prot · GR0972 · 2004-02-19 00:00:00 — Regeringens insatser för att förebygga alkoholmissbruk riktas, efter vad jag har hört, helt mot ungdomar. Det är naturligtvis en viktig målgrupp. Men jag vill höra om statsrådet är beredd att avsätta pengar också för att förebygga alkoholmissbruk bland kvinnor i den tredje åldern. 50 Statsrådet (): Det är riktigt som säger att det är bland kvinnor som vi ser den kraftigaste ökningen, visserligen från ganska låga nivåer, men det är där som konsumtionskurvorna sticker upp allra mest. Annars har vi generellt sett en ökning av alkoholkonsumtionen med . I den grupp som nämnde är ökningen ännu större. Det finns naturligtvis en risk att man, även om konsumtionen ökar från låga nivåer, kommer över till ett problemdrickande. Det finns all anledning att lyfta fram också de aspekterna. Det är inte riktigt, tycker jag, som säger att vi inriktar hela vår kraft på unga, även om vi gör väldigt stora satsningar just när det gäller ungdomars drickande. Där är problemen också väldigt stora. har ett informationsansvar, ett ansvar att driva kampanj också i förhållande till den gruppen. Det är via som vi styr våra resurser och hur den informationskampanjen ska läggas upp. 51 (): Tack för det svaret, statsrådet. Jag vill lyfta den här frågan. Jag vet att det finns många som kanske tror, när de kommit över 50-plusåldern, att man inte längre blir alkoholist om man dricker vin. Men tyvärr är det en feluppfattning. Vi har det konsumtionsmönstret nu att man tycker att vi till och med dagligdags kan dricka vin till och rotmoset. Jag brukar skämtsamt säga att det blev så nyttigt med rödvin när vi kom in i EU. Det ligger väl någonting i det. Jag hoppas på konkreta och snabba insatser, mycket tydlig och bra information om att det är okej att dricka ett glas eller två men att man måste vara medveten om riskerna också när man är lite äldre. 52 (): Jag har en fråga till idrottsministern. har vi kunnat läsa om hur en av våra mest kända idrottskvinnor har reglerat sin skatteskuld, vilket givetvis är positivt. är det synd att många av våra idrottshjältar mer eller mindre tvingas att bosätta sig utomlands. De tvingas ofta till en avancerad skatteplanering. Därför är min fråga: Är det inte dags att ge våra idrottshjältar ett ekonomiskt incitament för att kunna bo kvar i både under sin aktiva tid och efteråt genom att införa ett idrottskonto? 53 Statsrådet (): Jag tycker inte om den myt som jag tycker att sprider, att alla framgångsrika idrottsmän tvingas bosätta sig utomlands, att det inte finns några ekonomiska incitament att finnas kvar i . Från alla världens länder, till exempel från , flyttar idrottsmän till andra länder för att exempelvis spela fotboll. Det handlar inte alltid om de ekonomiska förutsättningarna, alltså skatten. Det handlar också om vilket klimat det är, vilka förutsättningar det finns för att träna året om. Det är en myt att alla rymmer . Många har blivit idrottsstjärnor tack vare förutsättningarna i vårt land. Trots det vill jag säga att regeringen redan via finansministern meddelat att vi samlat ska se över skattereglerna som gäller idrottsrörelsen. Vi får se om idrottskontot eller möjligheten att spara sin skatt blir någonting som kommer fram i utredningen. Men har bra idrottsstjärnor därför att vi med skattesystem har kunnat uppmuntra och stödja de här stjärnorna när de var unga och ska glädjas över att de varit ute över världen och spridit rykte. 54 (): Det är lite förvånande när regeringen säger nej till ökade skatteintäkter, vilket den här regeringen i och för sig sällan brukar göra. Det är också som så att det här inte är en myt. Jag ska medge att det inte är alla, men det är många som mer eller mindre tvingas att bosätta sig utomlands för att de ska kunna ha lite pengar över på ålderns höst när idrottskarriären är över. Socialdemokratiska idrottsministrar brukar inte vara sena att sola sig i glansen på svenska idrottsframgångar, och det försöker vi nog alla göra. Vi är stolta över dem och gläds med dem. Jag tycker att det vore dags att införa ett idrottskonto och ge våra idrottshjältar chansen att sola sig även på hemmaplan. 