prot · GS0937 · 2004-11-25 00:00:00 — Hon fortsätter: Vi kan inte heller ha ett reformerat socialförsäkringssystem som bara bärs upp av den rådande riksdagsmajoriteten. Jag är lite nyfiken med tanke på gårdagens finansdebatt om finansministern har kommit på bättre tankar . 82 Finansminister (): Jag har samma uppfattning som jag hade i går, nämligen att det stora hotet mot den generella välfärdspolitiken i finns mitt i den allians som ingår i. Det är förslag att kraftigt reducera ersättningsnivåerna i de sociala försäkringarna. Jag känner en betydande oro för vad som håller på att hända inom borgerligheten. Jag känner en betydande oro att kommer att ge efter för och deras krav att kraftigt reducera ersättningsnivåerna. Så länge det hotet finns för de sociala försäkringarna ser jag inget utrymme för några breda blocköverskridande överenskommelser. Ni fyra partier som vill bilda regering måste gemensamt berätta för svenska folket vad ni vill åstadkomma med de sociala försäkringarna. Sedan kan vi diskutera olika tidtabeller, fru talman. 83 BO (): Det var tråkigt att finansministern inte hade använt natten till att komma på bättre tankar än att ägna sig åt polemik i ett läge där andra inbjuder till att försöka hitta lösningar som är breda. Frågan jag ställde hade också lite grann att göra med vad LO:s ordförande tycker. Är det så att hon inte heller förstår de djupsinnigheter som finansministern hellre vill tala om än det faktum att ni nu efter sju har kommit på att det kanske vore bra med en bred arbetsgrupp i de här frågorna? Det var likadant, fru talman, när Pensionsarbetsgruppen tillsattes, att det fanns skillnader, exempelvis mellan och Socialdemokraterna. Det blev en bred politisk uppgörelse som bland annat den nuvarande regeringen skryter över. Har finansministern inte lärt sig något av det? 84 Finansminister (): Jag kan försäkra om att vi inte tänker lösa era problem i alliansen. Ni får nog allt ta och berätta för svenska folket vad det är som gäller för alliansen. Är det politik på det här området? Är det , eller ? Det duger inte att bjuda in till bred samling när man har ett stort starkt parti i alliansen som vill något radikalt annorlunda i själva grundfrågan, ett parti som inte ställer upp på den generella välfärdspolitikens principer, som vill ha ett helt annat system. Kom inte och vädja om breda överenskommelser innan ni har gjort upp i den allians som ni vill bilda regering med! Det är ett anständighetskrav, fru talman. Mäns våld mot kvinnor 85 (): Jag vill återigen påminna om en sak som var uppe här . Det är att det är FN:s internationella dag för avskaffande av våld mot kvinnor. Det är väldigt många kvinnor i det här landet som upplever ett dödshot i sitt eget hem. Dessvärre sätts en del av hoten i verket. Vi har sett en rapport från i om att det är mellan 10 och 20 kvinnor som har dödats av en närstående. Jag undrar och ställer en fråga till , jämställdhetsministern. Jag vill spinna vidare på resonemanget förut här om vad som kan komma att krävas av regeringen för att man ska kunna hjälpa de här kvinnorna. 86 Statsrådet (): Eftersom det här våldet är så utbrett tror jag att det krävs väldigt mycket. Vi hade en kvinnofridsproposition som genomfördes . får jag en utredning som berättar om hur myndigheterna har följt upp detta. Anmälningarna från kvinnorna avgörs av det förtroende de har för myndigheterna. Om det visar sig att de inte har ett förtroende gör de inte heller en anmälan. Därför ser jag mycket fram emot att få den här utredningen. Jag får också en utredning som talar om ett nytt kriskvinnocentrum och om hur man ska institutionalisera detta. Det ska vara ett centrum som ska ta till sig forskning, som kan dela ut forskningsuppdrag och som också ska sprida kunskap på området. Som jag sade i mitt tidigare inlägg gäller det att jobba med alla andra frågor, men de frågorna ligger närmast i tiden för min del. 87 (): Det tyder på att statsrådet kanske kan tänka sig att ta på sig ett ansvar som kvinnofridssamordnare. Det låter som att det skulle behövas. Vad som också behövs är att fånga upp anmälningarna på lokalplanet. Amnesty har visat i sin rapport ej prioriterat frågan vad som har kommit fram i kommunerna. Sedan kvinnofridslagen kom 1998 är det bara fyra kommuner som har inrättat särskilda kriscentrum. Dessa centrum skulle kunna ha både medicinsk, juridisk och psykologisk hjälp och en polis som kan ta emot anmälningarna. Vi vet att det sker anmälningar och att många fall är kända. För att förhindra fler dödsfall skulle man kunna fånga upp anmälningarna och så att säga stämma i bäcken. 