta att pressas tillbaka. Om det är en miljard, tre miljarder eller sex miljarder får vi diskutera, men det vi friställer för vi över till den här verksamheten för att bekämpa de mindre hoten. Det är enkelt. Det är begripligt, och det är logiskt. Och jag tror att det har ett starkt folkligt stöd på samma sätt som vi tidigare fick ett starkt folkligt stöd när vi, tillsammans med , förde över resurser från försvaret till sjukvården. Så jag tror, orakel eller inte, att det är en väl avvägd och klok politik. Sedan gäller det . har sagt att hänvisningar till religion, kultur eller tradition aldrig får stå i vägen för den enskilda kvinnans fri- och rättigheter. Utifrån denna mycket enkla programförklaring har regeringen arbetat med att se till att det som hände inte upprepas igen. Ändå vet vi att det sker. Det sker inte bara i vårt land. Det sker också runtomkring i världen i övrigt. Vi har tagit fram resurser, , för att ha ett skyddat boende för flickor, unga kvinnor, som har den här situationen. Vi har lagt fram en ny lagstiftning om äktenskapsåldern för att också där se till att vi motverkar det här problemet. Vi har strängare regler för besöksförbud. Vi har fördjupat dialogen med trossamfunden. Vi har utvecklat verksamheterna på kvinnojourerna. Över huvud taget är det en bred dagordning, ett brett program, som och hennes medarbetare på departementet har satt i sjön. Vi är på inget sätt lugna eller nöjda, tvärtom. Vi fortsätter att anstränga oss, och alla konstruktiva förslag tas naturligtvis tacksamt emot. 20 () replik: Jag är naturligtvis också intresserad av att kunna se om vi kan plocka pengar från försvaret och lägga dem på andra verksamheter, precis som vi gjorde förra gången när vi lade dem på vården, inte minst psykvården. Men vad jag vänder mig emot är att man vet det här på förhand. Man utlovar pengarna på förhand. Det är ju det som vi blir anklagade för . Man säger: Ni finansierar ingenting. Ni tar pengarna från luften, och det är ofinansierade skattesänkningar. Statsministern står här och lovar de här pengarna innan utredningen ens är färdig. Det är det som jag vänder mig emot. Sedan kan ambitionen vara densamma, att vi ska försöka pressa ned de här kostnaderna för att kunna använda pengarna till andra nödvändiga verksamheter. Sedan gäller det våld mot kvinnor. Min bild av verkligheten är att man inte är särskilt imponerad av det som regeringen gör. Vi kunde på den här galan i går höra rätt många berättelser om att man är missnöjd med att regeringen är passiv. Man får inte de här resurserna till de ideella insatserna. Man får inte det här skyddet när man går till . Det hänvisas till att man måste göra polisanmälan om man ska få hjälp och så vidare. Det är en omöjlighet för de här unga tjejerna att klara sig på egen hand i det här sammanhanget. De behöver samhällets stöd. Det var till och med en del som uttryckte det så här: Vi trodde att var det trygga samhälle som vi kände när vi kom hit, men ju längre vi lever här desto mer känner vi att detta inte är fallet, utan vi blir utlämnade åt oss själva. Det handlar inte bara om dem som kommer hit till och har den problematiken, utan många andra kvinnor drabbas också av detta våld i sina hem. Det är de bristande polisresurserna och de bristande stödinsatserna som gör att vi har det problemet. Vi har en socialdemokratisk regering. Det är ni som är ansvariga för allt detta. Vi ser hur bekymmersamt det här är. Jag tycker att regeringen visar en otrolig passivitet när det gäller detta. Vi skriver 2004, och vi har fortfarande den här synen på kvinnor, och vi har fortfarande dessa problem med våldet mot kvinnor. Det är mycket anmärkningsvärt. Och jag skulle skämmas om jag vore statsminister. 21 Statsminister () replik: Så blir det lite aggressivare och beskyllningar mot regeringen för att inte göra någonting. Men jag har gått igenom vad vi gör. Det är naturligtvis så att den här frågan är av ett sådant slag att man troligen alltid kan göra mer. Men påstå inte att vi är passiva på det här området, för det är inte sant. Och påstå inte att vi inte bedriver opinionsbildning i fråga om detta här hemma i och internationellt, för det är inte sant. Det gör inte saken någon tjänst. Dessutom, , om vi nu har bristande resurser, som du påstår och det kan vara sant varför då inte vara med konstruktivt i den diskussion som vi nu startar om hur vi ska föra över resurser från ett militärt försvar till att möta de inre hoten, varav detta är ett exempel? Det är ingen konst att se i vilken riktning som militärkostnaderna går världen över. Följ exempelvis den tyska debatten så ser ni vilken enorm förändring som det försvaret nu genomgår med friställande av stora resurser, som man i troligen behöver för att sanera sina finanser. Men vi är i en situation då vi har fått ordning på vår ekonomi. I det läget kan vi friställa resurser inom de ramar som vi har. Dessa resurser kan vi använda för annat. Vi behöver inte fylla några svarta hål genom de besparingar som har gjorts, utan vi kan satsa offensivt. Och här finns området, här finns behoven, och här finns engagemanget. Låt oss göra det i stället för att säga att vi inte vill och inte kan och inte gör någonting, för det är inte sant. Det är att misstänkliggöra. Och de som känner och som känner hennes engagemang vet också att vi har ett statsråd på detta område som har mycket hög trovärdighet när vi diskuterar dessa frågor. 