55 Statsrådet (): Jag tror inte att våra idrottsstjärnor flyttar till soliga länder för att sola sig och att det går att byta så att de kan sola sig hemma i stället. Det kommer alltid, , att finnas länder som har lägre skatt än . Jag tror inte att det bara är skatten som avgör var människor får bra villkor för att leva både som vanlig medborgare och som idrottare. Det är mycket mer komplicerat än så. Trots det säger jag att vi behöver se över och modernisera ett antal skatteregler som påverkar idrotten. Men jag tycker fortfarande att det är en myt att det är en massflykt från . Det är det inte. 56 (): Min fråga vill jag ställa till , och det gäller stopplagen. Tusentals, tiotusentals, kanske hundratusentals människor står i kö för en operation. Tusentals operationssalar stänger och öppnar kl. 7.00 . Mängder med avdelningar har femdagarsvård och stänger och öppnar kl. 7.00. Postoperationsavdelningar på våra intensivvårdsavdelningar gör samma sak. Min fråga är: Hur kan regeringen ha mage att säga att om landstingspolitikerna skulle anse att man kan använda några av vårdsalarna och låta privata försäkringsbolag gå in och utföra operationer skulle det vara farligt? Det hjälper ju den enskilda människan som har värk och smärta. 57 Socialminister (): Sedan lite möts ett antal hälsoministrar från länder som alla har en gemensam hållning till sjukvård, nämligen att den ska ges på lika villkor och att vi ska betala den gemensamt. Länderna organiserar sin sjukvård lite olika, en del via offentliga försäkringssystem, andra som vi via skattesystem. Det är hälsoministrar från , , , , och ett antal till. En sak är vi alldeles överens om, nämligen att se till att inte den offentliga sjukvården som vi betalar gemensamt blir en plattform för privata försäkringar. Då skapar man ett system där de offentliga skatterna blir en grund för en tudelad vård, så att de som har det lite bättre ekonomiskt ställt ges förtur framför alla andra. 58 (): Det är märkligt att inte kan värna patienterna utan systemet. har vi tillsammans ansvar för den svenska sjukvården, där det är så oändligt många människor som lider vartenda dygn. Jag måste få ställa en fråga som också har pekat på. 150 000 människor har privat sjukförsäkring därför att de inte litar på att det fungerar. På i ett ganska stort företag har man också privata försäkringar. Jag kan inte förstå att det inte är människan och vården som är det absolut viktigaste, utan att det är systemen som ska värnas. Vill att landstingen ska skrotas? 59 Socialminister (): Jag ska svara på den sista frågan först. Nej, jag tycker inte att landstingen ska skrotas, i alla fall inte av sjukvårdspolitiska skäl. Vill man skapa ett annat system för att styra kan man diskutera det, men sjukvården behöver inte något annat system för att fungera effektivt. Vi behöver förändra och förnya sjukvården, som jag tidigare nämnde, och det är någonting annat. Men grundfrågan är: Vilken rätt ska patienten ha när det gäller vård i ? Det är människan, den enskilde patienten som vi utgår ifrån. Tycker och att det är bra, att det är moraliskt försvarsbart att ha ett system där man säger: Du som har gott om pengar, du kommer före. Är det en rimlig hållning? Jag tycker inte det. Den sjukvård som vi gemensamt betalar för ska alla ha rätt till på samma villkor. Det är de medicinska behoven som ska gälla, inte plånboken. Vi ska inte ha några gräddfiler. 60 (): Jag vill ställa en fråga till kommunminister . Den handlar om ifall man kan ha samverkan mellan kommuner i de svåra ekonomiska tider som råder för kommunerna. Flera kommuner har visat sämre resultat än . Kommunernas ekonomi och deras förutsättningar för att ge medborgarna den välfärd och den service som de har rätt till debatteras flitigt just . I den debatten är det väldigt populärt att peka ut antalet kommuner i , att kommunerna är för många, för små och som i mitt hemlän för glest befolkade. Man förespråkar också att antalet kommuner borde minska genom sammanslagningar. Kommunminister har själv varit ute i den debatten. Med anledning av detta vill jag fråga ministern om vad han har för syn på kommunernas storlek och deras antal kopplat till en bättre ekonomi. 