prot · GR09115 · 2004-05-13 00:00:00 — Huvudanledningen till att jag tar upp den här frågan är att vi i skuggan av den mediala uppmärksamhet som finns kring Mellersta Östern- och Irakkonflikterna inte ska glömma bort övriga världen. är ett väldigt stort land med 44 miljoner invånare och som haft en konflikt under . mördades 7 000 människor, hälften direkt kopplade till den här konflikten. 3 000 är kidnappade i landet. Och över två miljoner lever som internflyktingar på grund av den här konflikten. Det är viktigt nu att trycket hålls uppe runtom i världen när det gäller andra delar av världen, trots att medierna åtminstone här i inte uppmärksammar konflikten i . 49 Utrikesminister (): Jag hade besök av utrikesminister för sedan. Då redovisade han effekten av de åtgärder som man har vidtagit från regeringens sida. Det som slog mig var att man ändå har lyckats att få ned väldigt mycket av kidnappningar, mord, överfall av olika slag, för det är ju en skrämmande statistik som kan uppvisa . Men faktum är att har man brutit denna utveckling, och det går åt rätt håll. Det som vi tycker är viktigast är att det måste finnas en mer genomtänkt strategi för hur man ska komma fram till de förhandlingar som måste leda fram till en överenskommelse med de olika stridande parterna. Här behöver stöd från och från . 50 (): Min fråga går till . har vi fått veta genom medierna att sexutnyttjade barn är i starkt underläge i rätten. Jag hade egentligen tänkt fokusera på det, men det har fokuserats på det tidigare här, så jag väljer att ta upp ett väldigt näraliggande problem. Misshandlade kvinnor har ofta svårt att lämna förövaren, eftersom de riskerar att barnen far illa och även används som vapen i den fortsatta kontakten med förövaren, nämligen fadern. Ofta fortsätter misshandeln när barnen lämnas och hämtas för umgänge. Jag undrar hur vill arbeta för att misshandlade kvinnor tryggt ska kunna lämna ett sådant destruktivt förhållande. 51 Statsrådet (): Frågor om just vårdnad, boende och umgänge är justitieministerns frågor, för de rör civilrätten. Men jag kan allmänt säga att jag som har ansvaret för stödet till exempelvis kvinnojourerna känner att där finns en väldigt viktig kraft och resurs att vidareutveckla. Det är också därför som vi från regeringens sida i det närmaste fördubblar stödet till kvinnojourerna under det här året. Vi ger också en utredare i uppdrag att se över möjligheten att göra Rikskvinnocentrum till ett bättre hantera och utveckla metoder för att bekämpa våld mot kvinnor generellt sett. Frågan om civilrätten när det gäller vård av barn ber jag att frågeställaren återkommer till justitieministern om, för det är hans ansvarsområde. 52 (): Det är bra att det blir mer medel till kvinnojourerna. Vi vet ju att de är väldigt otillräckliga och att det är många människor som med väldigt lite resurser gör ett storartat arbete. Ändå är det många kvinnor som inte får hjälp. Och i många kommuner finns det inga kvinnojourer. Jag undrar hur ministern vill arbeta för att vi ska få ett mer täckande nät av kvinnojourer, så att man kan få hjälp även om man bor i en kommun där det är väldigt långt till närmaste kvinnojour. 53 Statsrådet (): Jag har uppmärksammat att det skiljer sig väldigt mycket mellan olika kommuner och olika delar av landet där man stöder kvinnojourerna. Det är klart att vi från statens sida kan göra satsningar på nationell nivå. Frågan är hur vi ska se till att nätet byggs ut över landet om man gör olika bedömningar i olika kommuner. En utredare ser nu över alla de uppdrag som lämnades i samband med att kvinnofridsreformen genomfördes . När resultatet av den utredningen kommer kanske vi kan få en vägledning hur vi ska göra. Jag är inte främmande för att stärka lagstiftningen på området, men det krävs att det finns en finansiering i botten. Det borde ju vara så att oavsett var i landet jag blir slagen måste det finnas möjlighet till ett skyddat boende. Det borde inte komma an på i vilken del av landet jag finns. Vi jobbar med den inriktningen naturligtvis med fullt beaktande av det kommunala självstyret. 