prot · GS0936 · 2004-11-24 00:00:00 — Med alla dessa farhågor i bagaget har vi från de borgerliga partierna också framfört krav på att det bör tas fram en delrapport. Detta har avstyrkts, vilket är beklagligt med tanke på att det finns en oro ute bland företagen. majoritet försvarar reformen och anser att den är nödvändig med hänvisning till att det finns så många olönsamma företag som inte är berättigade. I propositionen står det att läsa om företag som inte har tillräckligt med vinst. Det är tydligt att dessa nu snabbt ska avvecklas. Jag tycker att detta är ett cyniskt resonemang som är kränkande mot alla småföretagare som tar risker och lägger ned hela sin själ och massor av tid för att försörja sig och sin familj. Dessutom bidrar de till sysselsättning, inte bara i städerna utan också i landsorten. Det är sant att det finns många företag som inte har lönsamhet. Det finns också många företag som har låg lönsamhet. Men dessa företag går runt. Och kom ihåg att även små och medelstora företag som har en dålig lönsamhet genererar skatter och avgifter till staten. Det är för mig obegripligt att alla dessa företag ofta små företag inte finner nåd hos majoriteten. I stället väljer man att försvåra kreditförsörjningen genom den nya reformen angående förmånsrättslagstiftningen. När denna reform får fullt genomslag kommer vi med stor säkerhet att kunna konstatera att konkurserna ökar. Detta är egentligen tvärtemot ambitionerna i reformen. De nya reglerna för företagsinteckning kommer därmed att medföra att det blir färre småföretag, som vi i alla politiska partier talar om att man ska underlätta så att det startas fler företag. För oss inom är målet att tillskapa möjligheter så att det blir fler företag, inte att lägga fram drastiska förslag som försämrar och i stället minskar antalet företag. Skälen till den utvecklingen är att riskerna blir orimligt höga för företagarna. Dessutom ökar också kostnaderna, vilket kommer att bidra till en försämrad konkurrenssituation för många. Redan under innevarande år har vi fått detta bekräftat av bankerna. De kräver i allt högre grad ökade säkerheter och även att låntagarna ska lämna privat borgen. Alternativet är att välja leasing eller factoring som inte alltid är de bästa alternativen. De är både dyrare och mer svårhanterliga för många småföretag. Vi i tycker att det är olyckligt att majoriteten i riksdag inte är medveten om vilka negativa effekter som följer med reformeringen av förmånsrättslagen. I de diskussioner som har förts har det hänvisats till att bankerna måste bli mer inriktade på företagens återbetalningsförmåga och lönsamhet och inte stirra sig blinda på företagens säkerheter. Jag vill hävda att banker och kreditinstitut har den kunskapen och medvetenheten , men det fanns och när man inte hade det. Den pågående reformeringen av förmånsrättslagstiftningen har av många presenterats som en konkurslagstiftning med fokus på att förbättra möjligheterna att rekonstruera företag. Det finns säkert brister och saker som kan göras bättre i det sammanhanget. Men det är olyckligt att det har blivit ett sådant fokus just på rekonstruering av företag så att man har missat den stora och mer omfattande biten när det gäller säkerhet för låntagarna. Att man har satt fokus på konkurslagstiftningen har medfört att denna reformering är ganska okänd för många företag. Vi kan konstatera att syftet med förslagen kommer att få konsekvenser för hela samhället, och tyvärr sådana konsekvenser som man nog inte har räknat med. 114 () replik: Det är förvånande att vi återigen debatterar anledningen till en ny förmånsrättslag. Majoriteten i var överens om att man skulle åtgärda problemet med för många konkurser. Det fanns ett förslag och det låg vid handen när utskottet fattade beslut om att förelägga ett förslag, och antog det. Det handlade om att man skulle få ned antalet konkurser. I den delen har vi nått en bit. Det säger flera som är intresserade av den här frågan. Sedan fanns det en nackdel med