61 Statsrådet (): Det är riktigt att jag har varit ute i den diskussionen. Jag svarade på frågan hur min idealkarta för skulle se ut när det gäller antalet kommuner. Jag sade då att man skulle hamna på ungefär hundra kommuner. Men jag tycker inte att man ska börja i den ändan, utan man ska börja med att stimulera samverkan mellan kommunerna. har genomgått väldigt stora befolkningsmässiga förändringar. Genom att stimulera fram samverkan mellan kommunerna, att man delar på tjänster, att man löser problem och utmaningar gemensamt i stället för var och en för sig, uppnår vi också en högre grad av ekonomisk effektivitet. Vi får mera ut av de samlade skattepengarna. Regeringen har gått in med sammanlagt 125 miljoner för att stimulera fram den typen av samverkansprojekt runtom i landet. Jag noterar till min stora glädje att det nu har lossnat när det gäller idéer, tankar och genomförande av olika sådana projekt. 62 (): Jag blir glad av att höra att kommunminister inte tror på kommunsammanslagningar. Jag har varit med om sammanslagningar och även slitsamma uppdelningar av kommuner, och jag vill inte se en sådan framtid. Precis som ministern tror jag på samarbete. Ett sådant samarbete får då inte försvåras av krångliga regler vi brukar kalla dem stuprör eller brandväggar. Så jag vill bara fråga om ministern kan ge något exempel på vilka åtgärder som man tittar på för att minska de svårigheter och ändra de regler som försvårar ett samarbete mellan kommunerna. Rent konkret: På vilket sätt ska man stimulera fram den samverkan som jag och ministern är överens om? 63 Statsrådet (): Det finns väldigt få lagliga hinder för samverkan mellan kommunerna. Vi har öppnat upp för möjligheterna att bilda gemensamma nämnder mellan kommunerna och mellan landsting och kommuner för att de ska kunna lösa uppgifter tillsammans. Det är inte främst de eventuella lagliga hindren som har förhindrat en utveckling i den riktningen. På sina håll i landet har man kanske inte haft viljan och engagemanget när det gäller att tänka i nya banor. Jag konstaterar nu att de medel som vi har ställt till förfogande som stimulanspengar för samverkansprojekt har gett väldigt god effekt. För att ytterligare puffa på den här processen med ökad samverkan mellan kommunerna genomför vi just nu fyra konferenser runtom i med en mycket bra uppslutning från kommunpolitikerna. Samverkan kan gälla allt från räddningstjänst, teknisk förvaltning och löneadministration till att man delar på tjänsterna när det gäller miljöinspektörer och arkitektfunktioner. Det finns alltså ett brett spektrum av åtgärder som kan leda till en högre grad av ekonomisk effektivitet. Moms för ideella organisationer 64 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet angående moms för ideella organisationer. I finns det en rad ideella organisationer som på olika sätt gör en mycket stor samhällsinsats och som berör de flesta av oss. Det handlar om till exempel om Röda Korset som har en besöksverksamhet som är oumbärlig för många. Det finns idrottsföreningar, bygdegårdsföreningar, studieförbund, trossamfund och hjälporganisationer av olika slag. har det kommit signaler om att regeringen tänker hörsamma en utredning som föreslår att de ideella organisationernas verksamhet ska momsbeläggas. Vi från säger nej till detta. Jag skulle vilja höra vad statsrådet har för syn på momsbeläggning av den ideella organisationerna. 65 Socialminister (): Jag har förstått att den här diskussionen är mycket komplex, dels finns det ett EU-direktiv som vi har skyldighet att följa, dels finns det och där har vi en gemensam uppfattning en hållning i det svenska samhället som innebär att man inte ska momsbelägga de ideella organisationerna. Jag vet att man inom bereder frågan och för diskussioner. Jag kan inte ge mer besked än att frågan är föremål för beredning inom . 