54 (): Jag riktar min fråga till miljöministern. Vad jag har förstått är kemikaliefrågan prioriterad i regeringen och på . Utvecklingen på kemikalieområdet exploderar i nya kemikalier. Många är farliga. Till dem kan vi räkna bromerade flamskyddsmedel som ju är en sorts kemikalie som vi ofta finner på fel plats i samhället. Hur bedömer miljöministern möjligheten att få stopp på de farliga flamskyddsmedlen? 55 Miljöminister (): Jag bedömer att vi har goda möjligheter att få ytterligare förbud mot bromerade flamskyddsmedel. Vi har ju redan inom EU förbud mot några av dem. Vi har just från regeringens sida lämnat ett uppdrag till Kemikalieinspektionen att förbereda ett nationellt förbud för ytterligare ett av dessa flamskyddsmedel. Ett problem är att vi har en stor grupp flamskyddsmedel. Det är ett 70-tal totalt. Det tar tid att riskbedöma dem. Kemikalieinspektionens uppfattning är att vi inte kan behandla dem i klump, utan måste se på ett ämne i taget. Min bedömning är att vi gör stora framsteg på det här området. Det är min förhoppning att vi snart ska se ett förbud mot det vi kallar deca-BDE, men också ytterligare bromerade flamskyddsmedel. Det är en högt prioriterad fråga. 56 (): Vid konkurrensrådet i EU nu kommer bland annat kemikalieförslaget REACH att behandlas. Vissa medlemsländer ser till att sända sina miljöministrar till det viktiga mötet där kemikaliepolitiken, som är en svenskt högt prioriterad fråga, finns på dagordningen. Vissa länder sänder sina industri- eller näringsministrar. I några fall sänder man statssekreterarna från respektive departement. Vilken representation kommer att ha vid behandlingen av detta prioriterade område, alltså REACH-ärendet, i ? 57 Miljöminister (): Kemikaliefrågorna och den nya lagstiftningen REACH behandlas både i och i . utgångspunkt är att vi representeras av respektive minister. Jag har just fått kännedom om att näringsminister inte kommer att ha möjlighet att närvara vid mötet , då REACH-lagstiftningen troligtvis kommer upp. Jag har ännu inte tagit ställning till på vilket sätt vi ska agera, och om vi i det här sammanhanget i stället ska ha representation från . Det återkommer vi till. Detta är alltså en ny uppgift för mig . Det är mycket viktigt att vi har en hög representation eftersom det här är en högt prioriterad fråga för och huvudansvaret ligger i . 58 (): Min fråga går till statsrådet . Bensinpriset är nu uppe i . En genomsnittsbilist tankar enligt uppgift . Den bensinen betyder en extra skatt till staten på från den bilisten. Många bor så till att de inte klarar sig med en bil utan måste ha två bilar för att klara sina sociala körningar, det vill säga till och från arbetet och skjutsning av barn. Även många pensionärer behöver bil. Det gäller framför allt på lands- och glesbygden och det län som jag representerar, nämligen som är ett biltätt län. Där finns till och med den kommun som är biltätast. Det slår naturligtvis väldigt hårt för dem som bor i ett sådant område. Jag vill fråga Per Nuder om det finns några tankar i regeringen på att justera bensinskatten för att därmed också justera bensinpriset. 59 Statsrådet (): Jag kan intyga att det inte bara är i gles- och landsbygd som det körs mycket bil. Det görs också på många andra håll i landet. Några sådana planer finns inte. De höga bensinpriserna är en följd av världsprismarknadssituationen. Detta drabbar naturligtvis hushåll som är bilberoende. Men det kanske riktigt stora problemet i sammanhanget är de effekter som de höga oljepriserna har på världsekonomin i sin helhet. Vi befinner oss just nu i en uppgång i den allmänna konjunkturen. Vi känner en viss oro inför de effekter som de höga oljepriserna kan få på den samlade världsekonomin. Men regeringen har inte några planer på att i det korta perspektivet justera bensinpriserna beroende på den situation som gäller på världsmarknaden. 