betänkandet och det var: Vad händer med de mindre och medelstora företagen ? Då skrev vi in på s. 15 vi var överens om det och fattade det beslutet att vi särskilt skulle beakta dessa företag och följa dem. Den utvärderingen har alltså inte kommit till stånd, vilket jag också kritiserade i mitt anförande. Men hur kan kritisera hela lagförslaget på grund av att en del inte har följts upp? Varken eller vi vet ju vad som är sanningen. Det är därför som vi behöver en utvärdering. Hur ställer sig till alla de andra goda delarna? Vill ni fortfarande ha världens högsta antal konkurser i det här landet? Eller vad har ni för alternativ? Under de år som vi har diskuterat det här fram och tillbaka har inte visat på något alternativ, det är det som jag efterfrågar. 115 () replik: har inte världens högsta antal konkurser . Man hade det och . Vi har , alltså mellan 7 000 och 8 000 konkurser. Det ser också väldigt olika ut på olika ställen i landet. Jag kommer från ett län i där antalet konkurser har ökat dramatiskt. I andra områden ser det kanske inte likadant ut. Orsakerna till detta varierar, men jag får höra från företag som inte har varit i några ekonomiska krissituationer att man får stora svårigheter när man vill investera och utöka redan befintliga företag. Säkerhetskraven är enorma. säger också att vi har varit överens och att det skulle vara en sanning i det tidigare ställningstagandet. En sak vill jag tydligt klargöra för alla. har haft en avvikande mening i förhållande till övriga partier. Vi har inte diskuterat eller ens varit i närheten av att sänka säkerhetsmarginalerna från , varken till 65 eller . Den utvärdering som har krävt har också vi krävt. Men om jag ska vara riktigt realistisk här inser jag att utvärderingen inte har någon kraft eftersom vi inte har tagit andra steget . Det är viktigt att återkomma. En delrapport kan vi få, men vi måste också se att i realiteten har inte en utvärdering av reformen någon större betydelse . Det handlar om en delrapportering, och det är nog så viktigt. Därför tycker jag att det är synd att majoriteten inte har tagit det. Jag förstår att försvarar det här när man har tagit ena steget, men jag tycker inte att det är något att vara stolt över. 116 () replik: Jag tycker inte att jag fick svar på frågan. Jag vet att också var med och tillkännagav till regeringen att vi ville ha en utredning omkring de här frågorna. Sedan kom regeringen med ett förslag. Till det förslaget har varit negativt . Men då efterfrågar jag: Vad har för idé? Ska det vara som det alltid har varit och vi fortsätter så? Vi är ändå på väg att göra något. Den förändringen kan kosta lite grann. Vi behöver följa upp, utvärdera och kan korrigera. Jag har föreslagit några saker från mitt parti i mitt anförande, som vi vill ha ögonen extra på så att det inte händer något med företagsamheten. Vad vill göra för att åtgärda en situation där vi fortfarande har alldeles för många konkurser? Konkurser är något negativt för samhället. Rekonstruktioner är något positivt. Det är min grundinställning, att bygga upp, göra saker bättre, förbättra idéer, slipa dem så att de blir ännu mer effektiva så att de som arbetar får ha kvar sina jobb och företagare kan ha kvar sina företag. Det är det som vi ska förändra på vägen . Man säger nej, nej, nej. Vill ha en utvärdering och då tala om huruvida det var bra eller dåligt? Vad har ni att komma med just nu? 117 () replik: Då det gäller utredningen började det här egentligen . Det fanns ett behov vid den första utredningen, då det också tillsattes en kommitté för att jobba med det här. Men man måste leva i nutid. Om man har påbörjat en utredning och anser att man måste ändra på saker och ting och verkligheten ändrar sig tycker jag att det är väldigt viktigt att anpassa sig till det. Det är det som vi i har gjort. Vi ser inte att situationen är densamma som den var och . Vi ser att det finns vissa åtgärder som man bör vidta för att rädda företag som hamnar i tillfälliga svackor. Men för att vända