66 (): Denna utredning har skapat en väldigt stor oro och olust inom allt föreningsliv i . Jag tycker att det är oerhört viktigt att statsrådet här och säger ifrån: Den här utredningen förpassar regeringen till papperskorgen. I stället bör man ägna sig åt verksamhet som gagnar och inte stjälper folket. I när vi behöver all möjlig samverkan mellan människor och dessa organisationers förmåga att skapa positiv verksamhet bland barn, ungdomar och äldre hoppas jag verkligen att statsrådet tar med sig till regeringen: Lägg utredningen i papperskorgen! 67 Socialminister (): Detta är en fråga som finansministern är ansvarig för att hantera. Jag tycker att ska ställa frågan till honom som säkerligen kan ge lugnande besked när beredningen är klar. Det är alldeles uppenbart att vi är medvetna om bekymren. Vi känner till den oro som finns kring diskussionen om momsbeläggning. Där har vi samma uppfattning. Ett gammalt folkrörelseparti som Socialdemokraterna är väl medvetet om den diskussion som förs. Men det är inte jag som ska ge det konkreta beskedet i den här frågan, utan det kommer finansministern att göra. 68 (): Jag vill ställa en fråga till folkhälsoministern. I sitt valmanifest skriver Socialdemokraterna: ska stoppas. Därför kommer den socialdemokratiska regeringen att förbättra gränskontrollen, anställa fler narkotikapoliser och intensifiera det internationella polissamarbetet. efter det att detta skrevs kommer beskedet att mellan 300 och 400 personer ska sluta sin anställning vid tullen. Jag skulle vilja fråga folkhälsoministern vad det är som har förändrats och som gör att man gör en helt annan bedömning av vad gränsskyddet kräver. 69 Statsrådet (): Det är ingenting som har förändrats; problematiken ser precis likadan ut nu som den har gjort tidigare. och jag kommer från samma del av landet. Han vet säkert att de satsningar på polisen som vi har gjort nu äntligen får genomslag. Jag pratade med länspolisen i . Där berättade de att de kan se fram emot ytterligare nästan 200 poliser netto . Äntligen börjar de satsningar slå igenom som vi gjorde när vi öppnade två nya polishögskolor, en i och en i . Den delen av de löften som vi gav under den valrörelsen är vi nu på mycket god väg att kunna hålla. När det sedan gäller tullverksamheten så är bakgrunden hos tullen precis den som tar upp, nämligen att man vill fokusera på narkotikafrågorna. Bakgrunden till de rationaliseringar man gör vid tullen är egentligen en helt annan. Den har att göra med EU-utvidgningen. 70 (): Min fråga gällde inte polistätheten i eller i någon annan del av landet, utan just . När folkhälsoministern säger att ingenting i verkligheten har förändrats så tycker jag att min fråga får närmast moraliska dimensioner. Steget är ganska långt från att säga att en socialdemokratisk regering ska förbättra gränsskyddet till att avskeda 400 tullare. Jag skulle vilja höra folkhälsoministerns reflexion kring detta, och inte om polistätheten i . 71 Statsrådet (): Som jag var på väg att säga är bakgrunden till förändringarna i tullen framför allt att vi får tio nya medlemsstater i EU. Det innebär att antalet varor som måste tullklareras kommer att minska ganska avsevärt. Det är mot den bakgrunden som man ska se förändringarna i tullen. Men tullen koncentrerar också mer resurser till just narkotikabekämpningen, vilket vi ju bland annat ser i när det gäller verksamheten på Lernacken, det vill säga Öresundsbroanslutningen. Där stärker tullen sina insatser betydligt, och det behövs för att kunna bekämpa den trafik av narkotika som förekommer där. Jag tycker inte att man ska blanda ihop de två frågorna förändringarna i tullen mot bakgrund av utvidgningen av EU och narkotikapolitiken och den koncentration man nu har på narkotikafrågan. Man måste hålla isär detta. Vi kommer också att göra en lite större översyn av hur tullen ska fungera framöver i det nya . Där är vår inriktning att det finns större skäl att stärka gränsskyddet än att minska det mot bakgrund av utvecklingen i . 