60 (): Tack för svaret. Det var inte något bra svar till de bilister som kanske lyssnar på den här debatten. Jag hade hoppats att statsrådet skulle använda den mening som han använde i ett annat svar: Bättre tider väntar runt hörnet. Jag hade hoppats att det svaret skulle gälla även här. Jag har tidigare frågat om detta och av finansministern fått svaret att det här är ett styrmedel för miljöpolitiken. Man kanske kan dra slutsatsen att det trots allt blir gles- och landsbygden som drabbas av detta styrmedel. Jag bor i och jag bor i . I klarar jag mig med tunnelbana och bra förbindelser i övrigt, men när jag kommer hem är jag tvingad att ha bil för att kunna ta mig någonstans. Jag tror i alla fall att det här är ett större gles- och landsbygdsproblem. Kan man tolka svaret som att vi ska ta den största smällen i gles- och landsbygden? 61 Statsrådet (): Vi ska vara försiktiga med att använda skatteinstrumentet för att parera svängningar på en volatil som det heter på fikonspråk marknad där priser går upp och ned. Det är inte alltför länge sedan som bensinpriset var mycket lågt. Regeringen vidtog ingen kompensatorisk åtgärd då genom att höja skatten. Vi ska nog, precis som frågeställaren sade, avvakta de bättre tider som väntar runt hörnet. Finansieringen av kommunala lärcentrum 62 (): Jag har en fråga till utbildningsministern. Vi har runt om i landet ungefär 20 000 studenter på högskola som läser i kommunala lärcentrum. Det är väldigt bra. Många av dem skulle inte kunna läsa på högskola över huvud taget om inte lärcentrum fanns, eftersom de är bundna av familj och annat. Ett problem är att det kostar mycket för de berörda kommunerna. Vi har haft den här frågan uppe , bland annat i den regionalpolitiska utredningen för att få någon sorts hjälp på vägen, men det har inte gått. Jag vill fråga: Har utbildningsministern för avsikt att försöka hjälpa till och se till att det blir en statlig finansiering för de merkostnader som berörda kommuner har? 63 Utbildningsminister (): Lärcentrum i kommuner som inte har högskola har varit ett väldigt fint exempel på hur man kan sprida högre utbildning. Vi kan i många av våra län se att människor som annars inte hade valt att läsa till exempel till lärare eller sjuksköterska kan göra det med hjälp av lärcentrum. Många av dessa lärcentrum är uppbyggda med stöd från staten. Vi har haft ett särskilt anslag för investeringskostnader för att bygga lärcentrum. Dessutom har vi haft en samverkansdelegation som särskilt har stöttat den typen av verksamhet. Det bör finnas ett trepartsförhållande mellan kommunen, högskolan och universitet och staten som från tid till annan stöttar varandra för att se till att utvecklingen fortsätter. Det är också ett viktigt steg i att bekämpa social snedrekrytering. Det visar sig att här kommer grupper som i annat fall inte hade kommit vidare till högskolan. 64 (): Jag vill komplettera med den åsikt jag har, nämligen att här borde staten gå in med större delfinansiering. Det är bra att man har varit med och hjälpt till att bygga upp, men det kostar de facto mer pengar att bedriva utbildningen ute i kommunerna. Det är ofta fattiga kommuner, som som jag kommer ifrån. Vi behöver pengarna till äldrevård och skola, men vi vill också vara med och hjälpa våra invånare att få en högre utbildning. Jag tycker att det är en viktig regionalpolitisk fråga att staten hjälper till att ta de här merkostnaderna. 65 Utbildningsminister (): Visst är det en viktig fråga för staten. I själva verket är det staten som helt och hållet finansierar utbildningen och dessutom har varit med och stöttat utvecklingen av lärcentrum. Det är klart att det också är en viktig fråga för kommunerna att vara med och satsa på utvecklingen genom att erbjuda kommuninvånarna lokaler och stöd i deras utbildning. Ofta handlar det om att samlokalisera den kommunala vuxenutbildningen med viss arbetsmarknadsutbildning och med en del högskoleutbildning. Det är alltså naturligt att kommunen är med och finansierar. Jag har noterat att i sin budget inte har något