på den stenen behöver man inte bygga om hela huset. Det är det som vi motsätter oss, att man lägger fram sådana stora drastiska förslag så att för den enda procentens konkurser som man vill minska lägger man ett förslag som påverkar de övriga företag. Det borde ju vara lite sans och balans i fråga om vilka åtgärder man vidtar för att göra det möjligt att rekonstruera flera företag. Vi anser att det är en felbedömning som man har gjort i det liggande förslaget. Det drabbar så otroligt många andra företag som får väldigt svårt att överleva. Jag tror inte att och har riktig insikt i vad som händer ute på landsbygden och i alla de små företag som har verkat och först ställs inför svårigheter genom att deras tidigare säkerheter inte räcker när de vill bygga ut verksamheterna. 118 (): Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i lagutskottets betänkande nr 11. De otydligheter och tveksamheter som har anförts från några av mina utskottskolleger vill jag hävda inte föreligger. Frysningsprincipen gäller inte. Det framgår av övergångsbestämmelserna klart och tydligt. Man kan tycka olika om det, men det betyder inte att det är otydligt. Vi socialdemokrater tror på reformen. Då tycks det också som att klarheten i hur man ska tolka övergångsreglerna ökar. Vi tror på att reformen kommer att minska antalet konkurser. Vi tror på att den kommer att öka antalet företag som räddas via rekonstruktion, och vi tror på att likställa alla fordringsägare. Ingen ska ha bättre rätt än någon annan. Många har framfört oro för att kreditgivningen till företagen ska påverkas negativt. Jag tolkade det som att pratade om en oro för att antalet konkurser skulle öka snarare än minska. Det är ju inte sant. Statistiken visar att antalet konkurser redan sjunker. Vi har i utskottet och i också kunnat ta del av en rapport från som behandlar just företagens kreditsituation. I den skriver man, efter att ha genomfört en noggrann Sifoundersökning, att en klar majoritet av företagen är nöjda med kreditgivningen. Det är en signal om att de inte drabbats negativt, skriver företagarnas egen intresseorganisation. av företagen med en bankförbindelse är nöjda med sin kreditgivning. Företagarna säger också att överlag har de omprövade krediterna lett till en förbättrad situation för de enskilda företagen. Av de som anger att krediterna blivit omprövade uppger att det lett till en förbättrad situation och att de har fått en försämrad situation. Den här undersökningen är precis genomförd. Jag tycker att den är en oerhört intressant och spännande läsning som stämmer till eftertanke i de skrämseldiskussioner som finns kring förmånsrättslagstiftningen. Trots det har lagutskottet tidigare tagit intryck av den oro som har kommit till uttryck kring de nya reglerna. Utskottet har också tidigare understrukit vikten av att den i propositionen aviserade utvärderingen kommer till stånd. Utskottet framhöll att det är angeläget att regeringen förbereder ytterligare åtgärder för att underlätta företagens kapitalförsörjning om konsekvensanalysen skulle visa att förändringen av företagshypoteket har haft negativa effekter. Regeringen har beslutat att uppdra åt att bedöma om målen för förmånsrättsreformen har uppnåtts och att utvärdera reformens effekter. Som en del av uppdraget ska ITPS, som det förkortas, undersöka förutsättningarna generellt för kapitalförsörjningen till företag varvid små och medelstora företag liksom entreprenörer särskilt ska uppmärksammas. ITPS ska analysera konsekvenserna i olika delar av landet, särskilt i nationella stödområden och i landsbygdsområden utanför dessa. Institutet ska föreslå de åtgärder som bedöms lämpliga bland annat för att begränsa eventuella negativa effekter utan att de positiva effekterna går förlorade. Om ITPS uppmärksammar andra frågor som rör anslutande områden ska institutet rapportera dessa. har i ett annat betänkande där man behandlar andra yrkanden rörande förmånsrättslagstiftningen uttalat som sin mening att den utvärdering som