88 Statsrådet (): Jag håller med . Jag tror att Rikskvinnocentrum kan bli ett bra nationellt samla kunskapen. träffar jag tillsammans med folkhälsoministern för att ta emot rapporten. Jag kommer inte att överraskas av allt som står i den. Jag vet att det finns kritik som riktas mot kommunerna. Därför är jag också angelägen om att föra ett samtal med folkhälsoministern kring hur kommunerna bäst ska ta detta ansvar. Jag tycker inte att det är rimligt att man, beroende på var man bor i landet, har olika möjligheter att till exempel få skyddat boende. Jag tycker inte heller att det är rimligt att det är beroende på var i landet man bor om det finns ett kriscentrum som ska hjälpa till med förebyggande frågor. Jag vill i det sammanhanget ta upp det som görs av Manscentrum, som har hand om män som inte kan kontrollera sin aggressivitet. Jag tror också att det är bra att vi ser hur kommunen på ett strukturellt sätt kan ta hand om de männen. 89 (): Jag har en fråga till . Kommunalråden i är upprörda över SJ:s prispolitik. Biljettpriset på sträckan GävleStockholm är betydligt dyrare än motsvarande sträckor i samt och söderut. Det påverkar möjligheten till pendling och försvårar för dem som är arbetslösa att få en utökad arbetsmarknadsregion. Kommunalråden har vänt sig till , som ska informera sig om läget. Har fått något bra svar? Har du någon möjlighet att över huvud taget påverka detta? 90 Statsrådet (): Skälet till att jag ska träffa SJ är mitt ansvar för bland annat regional utveckling. SJ har en viktig roll att använda de stora investeringar vi nu gör i infrastrukturen och öka möjligheterna för pendling. Jag har, precis som många andra, reagerat på att summan för likvärdiga avstånd i landet skiljer sig mycket åt när man ska köpa pendlingskort. kommun har uppvaktat mig med anledning av att de har jämfört vad det kostar att köpa kort mellan och med vad det kostar att köpa kort mellan och . Det är jämförbara sträckor. De, precis som jag, ställer sig frågan hur det kan komma sig att det är dyrare att pendla mellan och . För att få svar på det och för att få svar på vilka planer SJ har för trafiken på stomnätet ska jag träffa dem . 91 (): Jag har försökt ställa denna fråga i form av en skriftlig fråga till ministern, men då fick jag svaret av . Det verkar som om ministern inte har mycket inverkan och påverkan på vad som händer. Det är lite märkligt för mig att vi förbättrar och bygger ut järnvägstrafiken, men när det gäller kopplingen till SJ som affärsbolag, som står för en stor del av trafiken, finns det inte samma möjligheter att se det som en del av transportpolitiken. Hur kommer att verka för att det blir en tydligare koppling mellan transportpolitik och SJ? 92 Statsrådet (): Det är inte alls märkligt att fick svar av . Jag har ansvar för infrastrukturen, för transportpolitiken och för bland annat regional utveckling. Det är i den egenskapen jag vill lyssna med SJ, som är vår största operatör och därför ett jätteviktigt verktyg när det handlar om regional utveckling. Men jag har inte ansvaret för de statliga bolagen. Det var utifrån ansvaret för SJ som bolag som svarade på bland annat frågan om prispolitiken. Det är SJ självt som sätter sina priser. Det jag nu vill göra är att få en förklaring till hur man resonerar i samband med prissättning så att jag kan förstå hur det kan medverka till eller motverka regional utveckling. De statliga bolagen ligger under näringsministern, bland annat SJ och många fler. Transportpolitiken och infrastrukturen ligger under mig. Då är SJ en viktig aktör men också de regionala operatörerna, som växer till antal och som kompletterar den trafik som SJ har på stamnätet. 