72 (): Det blir ännu en idrottsfråga till idrottsministern. Det kanske beror på att vi från är engagerade i idrottsfrågorna och tror att de har stor betydelse för folkhälsan, inte minst. hade svenska folket möjlighet att se toppidrott när vi tittade på sprinterloppet runt världscuptävlingarna på skidor. kommer att säkra den totala segern i världscupen i utförsåkning i Åre. Detta aktualiserar en fråga som ligger mig varmt om hjärtat, nämligen möjligheten att arrangera ett i . Jag skulle vilja höra om idrottsministern är beredd att samla nationen i ett sådant initiativ, som så många inte minst i min region i södra mitt i tycker vore på sin plats. Just Åre och har goda förutsättningar att stå som värd för ett sådant arrangemang. finns också en förstudie på gång för att utreda förutsättningarna för detta. Är idrottsministern beredd att samla den svenska nationen i ett sådant initiativ för att få till ? 73 Statsrådet (): Det är klart att det är lockande att tänka sig ta hem ett på hemmaplan, i ! Den tanken tror jag har föresvävat inte bara mig, utan många idrottsintresserade. Hon är så ung, så hon kan ju hålla på ett tag. Men som svar på den konkreta frågan om huruvida jag ska samla bakom en OS-ansökan vill jag nog säga att det inte riktigt är den rollen som jag som idrottsminister ska ha. Just nu handlar det om att idrottsrörelsen tillsammans med de delar i som diskuterar både och även fortfarande ett eventuellt måste samla sig och sätta ned foten. Självfallet är jag i ett sådant läge beredd att stå bakom en ansökan. Men hänger det i första hand på idrottsrörelsen och de delar i som är intresserade. 74 (): Det var ett diplomatiskt svar. Men jag är övertygad om att idrottsrörelsen gärna ser en tydlig och positiv signal från den ansvariga ministern i ett sådant här läge. Ordföranden i den har sagt tydligt att alldeles klart har bäst förutsättningar att få arrangera ett . är en förstudie i gång med berörda parter, och jag tror att det vore värdefullt om också regering och riksdag säger att de ser positivt på detta och är beredda att medverka. Jag begär inte att idrottsministern ska ta initiativet, men det vore välkommet att idrottsministern säger i klartext: Det här är vi beredda att positivt medverka till! 75 Statsrådet (): Det har jag redan sagt. Det sade jag här i talarstolen , och jag har sagt det också tidigare; självfallet är mycket intresserad av om det går att få ett till . Men just nu ligger diskussionerna hos idrottsrörelsen. Vi kommer verkligen att backa upp det hela om man kommer fram till att man vill söka. Det är viktigt för , det är viktigt för delar av landet och det är viktigt för idrottsrörelsen. Jag hoppas att jag var tydligare . Eftervård för kriminella missbrukare 76 (): Jag har en fråga till statsrådet . Den handlar om narkotika. var jag på kvinnoanstalten vid Färingsö och träffade kvinnor som satt intagna. De har haft ganska tuffa liv. De sitter på sin kanske 19:e eller 20:e dom. Nästan alla har någon form av missbruksproblem inte sällan narkotika. De flesta har börjat . Det är bedrövliga situationer. Många av dem kämpar hårt för att varje gång de kommer in ta vidare steg för att ta sig ur sitt missbruk. Det finns de som lyckas, men väldigt många vill men har ingen möjlighet att ta det steg som de vill och få den chans som jag tycker att de förtjänar. De borde få komma i bra behandlingsprogram när de kommer ut. De får en del behandling inne på anstalten; det är mycket bra och regeringens narkotikapengar är utmärkta. Men sedan tar det oftast stopp när de kommer ut i kommunerna. Det faller platt till marken, och tjejerna kommer tillbaka till sin miljö. Vissa blir hämtade av en människa med en spruta i bilen. Vad tänker regeringen göra åt detta? 