jag nu berättat om ska påskyndas och slutföras . säger också att det i sammanhanget bör prövas om procentsatsen på bör höjas. Man menar också att förslag om eventuella ändringar bör föreläggas i så god tid att den får möjlighet att ta ställning till dessa förslag. När det gäller finansutskottets mening om en skyndsam utvärdering i de här delarna och när det gäller att pröva om procentsatsen på bör höjas är det min mening att de delarna väl ryms inom det uppdrag som regeringen nu har fattat beslut om att ge till . Och jag förutsätter att de delarna uppmärksammas i det arbete som institutet nu kommer att bedriva. Jag ser heller inga hinder i att institutet inom ramen för sitt uppdrag väljer att disponera sitt utvärderingsarbete på ett sådant sätt att man kan tillgodose de önskemål som framförts från finansutskottet om institutet i sitt arbete finner det lämpligt. Det finns ingenting som begränsar ITPS möjligheter att återkomma tidigare än enligt den tidsplan som regeringen har angivit. Jag kan också tala om att Socialdemokraterna tillsammans med och kommer att bilda en partiöverskridande arbetsgrupp som ska följa utvärderingsarbetet och bevaka att de delar som lyfts fram av finansutskottet också fullföljs. Det som finansutskottet har sagt kommer att vara vägledande i arbetet i arbetsgruppen. Övergångsreglerna har tre syften, och det kanske är just dessa syften som vi egentligen är oense om. Ett av syftena är att snabbt få genomslag för reformen och de positiva effekter som vi förväntar oss av den. Ett annat är att skapa regler som innebär att konkurser som beslutas , till exempel , omfattas av samma regler oavsett datum för ansökan om konkurs. Med det menar jag att om man ansökte om konkurs 2003 eller 2004 men den avslutas omfattas man av samma regler. På samma sätt blir det 2005. Om man ansöker om konkurs 2004 eller 2005 men den avslutas eller därefter omfattas man av samma regler. Det sista syftet är att vi vill undvika konkursdrivande regler. Vi vill undvika regler som innebär att en kreditgivare för att vara säker på att få en bättre rätt ska skynda sig att innan årsskiftet försätta ett företag i konkurs just bara för att tillförsäkra sig den möjligheten. Då ser vi framför oss en situation där vi får en galopperande ökning av antalet konkursansökningar under årets sista månader just för att man vill försöka undvika den tydlighet och likhet i reglerna som vi vill uppnå. Med detta yrkar jag bifall till lagutskottets förslag till beslut i betänkande LU11 ytterligare en gång. 119 () replik: Jag ska begränsa mig till det som jag egentligen gjorde i mitt anförande, nämligen övergångsreglerna. säger att de är klara och tydliga. Jag säger att de är oklara, och jag förstår, i synnerhet efter de sista orden i anförandet, egentligen ingenting. måste jag försöka göra det hela väldigt konkret och få ett svar av på hur klart och tydligt det är. Då tar jag som exempel en konkurs som inträffar 2004. Att en sådan konkurs inte kan avslutas förrän vet alla, så den avslutas alltså . Gäller då att företagsinteckningen får eller ? 120 () replik: Lätt som en plätt: . 121 () replik: Det var ju ett underbart klarläggande. Då förstår vi nu äntligen vad Socialdemokraterna menar. Men jag förstår inte vad vice ordföranden i lagutskottet sade i radion . Hon sade: Vi anser att lagstiftningen är glasklar och att den innebär att det är beslutsdatumet för konkursen som gäller. Då handlar det om vilken sida av man hamnar. Delar den beskrivningen? 