93 (): Jag har en fråga till . Den berör hemlöshet. Vi vet att det inte finns någon bra, aktuell statistik som är uppdaterad på området. Man har tidigare gissat att ungefär 10 000 personer i saknar bostad. Det här har utvecklats till något som inte bara är ett storstadsproblem utan även ett glesbygdsproblem. Vad avser ministern att göra, eller vad gör ministern för tillfället? Jag återkommer med en följdfråga på detta. 94 Statsrådet (): Det är riktigt att vi inte har någon ordentlig, bra statistik. Uppgifterna som nämndes är . Det är , och mycket har hunnit hända . Jag kommer därför att ge i uppdrag att skapa ett system där vi regelbundet kan mäta av vilka bedömningar kommunerna gör när det gäller hemlösheten och de mest utsatta hemlösa, det vill säga de som sover mer än hälften av nätterna utomhus uteliggare. Hur många är barn, män och kvinnor? Vi måste ha grundkunskapen för att veta om våra åtgärder biter. Vad är det för åtgärder vi ska vidta? Jag tror att vi måste satsa mycket mer på missbrukarvård. Vi kommer därför att gå in med stora pengar på den sektorn . Vi måste också satsa mer pengar på psykiatrin. Där ligger också i den nuvarande budgeten ökade anslag. Vi måste förstås bygga fler bostäder. börjar vi se att det också har vänt på bostadsmarknaden. Det blir kanske 30 000 nya bostäder , och vi räknar med 32 000 . Vi ser också en ökning på den sidan. Det är de tre sakerna, psykiatrin, missbrukarvården och att bygga fler bostäder, som är strategin för att motverka hemlösheten. 95 (): Det är riktigt, som framför, att om det inte finns statistik vet man inte om de åtgärder som vidtas gör nytta. Vi vet också att är de hemlösa mycket utsatta. Vi vet också att de totala samhällskostnaderna ändå kommer att öka om vi inte gör något. Den erfarenhet jag har efter att ha besökt till exempel några kommuner i är att de bostäder som finns är för få och knappt bovänliga. Här bor dessa personer, ofta fler i grupp. Det är mycket olyckligt om det fortsätter. Finns det inte anledning, , att staten tar ett större ansvar och stöder kommunerna bättre för de hemlösas skull? 96 Statsrådet (): Jo, det finns det. Det stödet kan vi utöva på olika sätt. Ett av dem har varit att med olika former av projektpengar visa på nya metoder för att hantera hemlöshet. Vi har gått ut med 10 miljoner under en följd av år i sådana projektmedel. Vi förnyar nu de satsningarna, och vi kommer att gå in med lika mycket pengar i den delen. När jag reser i landet och besöker kommuner som jobbar aktivt med hemlöshetsproblemen ser jag att det händer mycket. Jag var exempelvis i . Då såg jag de insatser som görs med ett nytt boende för tidigare hemlösa. De är också på väg att bygga ytterligare sju sådana institutioner, tillsammans ca 150 nya platser för tidigare hemlösa. Det är ett exempel. Det är likadant i , där man också har byggt speciella boenden för hemlösa. Vi ser det i också. Det händer saker, men jag tror, som sagt, att vi måste bli bättre på missbrukarvården, psykiatrin och också bostadsmarknaden generellt. 97 (): Den här frågan är också till statsrådet . Den handlar om dopning. När det gäller dopning pratar man ofta om anabola steroider, och det är något som man ofta kopplar ihop med idrott och elitidrott. Jag vill påstå att svensk idrott har ett mycket bra antidopningsarbete, och det är ytterst få idrottsmän som fälls med tanke på det antal test som görs. Däremot är det ett betydligt större problem utanför idrotten. Vi vet att det förekommer i de så kallade gymkulturerna. Vi vet att det förekommer bland grova brottslingar. Många av de övervåldsbrott som har begåtts har begåtts av personer som har missbrukat anabola steroider. är min fråga till : Finns det någon strategi för att motverka användningen av anabola steroider och dopningspreparat utanför idrotten? 