anslag för att finansiera lärcentrum och också varit emot de satsningar som handlat om Samverkansdelegationens arbete i kampen mot social snedrekrytering. Men jag välkomnar verkligen att är engagerad i frågan. Då finns det skäl att fortsätta resonera. Utlokalisering av statliga verk 66 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Vi står snart inför det faktum att vi ska skära ned på verksamheter inom försvaret. finns i färskt minne vad som hände när vi drabbades av nedskärningarna. Då lovade regeringen att tillföra nya jobb till de drabbade orterna. En av dessa orter var , som lovades 300 statliga och 300 privata jobb. Det löftet är till viss del förverkligat, men fortfarande saknas ungefär en tredjedel av de statliga jobben. I samband med detta lovade regeringen också att i större utsträckning placera ut statliga verk utanför , men inte heller det lever man riktigt upp till. Som exempel kan nämnas att det ska startas en ny enhet inom Myndigheten för skolutveckling . Enheten ska arbeta med utbildningsinspektion, sysselsätta omkring 20 personer och placeras i . Vad avser att vidta för åtgärder för att leva upp till regeringens löfte dels om ersättningsjobben, dels om utlokaliseringen av statliga verk? 67 Statsrådet (): Det är riktigt att det återstår ett antal jobb vad gäller inom det åtagande som regeringen gjorde senast det begav sig. Men det är kanske också det enda exemplet där ett åtagande kvarstår. När man med facit i hand ser på den försvarsomläggning som gjordes för kan man se att regering och riksdag varit framgångsrika i sitt gemensamma arbete att kompensera dessa orter med olika typer av verksamheter. Vi ska ha klart för oss att statliga jobb är en sådan kompensatorisk åtgärd, men i grund och botten handlar det om att få dessa bygder att växa av egen kraft inte primärt genom utlokalisering från . Det var en politik som var nödvändig framför allt , då en stor del av den offentliga verksamheten var koncentrerad till . Det finns fortfarande skäl att till vissa regioner utlokalisera statlig verksamhet, men i grund och botten är det inom den privata sysselsättningen som de nya jobben måste komma. Det är nämligen därifrån vi hämtar den tillväxt vi behöver för att långsiktigt kunna finansiera välfärden. 68 (): Det är riktigt att de privata jobben är oerhört viktiga, men utlokaliseringen av statliga jobb ger positiva signaler och visar därmed att man tror på regionen. Detta har viss betydelse även för de privata jobben. Det här har lett till att det blivit färre arbetstillfällen, vilket i sin tur lett till mindre skatteintäkter. ökar kostnaderna för äldrevården utan att kommunen kompenseras för det. Dessutom brandskattade regeringen kommunerna i vårpropositionen genom att under innevarande år minska statsbidragen med 2,6 miljarder med motiveringen att kommunerna fått större skatteintäkter än beräknat från pensionerna. För del innebär det att kommunen förlorar över 4 miljoner. Det är mycket pengar för en liten kommun. förstår säkert att det innebär stora problem, och därför undrar jag: Hur ska sollefteborna, och invånare i liknande kommuner, våga tro på ljusare tider när det gäller ekonomin? 69 Statsrådet (): problem är desamma som finns runtom i hela . Aktiviteten i ekonomin är för låg, även om vi har betydligt högre aktivitet i den svenska ekonomin jämfört med övriga ekonomier. Trots att vi befinner oss långt framme har vi ändå skäl att inte vara nöjda. Därför är det glädjande att se att det nu väntar bättre tider. Fler och fler institut och prognosmakare indikerar på goda grunder att tillväxten kommer att ta fart. Detta kommer att ske dels till följd av den internationella konjunkturen, dels naturligtvis till följd av att vi i motsats till många andra länder i i motsats till de flesta andra länder skulle jag vilja säga har gjort hemläxan. Vi har stabila ekonomiska fundament, låg inflation, inga underskott och låga räntor. Vi kan ta emot högkonjunkturen bättre än de flesta andra EU-länder. Detta är grunden för