122 () replik: har lyckats med konststycket att göra mig förvirrad. Men jag kan inte på något sätt se att det som har gett uttryck för i radion virrar till det som jag har sagt. Jag upplever att vi är helt överens. Det var också precis mitt svar, att beslutsdatumet gäller. Och det var precis det exempel som redovisade: ansökan , beslut eller avslut . Då blir det ju beslutsdatumet som gäller, inte datumet då ansökan lämnades in. Vi är alltså helt överens. Men på något sätt har trollat bort sig själv här. 123 () replik: Ett tag trodde jag att jag förstod det här, för var mycket tydlig och sade att frysningsprincipen inte gäller. Men han pratar både om avslut och om beslut. Beslut är ju när konkursen beslutas, och avslut är när man lämnar in slutredovisning och beslutet vinner laga kraft. vill jag veta om det är datumet för beslut som ska gälla eller om det är datumet för avslut som ska gälla. Vi har haft en frysningsprincip. Det är därför som vi blir så upprörda, för vi tycker att frysningsprincipen ska gälla. Har beslut om konkurs fattats ska den gälla tills konkursen är avslutad. Den förmånsrätt som borgenären hade den dag då konkursen beslutades ska gälla tills konkursen avslutas. Man kan inte byta. Det är principen i all konkurshantering. vill vi veta: Vad är det som gäller? 124 () replik: Det är nästan som att spela bluffstopp eller att spela uno det tror jag att det fanns ett spel som hette också. tycker jag att vi kom till pudelns kärna på något sätt när pratade, för nu avvek han lite grann från den i och för sig finurliga linjen att tala om att det är otydligt till att säga att man inte kan ha sådana där regler. Då tror jag att vi har närmat oss vad det egentligen handlar om, att reglerna inte är otydliga men att ni inte tycker om att reglerna ska vara som de föreslås vara. Jag ska svara igen: Vår avsikt är att det är beslutsdatumet som ska gälla, inte datumet för ansökan. 125 () replik: Ansökan om en konkurs kommer ju in dag ett. I vanliga fall är dag två eller dag tre som gäller för beslut om konkursen. Är det beslutsdatumet som gäller kan jag vara med, men inte om det är avslutningsdagen som ska gälla. Jag tror att vi måste vara överens om att om tingsrätten beslutar om konkurs före ska gälla tills konkursen avslutas. Det är så det måste vara. Det är det som är frysningsprincipen. Den dagen man fattar beslut om konkurs fryser man tillgångarna, förmånsrätten. Under en konkurs säljer man en fastighet, tar pantbreven från banken och överlåter dem till köparen, så den dagen man avslutar konkursen har inte banken i formell mening någon förmånsrätt på grund av pantbrev. Det är den principen som ska gälla enligt förslaget. 126 () replik: Jag har förstått vad vill ska gälla. Det är inte ett dugg oklart på den punkten, men jag håller inte med honom. Som jag har sagt tidigare gäller inte frysningsprincipen med de övergångsbestämmelser som har beslutats. På mitt papper står det ett ord. Det stavas b-e-s-l-u-t, beslut. Det är det som gäller; beslutsdatumet. sade att om det är beslutsdatumet som gäller är han med. Och jag vill gärna att hänger med, så häng på! 127 () replik: Jag skulle vilja lyfta fram några saker med anledning av det som uttalade. Bland annat sade han att fordringsägarna kommer att likställas. Det vill jag protestera mot för det kommer de inte att göras. är det ju så att staten är gynnad eftersom ställföreträdaransvaret finns kvar. Sedan gynnas ju verkligen staten också, för det här har ju blivit en budgetfråga. Det handlar ju om 200 miljoner på pluskanten i statsbudgeten. Så det är klart att de nya reglerna är anpassade efter regeringens förslag att få in lite mer pengar. Det är helt klart. Sedan vill jag också säga något om det som lyfter fram om företagarna. centralt har inte varit kritisk mot det här, jag vet inte om alla ute i länen delar åsikten. Men andra företagarorganisationer har ju varit det. har mycket väl analyserat det här och är mycket kritiskt. Svenskt näringsliv har analyserat det också. Där har man faktiskt också gjort en förfrågan som visar att tre av tio företag fick ökade krav från bankerna, och det föranledde att sex av tio företag fick problem. Omräknat i antal rör det sig om 120 000 företag. Så här verkar det nästan vara så att företagarorganisationerna själva har kommit fram till lite olika åsikter. Av tre organisationer har två dragit samma slutsats men tyvärr inte den tredje. Så det ifrågasätter jag verkligen. 