98 Statsrådet (): Det är precis som säger. Vi ser en trend med en förbättring på idrottens område. anordnade ett seminarium om dopning generellt sett , . Där såg man att antalet positiva dopningstest inom idrotten minskade. pekade man på, precis som säger, de ökade problemen utanför idrotten. Det är en fråga för våra organisationer som hanterar narkotikapolitiken. Det gäller till exempel och de lokala alkohol- och drogförebyggarna, som är ett av våra viktigaste instrument för att förebygga lokala drogproblem. Jag kommer när vi ska anta nya alkohol- och drogplaner för och framåt för att förebygga den typen av problem också att ta in den här frågan i de förnyade planerna. 99 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed var veckans frågestund avslutad. Vi tackar medverkande statsråd och ledamöter. 8 § (forts. från 6 §) Fortsatt arbete för en säker vägtrafik (forts. TU2) 100 (): Debatten har pågått ett tag. har på ett utomordentligt sätt redogjort för de moderata ställningstaganden som vi har till betänkandet. Jag delar givetvis hennes åsikter och ställer mig bakom hennes yrkande. Man kan läsa i betänkandets sammanfattning att det krävs sänkningar av hastigheten på vägarna för att nå etappmålet. Jag kan hålla med om det. Vi kan gå väldigt långt med sänkningen så att målet blir noll. Men man kan ändå fråga sig om majoriteten inte vet att bra motorvägar också bidrar till att minska antalet svårt skadade och döda. Detta var en kommentar. Jag ska begränsa mig till att kommentera två områden i betänkandet. Det är det som tagits upp om mopeder och den så kallade eftersupningen. I mopedfrågan gäller det klass I, den så kallade EU-mopeden. Den säljs till . Vi vet i kammaren att det är problem med sammanblandning av klass I- och klass II-mopeder. Vi moderater anser att man ska överväga att det endast ska finnas en klassning av mopederna. Det ger betydligt enklare regelsystem. Vi skulle kunna ha samma utbildning för alla nya förare men naturligtvis inga restriktioner för dem som redan har nått den ålder som krävs för att få köra klass II-moped. Det skulle bli enklare för polisen att klara övervakningen. Det är beklagligt att trafikutskottets majoritet i stort sett alltid hänvisar till utredningar. Är det inte tillsatt en utredning på något område tycker man att det ska göras. Pågår en utredning har man ingen uppfattning. Det är ändå en bra signal om utskottet tydligt kunde säga vad man tycker. Utskottets majoritet skriver med anledning av frågeställningen att utskottet med intresse följer frågan. Det vore skam om utskottets majoritet inte ens är intresserad. Vi redovisar tydligt vad vi tycker i reservation 14. Som jag sade tidigare vill jag också ta upp frågan om alkohol i trafiken och då det problem som kallas eftersupning. Det är en fråga som vi moderater varit ensamma om att driva här i kammaren . Det är glädjande att det nu finns en ganska stor bredd och ett stort intresse för att åstadkomma förändring i detta problem. Vi vet alla att det förekommer ett stort antal rättsfall där en rattfyllerimisstänkt hänvisar till att han blev så nervös efter olyckan att han det är ofta en han känner sig tvungen att inta alkohol. Vi vet också alla här i kammaren att man i har en lagstiftning som innebär att man inte får förtära alkohol efter en olycka som man har varit med om eller intill dess att polisen har varit på plats och konstaterat att det inte föreligger någon rattonykterhet. Utskottets majoritet har inte kraften att ta tag i den enkla men viktiga frågan om eftersupningen utan hänvisar återigen till en pågående utredning och att det är en fråga för justitieutskottet. Jag vill ändå säga att utskottets majoritet inte är helt handlingsförlamad. Det vågar ändå säga i sitt ställningstagande att det kan vara ett effektivt sätt att skärpa lagstiftningen för den så kallade eftersupningen. Men vi ska alltså fortsätta att se på när alkoholpåverkade trafikanter krockar i trafiken, skyller på eftersupning och därmed