att kunna stärka kommunernas ekonomi och därmed de välfärdsåtaganden som kommunerna har i liksom i övriga . Försäljning av kunskap till 70 (): Min fråga går till utbildningsminister . Jag hade förmånen att besöka och där träffa makthavare. Man efterfrågade utbildning och kunskap bland annat från . I finns mycket av den olja och de ekonomiska resurser som vi i vårt land skulle behöva lite mer av, men de saknar ett utvecklat utbildningssystem. Till exempel saknas lärarutbildning helt och hållet. Min fråga till utbildningsministern är: Är utbildningsministern beredd att sälja kunskap och utbildning till ? Det skulle vara väldigt bra för vår ekonomi. 71 Utbildningsminister (): Det är klart att vi ska kunna erbjuda utbildning till länder som har behov av en bra högre utbildning. Det är något som vi verkligen kan erbjuda. har svenska högskolor och universitet möjlighet att sälja utbildning till utländska stater, företag, regioner i form av uppdragsutbildning. Om det då finns en sådan möjlighet att sälja, som den talar om, bör svenska universitet och högskolor vara med där. Vi har en internationellt sett mycket attraktiv högre utbildning, och den kommer att bli än starkare framöver när vi reformerar och inför masterexamen, som oftast är den intressantaste examen i ett internationellt perspektiv. Det är därför välkommet att har upptäckt en möjlighet för högskolor att sälja utbildning. 72 (): Det låter riktigt lovande. Det man också betonade när jag besökte government i var att man saknade kontakter med . Man ville gärna ha kontakt med ett EU-land inte bara med vissa andra delar av världen. Därför är min fråga: Hur kan jag som enkel riksdagsledamot vidareförmedla en sådan kontakt? Man efterfrågar både besök hos oss i och besök av oss där nere för att skapa kontakter. De upplever en akut brist på bredare utbildning bland folket. 73 Utbildningsminister (): Jag tycker att med sina kontakter ska beskriva svenska universitet och högskolor och förmedla en sådan kontakt. Det är mycket bra att det görs. Dessutom har ett särskilt uppdrag från regeringen att marknadsföra svensk utbildningskvalitet ute i världen. Det är också en ingång som innebär att man kan komma i kontakt med respektive universitet. På det sättet tror jag att vi kommer att kunna få en bra diskussion om vad vi kan erbjuda. 74 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till som gäller möjligheterna för äldre personer att utbilda sig. Vi har i ett mycket bra studiemedelssystem, ett av de bästa i världen. Trots det minskar möjligheterna att kunna försörja sig under utbildningen drastiskt, framför allt vid högskole- och universitetsstudier, när man kommit upp . Min fråga till är: Ser behov av ytterligare åtgärder för att öka möjligheterna för äldre att studera? 75 Utbildningsminister (): När vi genomförde en stor studiemedelsreform höjde vi åldersgränsen för studiemedel från 45 till som vi också höjde bidragsdelen. Men jag delar uppfattning att det är många som har behov av att, och skulle vilja, studera vidare men som då stöter på taket för den ålder då man kan ta studiemedel. Det är en kostsam reform att höja taket, men vi för diskussionen. När vi framöver får ekonomiskt utrymme är detta en fråga som bör tas upp till diskussion när det gäller prioriteringarna. 76 (): Jag skulle vilja påstå att har sättet, attityden, till äldre på arbetsmarknaden kärvat, trots att vi försöker arbeta i en annan riktning. Vi vet att man förhandlar bort äldre människor på turordningslistorna, man köper ut äldre personer, vilket innebär att de som har de sämsta möjligheterna att tillgodogöra sig våra olika utbildningssystem och finansieringsmöjligheter slängs ut i en arbetslöshet på ett sätt som inte drabbar de yngre. Vid arbetsbrist är det ibland rena vilda västern på arbetsmarknaden, vilket i högre utsträckning drabbar de äldre. Ser statsrådet att de förändrade förutsättningarna har inneburit att vi behöver agera mer kraftfullt för äldres möjlighet att studera? 