77 Statsrådet (): Jag tror att och jag har precis samma bild av att det är här en stor del av problemet ligger, det vill säga i eftervården. När man väl har gått igenom en behandling, alldeles oavsett om den har startat på ett fängelse eller om man har varit på ett behandlingshem, varit LVM-placerad eller har haft en frivillig behandlingsform tidigare, så brister det ofta när man kommer ut. Jag har sagt att hela vårdkedjan måste fungera bättre. Det gäller avgiftning, vård, behandling och eftervård. När man kommer ut måste det finnas ett arbete, en utbildning eller i varje fall något slags sysselsättning. Det måste finnas en bostad och det måste finnas ett nytt socialt nätverk som kan fånga upp en. Arbete, bostad och kompisar det är det som man måste kunna garantera. När vi nu ska göra en satsning på missbrukarvården så handlar det om båda de delarna. Det handlar om att utöka antalet vårdplatser, men också om att få hela vårdkedjan att fungera och att det finns en adekvat eftervård när man väl kommer ut. Jag tror att vi har en gemensam uppfattning om vad som måste göras, och jag hoppas på ett konstruktivt samarbete om detta inte minst med . 78 (): Jag tackar för svaret. Jag hoppas verkligen också på ett konstruktivt samarbete, för den här frågan förtjänar inte uppmålade och onödiga konflikter. Dock vill jag understryka att nog mer koncentrerar sig på arbete, bostad och behandling. Vi kommer inte att ge oss in i att se till att folk får nya kompisar. Det måste nog någon annan se till, eller framför allt kanske man löser det själv. Här kommer frågan in om hur vi ska stödja och andra organisationer som gör ett fantastiskt jobb när samhället brister. Problemen är också stora på anstalterna. Det förekommer att människor tar sig till en anstalt inte för att leverera narkotika utan för att hämta det. Det är alltså nästan ett fritt flöde av narkotika inne på anstalterna . Det är svårt att stoppa. Det handlar om inpasseringskontroll, om att störa ut mobiltelefoner så att man inte kan göra upp om den här trafiken, om fler narkotikahundar och så vidare. Är regeringen beredd att gå vidare med att till exempel införa glasruta på de fängelser där man har korttidsplaceringar? Där är problemen störst. När man är korttidsplacerad kan man i praktiken fritt knarka utan påföljd. Det måste också ändras. 79 Statsrådet (): Jag tycker att man ska utgå från individens hela livssituation. Det är klart att man kan raljera över att man inte kan ge folk kompisar, men vi kan kanske ha ett samarbete med ideella organisationer så att det finns ett socialt nätverk som kan fånga upp dem när de väl kommer ut. Exempel på detta är Anonyma Alkoholister och Anonyma Narkomaner som ofta fungerar på ett mycket bra sätt och ger människor ett väldigt gott socialt stöd efteråt. Jag tror att det är mycket viktigt att vi som funderar över hur behandlingen ska fungera framöver har klart för oss att den delen också måste finnas. Man ska inte lämnas vind för våg och bara bli ensam, för då hamnar man ofta i det gamla gänget igen. Det är riktigt att vi har gått in med till kriminalvården av de totalt 325 miljoner som vi satte av i den narkotikapolitiska handlingsplanen . Dessa 100 miljoner är riktade till kriminalvårdsdelen, och där måste vi nog strama upp ytterligare när det gäller narkotikafrågan generellt sett. 80 (): Min fråga riktar sig till i hans allmänpolitiska kapacitet här . infördes en ny lag i om så kallad familjesammanföring. Där ställs ekonomiska krav då danska medborgare vill gifta sig med medborgare från andra länder än EU. De här ekonomiska kraven känns ju verklighetsfrämmande och stötande både för vår tid och för vår del av världen. Emellertid har den här nya lagen lett till en ändrad situation i . har noterat ett accelererande antal danska medborgare som flyttar till och framför allt . Dessa danska medborgare är sammanboende med personer från länder utanför EU. Bara räknar man med att det enkom till flyttade in ca 50 par . Det här har skapat stora svårigheter på bostadsmarknaden med trångboddhet och bostadsbrist. Min fråga till socialministern är: Har regeringen uppmärksammat det här problemet?