undgår straff i väntan på en utredning som ska vara klar . Det är vad som kommer att ske. Men vi borde kunna ge en tydlig och klar signal och ett ställningstagande här i kammaren som kunde vara en bra vägledning för justitieutskottets fortsatta behandling. Och värre är: Kommer den utredning som utskottets majoritet hänvisar till att leda till några konkreta ställningstaganden i den här frågan? I kommittédirektivet till utredaren står följande vägledning, som jag åtminstone tolkar som att regeringen inte direkt brinner för den här frågan: Det har av vid ett flertal tillfällen framförts krav på att eftersupning ska kriminaliseras. Frågan har också, utan att leda till någon lagstiftning, behandlats i flera utredningar och lagstiftningsärenden. Jag tycker att det andas vad regeringen tycker. Man hänvisar alltså till tidigare ställningstaganden som gjorts i frågan, och den fingervisning som man har gjort i kommittédirektivet tycker jag inte bådar gott. Utredaren har i uppdrag att utreda i vilken omfattning falska påståenden om eftersupning framförs och om dessa utan svårigheter kan motbevisas. I detta sammanhang bör undersökas i vilken utsträckning nya metoder för utredning och bevissäkring kan bidra till att sådana invändningar om eftersupning kan motbevisas. Om det visar sig att falska påståenden om eftersupning utgör ett beaktansvärt hinder vid lagföring av misstänkta rattfyllerister kan detta tala för att en kriminalisering bör införas. Känns detta, mina vänner, som att trafikutskott är ett utskott som driver den här frågan aktivt fram? Jag måste tyvärr säga: Nej. Jag är medveten om att utskottets majoritet inte har några tankar på att ändra sina ställningstaganden här i kammaren . Ändå funderar jag på om man kan få upp er företrädare som står för majoritetstexten i talarstolen för att klart deklarera att ni förväntar er att utredaren går lite utanför sitt direktiv och ser på förslag om en lagstiftning mot eftersupning och hur den skulle kunna se ut. Kan ni deklarera att ni vill se en sådan lagstiftning vet utredaren detta och lägger säkert in det i sina bedömningar. I likhet med mig kanske han även vill se att förslaget kommer , så vi släpper vänta på denna enkla åtgärd . Med stor sannolikhet kanske det inte ens då kan komma ett lagförslag utan då blir det nya utredningar. har ni chansen att visa handlingskraft i motsats till regeringens fördröjande av den här frågan. 101 () replik: har frågat om inte majoriteten känner till att motorvägar kan vara ett effektivt medel mot trafikolyckor. Så uppfattade jag frågan. Jo, jag är alldeles övertygad om att alla i majoriteten känner till att det är väldigt bra att förhindra att fordon möts på vägarna. Det är ett av de viktigaste sätten att förhindra olyckor och förhindra att olyckor får dödlig utgång. Sedan den här diskussionen började och när jag var ny som riksdagsledamot var det ett väldigt fokus på motorvägar. Det var nästan bara motorvägar som gällde. Sedan har det byggts ett antal motorvägar. Men det har också satts upp ett antal mittvajrar. Man har byggt två-plus-ett-vägar, och jag tror att vi är ett av de länder som har störst andel sådana nybyggda vägar. Enligt den redovisning som har gett oss är dessa lika effektiva för att förhindra dödsfall som motorvägarna. Men den stora skillnaden är att de kostar i genomsnitt en tjugondel så mycket. Det tycker jag att man ska ta i beaktande om man vill att skattepengarna även ska räcka till annat. är alldeles invigd. Det visade sig redan bara någon vecka efter invigningen att det blivit växande bilköer därför att den alstrar mer trafik. Jag har en god vän som säger: Äntligen får jag sitta på tunnelbanan. Det har jag inte kunnat tidigare, men har trafikanter uppenbarligen förflyttat sig till vägen. Den vägen är och kostade att bygga. Den rödgröna majoriteten har andra ambitioner i samhället. Därför väljer vi de mest kostnadseffektiva trafiksäkerhetslösningarna. 