128 () replik: blev det lite hej knekt goddag dam i kortspelandet. lyckas ju blanda äpplen och päron hejvilt. Det som jag sade, och det som gäller, är att de nya förmånsrättsreglerna innebär att ingen har bättre förmånsrätt än någon annan. Vi har varit tydliga med att vi ska ta bort statens förmånsrätt när det gäller skatter och så vidare. Det finns komplikationer kring ställföreträdaransvaret, men det betyder inte att vi i förmånsrättslagstiftningen har kvar förmånsrätten för statens skatter. Vi har gjort en likställelse bland fordringsägarna där. Sedan drar in en finansieringsfråga, hur mycket staten genom den här förändringen av företagshypotek till en företagsinteckning ökar statens möjligheter att i efterhand få betalt för redan utbetalade kostnader för lönegaranti. Det är ju liksom något helt annat. Det har inte ett dugg att göra med förmånsrättslagstiftningen på det sättet. Om du, , finner det klokt att kritisera och ifrågasätta får det väl stå för dig. Jag väljer att behandla dem med respekt och stor tilltro. De har genomfört en Sifoundersökning med mer än 8 000 tillfrågade företagare. Jag tror inte att det bara är gripet rakt ut ur luften precis. 129 () replik: Jag vill börja med att säga att jag inte ifrågasätter företagarna. Jag kritiserar dem inte heller. Men jag skulle uppskatta om också kunde referera till vad övriga företagarorganisationer säger. Det var väl kanske mest den biten det gällde, att man bara redovisar den ena organisationen. Sedan vill jag också säga, eftersom det är sista inlägget till , att finansutskottet har ju uttalat sig för att man bör pröva om bör höjas. I hela den här debatten, både tidigare och , tycker jag mig skönja att det är väldigt många som är ganska osäkra på det här experimentet. Man har väldigt många sidoskrivningar där man ska utvärdera möjligt. Den här presentationen i lagutskottet började ju nästan med att vi skulle utvärdera . Men jag vill också återkomma till det jag sade tidigare. Det är väldigt svårt att utvärdera en reform. Man måste faktiskt avvakta tills den har fått full genomslagskraft. Annars kan det bli väldigt missvisande. Det blir alltså en senare fråga, men kan vi i alla fall se att det kommer att innebära svårigheter för företagen, för man har ju också lyft fram frågan att man måste titta på kapitalförsörjningen, och där finns det otroligt mycket att göra. Det är förvånande att vi i inte utnyttjar de möjligheter som finns till delfinansiering och att ta hem lite pengar från EU. I stället har vi helt andra regler som omgärdar och försvårar den möjligheten, särskilt nu när vi är i den här situationen, som kommer att medföra att många företag kommer att få svårt att skaffa kapital . 130 () replik: Det tror , ja. Det är ingenting som vi vet . Jag skulle önska att vi kunde ha en gemensam ödmjuk inställning till att vi kan tro saker. Vi kan ha förhoppningar om saker, men vi kan inte vara så otroligt bensäkra på att det är just det som jag tror och tycker som är sanningen. Det är ett besvärande tilltag i den politiska debatten att man försöker lägga rabarber på sanningen och säga att just det jag säger är det som stämmer. Vi försöker vara ödmjuka, och det är därför vi också har sagt från utskottets sida, och regeringen har fattat beslut om, att ge det här utvärderingsuppdraget till ITPS. När det gäller och deras undersökning lovar jag här och att vilken organisation det än är som presenterar en gediget underbyggd opinionsundersökning genomförd av eller något annat opinionsinstitut som bygger på så där 8 000 intervjuer så ska jag referera den också. Det kanske är just det som är problemet. Många av de andra åsiktsyttringar som har framförts har inte varit så väl underbyggda som vi nog får tillstå att Företagarnas riksorganisations undersökning är. Det är ju en kritik som organisationen har riktat mot hela diskussionen, att den förs på så illa byggt underlag. Jag tycker att de har bidragit med ett klart underlag genom sin rapport. 131 PER (): Jag ska inleda med att säga att lika lite som jag lyssnar på KPML(r), lika lite lyssnar jag på (r).