77 Utbildningsminister (): fråga visar också något annat som är oroväckande i vårt samhälle. Det är att man inte värderar erfarenhet, lång arbetslivserfarenhet och långt upparbetande av kompetens tillräckligt mycket. Vi har inte som samhälle råd att pensionera bort någon som kan göra en arbetsinsats fram till pensionsdagen. Det är ett tänkande som måste spridas runtomkring i vårt samhälle. Det gäller särskilt med tanke på den åldrande befolkning som vi har framför oss. Där spelar utbildningen en viktig roll. Det gäller den utbildning man själv kan besluta över genom att man tar studiemedel och studerar. Det är angeläget att driva den frågan vidare. Det gäller också arbetsgivarens ansvar att erbjuda kompetensutveckling under arbetslivets gång så att man inte slås ut från arbetsmarknaden på grund av att kompetensen blir föråldrad eller att man inte får ta del av ny teknik. Det är ett delat ansvar. Det kommer att vara en viktig fråga för att se till att människor finns kvar i arbetslivet ända fram till pensionen. 78 (): Vi har alla sett bilderna från fängelser som vittnar om våld, förnedring, sexuella övergrepp och tortyr. Fler och värre bilder lär komma ut. Detta är ett av krigets hemska ansikten. Det är det krig som president önskade sig. Jag vill fråga utrikesminister vad regeringen gör för att ockupationen av ska upphöra så att FN kan ta sitt fulla ansvar. 79 Utrikesminister (): Det är upprörande bilder vi har sett. Vi får säkert anledning att diskutera vad vi accepterar för metoder i samband med att det tas krigsfångar. Det är en debatt som hela det internationella samfundet måste ägna uppmärksamhet. Det är inte första gången vi har fått information av det här slaget. Det har förekommit tidigare. Det har prövats mot de regler vi har i den internationella rätten. har till exempel fördömt det. Det är en fråga vi inte får släppa, utan vi måste återkomma till den. När det sedan gäller ockupationen av är det och de allierades bestämda uppfattning att man i någon form ska överlämna suveräniteten till irakierna själva . Det stöder och EU. Men det är FN självt som måste besluta på vilket sätt FN kan medverka i samband med överlämnandet. 80 (): Amnesty och Internationella Röda Korset har rapporterat till amerikanska och brittiska regeringarna om missförhållandena utan att övergreppen stoppats. Jag är särskilt bekymrad över agerande i den här frågan, eftersom det är ett EU-land. Hur ser och övriga EU-medlemsstater på detta? 81 Utrikesminister (): Jag tror att vi alla är överens om att vi inte accepterar tortyr av fångar och grym behandling av något slag. Omänsklig och förnedrande behandling är förbjuden enligt den internationella rätten. Det vi måste diskutera är vad som har hänt i de konkreta fallen och om man har överträtt de internationella reglerna. Jag utgår ifrån att kommer att göra precis som redan har startat med och tillsätta utredningar för att ta reda på vad som exakt har skett och vidta de åtgärder som man måste göra för att förhindra att det fortsätter. Man ska sedan naturligtvis beivra det i förhållande till dem som är ansvariga. När jag säger ansvariga handlar det inte enbart om dem som har varit direkt involverade i gärningarna utan också dem som har en högre ställning och ansvarar för vad underlydande gör. Jag är övertygad om att frågan också kommer att behandlas och diskuteras när utrikesministrar möts. 82 (): Jag har en fråga till miljöministern. och har på uppdrag av regeringen föreslagit ett utökat flygförbud i vår fjällvärld. Innan frågestunden överlämnade jag en budkavle till miljöministern från näringen i dessa trakter. Det handlar om fjällflyget, turism- och servicenäringen. De beräknar själva att det förslag som ligger på regeringens bord skulle innebära en omsättningsminskning med och också 500 förlorade arbetstillfällen. Jag skulle vilja fråga miljöministern: regeringen att framhärda med förslaget trots att det riskerar att slå ut stora delar av näringslivet i vår fjällvärld? 83 Miljöminister (): Låt oss först få fakta rätt.