102 () replik: Jag känner ju till avoga inställning till motorvägar. Men det är ändå trevligt att vi är överens om att motorvägar är bra för att få ned antalet döda i trafiken. Det är just därför som jag anser att det är viktigt att vi även lyfter upp den frågeställningen. Om det förr pratades mycket om motorvägar, så pratas det från majoritetens sida tyvärr aldrig om motorvägar. Det finns vägsträckor och det finns situationer där motorvägen är en bra lösning. Jag tycker att vi måste kunna lyfta upp den frågan. Jag hävdar att det finns vägpartier där vi definitivt ska ha riktiga motorvägar. 103 () replik: Det finns motorvägar i den kompromiss som åstadkoms mellan Socialdemokraterna, och i den proposition som lades fram till . Men andelen motorvägar är inte så väldigt hög, och det finns, som jag ser det, två viktiga skäl till det. Det ena är att vi har respekt för att vi måste minska trafikens miljöpåverkan. Kan man då vidta trafiksäkerhetsåtgärder som inte ökar hastigheterna och volymen vägtrafik så är det att föredra. Det andra skälet, som i alla fall jag har stor respekt för och det tror jag att också har är att vi har ansvar för människor i hela landet. Ett människoliv är lika värdefullt att rädda i som i , eller någon annanstans i . Ska trafiksäkerhetspengarna räcka till att åtgärda alla vägar där det förekommer allvarliga olyckor, får man försöka hålla nere antalet motorvägar för att effektivt kunna åtgärda hela vägsystemet. 104 () replik: Jag ställde en direkt fråga och jag trodde att det var med anledning av den som gick upp här i talarstolen om det finns något intresse av att driva på i frågan om en lagstiftning mot eftersupning. säger att vi måste värna om människor i hela vårt land. Ja, och just det gör vi. Vi vet att eftersupning är ett utpräglat problem särskilt i glesbygd och landsbygd, där det dröjer otroligt länge innan polisen kommer. Men tyvärr fick jag inget svar. Jag kan också konstatera att ingen annan från majoriteten begär ordet här. Socialdemokraterna och , som i likhet med står bakom denna majoritetstext, lyser med sin frånvaro genom att de inte vill ta upp och tycka till i den här frågan. Jag tycker att det är ett tydligt budskap att handlingsförlamningen i denna fråga är total. 105 (): Det krävs krafttag, säger vi i och stöder uppfattningen att nollvisionen liksom dess etappmål ska ligga fast. Vi blev ju tidigare tillfrågade om vi står kvar vid nollvisionen, och från sida säger vi: Ja, det stämmer. Men det krävs krafttag för att den ska kunna förverkligas. Vi har haft en bekymmersam utveckling. Ökningen av antalet skadade och dödade har tyvärr förorsakats av en ökad trafikvolym men också av att åtgärderna för att främja nollvisionens förverkligande har urholkats, inte minst genom att anslag och resurser till infrastrukturförbättringar, inklusive trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder, har skurits ned. Regeringens ovilja att pröva alternativa finansieringsformer, som till exempel PPP-lösningar, har väsentligt minskat de resurser som hade kunnat bidra till ytterligare utbyggnad av exempelvis mötesseparerande åtgärder på hårt trafikerade vägar. har i upprepade motionsförslag påpekat att denna senfärdighet kostar liv på våra vägar. menar att det allra effektivaste sättet att bekämpa trafikolyckorna är att säkrade vägar byggs, till exempel med fyrfältsstandard. Farliga vägavsnitt måste byggas bort. Inte heller i regeringens proposition presenteras tillräckliga resurser för att man snabbare ska kunna bygga bort de orsaker som finns till bristande trafiksäkerhet. Regeringens samarbete med sina stödpartier innebär en politiskt betingad snedprioritering av investeringar i vårt vägnät. För att öka takten i bland annat arbetet med säkrare vägar föreslår i sitt budgetalternativ att väganslagen höjs. har vi också kunnat se en utveckling mot en alltmer hänsynslös bilkörning under inflytande av alkohol, droger och allvarliga mediciner. Till skillnad från vad som framhölls i regeringens proposition om en säkrare vägtrafik menar vi att polisövervakningen eftersatts och måste utökas.