22 () replik: Det är väl inte för tidigt att vi får ett besked från statsminister om att också han inser att vi måste minska på det militära försvaret. Det är inte för . Det är muren föll och det kunde sägas vara över, och vi har fortfarande en situation då militärutgifterna i är lika stora som de var under . Det är en självklarhet att vi måste få ned dessa utgifter eftersom det finns andra saker som måste ha mycket större prioritet . Det tragiska är att vi har bundit upp oss. Politikerna och militärerna i har bundit upp sig upp över öronen med utgifter som vi inte behöver. Läs där det talas om att vi har beställt dubbelt så många JAS-plan som försvaret självt anser att man behöver . Det togs beslut som var fullständigt vanvettiga för inte länge sedan när det gäller vapeninköp och beställningar från den svenska militärindustrin. Och står vi där och måste betala och fortsätta att producera fast ingen behöver materielen. Vi har andra saker som vi behöver betala. Jag tycker att vi nu måste inrikta detta arbete på att omförhandla mycket av det som tidigare är beställt. Det finns en annan fråga som jag vill ta upp med . Den handlar om den diskussion som regeringen har initierat när det gäller författningen och vallagen. Jag är uppriktigt sagt förvånad och besviken över den inriktning som statsministern och verkar ha på detta arbete. Det bygger inte på att stärka demokratin, utan det verkar handla om att stärka och garantera Socialdemokraternas rätt att styra det här landet oavsett om de har en majoritet bakom sig eller inte. Är det verkligen allvar att det är den inriktningen som vill att vallagen och det politiska systemet ska ha , att varje röst inte ska vara värd lika mycket? 23 Statsminister () replik: Det vore oss helt främmande att vi skulle göra skillnad på röster. Vi har en långt driven proportionalitet i det svenska valsystemet, visserligen med en spärr som ska se till att den här kammaren inte sönderfaller i en lång rad olika fraktioner med en massa små partier som gör det omöjligt att ta ansvar för landet. Det är en ständig avvägning var spärren ska ligga och hur långt proportionaliteten ska drivas. I det ena fallet är det fråga om en ideal demokratisk representation, och i det andra fallet är det fråga om kravet på att åstadkomma något så när regeringsdugliga majoriteter. Det är en målkonflikt som vi brottas med i riksdag och som nästan alla parlament brottas med. Och det skadar inte att denna målkonflikt diskuteras i en utredning. När tar upp författningsfrågorna skulle det vara intressant för mig att ställa en fråga. har den unika situationen att han är både kommunalråd, riksdagsledamot och partiledare, visserligen förklädd till språkrör. Men ett väsentligt inslag i ansträngningar är att öka antalet folkomröstningar, och inte minst de kommunala. Då har vi följt utvecklingen i kommun där det uppenbarligen finns människor som vill ha en folkomröstning om några frågeställningar. Om det är så viktigt, , att på nationell nivå introducera möjligheten till fler kommunala folkomröstningar, varför genomför du då inte folkomröstningar i den kommun där du själv leder verksamheten? Det skulle vara intressant att höra. 24 () replik: Jag diskuterar gärna kommunalpolitik med . Jag är glad över att vi faktiskt har kommit överens om lite mer resurser till kommunerna. Jag tror att det är viktigt för den svenska offentligheten för att inte ännu mer öka arbetslösheten. När det gäller folkomröstningar är jag den förste att tillskynda att vi behöver fler folkomröstningar i . Vi har haft ett antal folkomröstningar i min hemkommun , men vi har också haft modet att säga nej i ett avseende, därför att vad vi är ute efter och vad jag vill är inte att i varje läge låta alla beslut vara föremål för direkt demokrati genom folkomröstningar. Vi måste skapa ett regelsystem kring detta som är vettigt. Och det är det som jag tycker att har krävt av regeringen och begärt att få men som regeringen nu obstruerar och inte vill lämna tillbaka förslag på hur ett system ska se ut där människor faktiskt har möjlighet att begära att få folkomröstningar i viktiga frågor. Det är en del av det som jag tycker att vi måste få till för att få ett system i med mer av demokrati, där människor har mer möjligheter att påverka och inte ett system med mindre proportionalitet och mindre möjligheter att känna sig representativa. Vi ska vara stolta i över att vi har ett av världens högsta valdeltagande. Det bygger på att människor känner att de har möjlighet att välja något som de är representerade av. I bryr sig kanske bara hälften av befolkningen om att gå till valurnorna på grund av att man inte känner sig representerad av dem som står till buds. Jag hoppas verkligen att vi inte behöver ha en långvarig diskussion i om att socialdemokratin vill införa ett system som innebär mindre möjligheter för människor att påverka. 25 Statsminister () replik: Det är definitivt inte vår uppfattning och inget annat partis heller i denna kammare, utan vi sliter alla med balansen proportionalitetregeringsdugliga majoriteter; det är vad det handlar om. Men jag var lite provokativ gentemot . Det parti som han representerar är ju folkomröstningarnas lovsjungare nummer ett i kammaren. När det ska vidgas till att alltfler frågor tas till folkomröstning blir det ganska intressant att se hur praktiken fungerar i den kommun där själv har ansvaret mer än någon annanstans. Det var trots allt över tusen kalixbor som ville ha en folkomröstning men som inte fick det av dem som var röstberättigade. Sedan har vi författningsfrågorna stora politiska frågor. För min del är det viktigt att sträva efter en sådan förändring, förnyelse, av författningen att vi håller uppe ett högt valdeltagande, att människor upplever att det är meningsfullt och engagerar att gå och rösta.