prot · GR09114 · 2004-05-12 00:00:00 — På det sättet öppnas möjligheter för nya aktörer att agera på inlåningsmarknaden. måste också speciellt småbankerna ges reella förutsättningar att få tillgång till betalningssystemen. Precis som i min enskilda motion från den allmänna motionstiden hoppas jag att småbankerna , när regeringen har fått uppdraget, får vara med i processen med att skapa en annorlunda ordning. Det finns redan en del idéer som framförts, till exempel att ska få ta fram anslutningsmöjligheter till betalsystem för småbanker där de kan ansluta sig till en rimlig kostnad. På det sättet skulle småbankerna kunna erbjuda sina kunder betalningsservice och kortlösning plus att skicka och ta emot transfereringar ur betalsystemen. Ett annat alternativ är att någon av de stora aktörerna på marknaden får i uppdrag av staten att erbjuda dessa tjänster till en rimlig kostnad. Det ska naturligtvis ske på ett sådant sätt att kan acceptera det. Syftet med att skapa en bra infrastruktur är att ta till vara även småbankernas växande kundkrets intressen. Låt mig kort kommentera reservationen om kreditföreningar. Jag tycker att finansutskottets ställningstagande är positivt till motionerna, men eftersom ett arbete pågår finner inte majoriteten i utskottet skäl för att tillstyrka motionerna. Även ser möjligheterna med att kreditföreningarna kan underlätta riskkapitalbildningen. Ett system med kreditgarantiföreningar är också under uppbyggnad i . Det pågår dessutom ett arbete på som syftar till att stimulera utvecklingen av kreditgarantiföreningar. Det är ett arbete som också särskilt uppmärksammats inom ramen för samarbetet mellan s, v och mp där vi även vill ta fram ett system med statliga lånegarantier för att förbättra tillgången på riskkapital. har motionerat om att införa en beloppsgräns under vilken betalningsförsummelser över huvud taget inte ska bli föremål för registrering i kreditupplysningsregistret. Vidare har vi motionerat om att förkorta gallringstiderna för mindre betalningsförsummelser. Dessutom kan kreditupplysningsföretag, med stöd av en dom i Regeringsrätten, lägga ut uppgifterna om en persons betalningsanmärkningar på Internet utan att den som berörs behöver informeras. Liknande motionsyrkanden har lämnats från folkpartister, moderater och socialdemokrater. Det är frågor som måste ses över för att stärka konsumentperspektivet. Av finansutskottets ställningstagande framgår att ett översynsarbete pågår på . Vi nöjer oss med detta och hyser förhoppningen att översynsarbetet inte ska dra ut utan att vi snart kan få behandla förslagen i denna kammare. 157 () replik: konstaterade i sitt anförande att vi har få stora banker i . Hon konstaterade också att vi har ett oligopolliknande agerande. En slutsats av detta är att det behövs fler stora aktörer på marknaden. Ett snabbt, enkelt och effektivt sätt är att riva hindren för finansiell integration i EU, öppna gränserna och skynda på EU:s gemensamma marknad för finansiella tjänster. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Vilka åtgärder föreslår Vänstern för att riva hinder och öka konkurrensen mellan banker i ? 158 () replik: Till skillnad från tror vi inte att avregleringar är det bästa medlet för att få ett balanserat hänsynstagande, speciellt med utgångspunkt i ett konsumentintresse. Vi tycker att det förslag som presenteras i det här betänkandet är fullt tillräckligt. Vi får se vad det innebär. Jag tycker att argumentation, i alla fall som jag hör den, är en lovsång till samarbetet inom EU till vilket pris som helst. När man går in i ett samarbete tycker jag att man ska se över att det finns ett levande konsumentintresse. Man ska inte göra något förhastat som skapar problem för till exempel mindre marknader, som var inne på. Stora företag har inte samma intresse av att bemöta kunder som finns inom det området. Vi har ju sett att avregleringen har baksidor. Jag tycker att man ska skynda väldigt försiktigt och se vad man gör, till skillnad från som tror att allting löser sig bara vi avreglerar och konkurrensutsätter det mesta. 159 () replik: säger att hon är tveksam till avreglering och att det finns många baksidor med avreglering. Det här betänkandet och de beslut vi nu ska fatta innebär ju en jättelik avreglering av finansmarknaden i . Om man tycker att vi har problem med oligopolliknande beteenden i banksektorn måste ju slutsatsen vara att vi bör ha en avreglering och fler aktörer för att bryta oligopolagerandet. Det här betänkandet innebär en avreglering på nationell nivå, och även till viss del på europeisk nivå. Om står bakom att man avreglerar på nationell nivå, vad är det då som är så farligt med att också öppna ytterligare för en konkurrens på europeisk nivå? För att bryta ett oligopolagerande krävs också fler aktörer. Genom det här betänkandet får vi fler aktörer på nationell nivå, men vad är det avgörande problemet med att vi också öppnar ytterligare för fler aktörer från andra länder? Vad är det som är så farligt med aktörer från andra länder som vi inte har problem med när de kommer från ? 160 () replik: Jag uppfattar det så att vi har aktörer från andra länder på bankmarknaden. Jag tycker att jag försökte ge ett svar på varför man får vara väldigt försiktig med att sjunga avregleringens lov. Det handlar om konsumentperspektivet och att alla områden i detta avlånga land inte har samma ställning. Jag kan tänka mig att ett företag har en mycket positiv marknad i områden med många människor, men det är inte samma sak i områden med väldigt få människor. Där måste samhället gå in och skapa ett regelsystem så att man tar vara på intressen och ser till att stärka konsumenter som är svaga gentemot större företag. 161 (): Med anledning av finansutskottets behandling av motionerna från allmänna motionstiden har två av mig undertecknade, nämligen 292 och 294 som handlar om kreditförsörjning i allmänhet och till företagsamhet och byggande på landsbygden i synnerhet, behandlats av utskottet. Jag vill gärna ge utskottet en eloge för det korrekta sättet att beskriva motionerna och deras innehåll. Däremot vill jag rikta skarp kritik mot hur ni avfärdar motioner, och det gäller inte bara mina utan även andras, utan motivering. Motion 292 handlar just om det ni talade om, nämligen oligopoltendenserna på bankmarknaden. Endast fyra banknät har fullskalesortiment i kreditportföljen och landsomfattande kontorsnät. , före bankkrisen, var det åttatio. Den motion som handlar om kreditförsörjning på landsbygden och för företagsamhet och bristen på riskvilligt kapital behandlas under rubriken att ta emot inlåning. Det är bra. Det är alldeles utmärkt att många fler får möjlighet att låna in spararnas pengar, men ni skulle också ha kommenterat hur man ska få några av dem att ägna sig åt utlåning till svensk företagsamhet. flockas nästan allt utlåningskapital till de växande regionerna, till storstäderna och framför allt till bostadsrättsmarknad. Det är det motionen tar upp. Utskottet har inte med ett ord bemödat sig om att kommentera just den tendensen. Jag tycker att det är synd. Den andra motionen handlar om och deras försörjningsansvar som statens aktör på bostadsförsörjningsmarknaden. Den har avfärdats med att den frågan ägs av regeringen. Hade inte utskottet kunnat bemöda sig att fundera över varför också styrelsen i har koncentrerat sin utlåningsverksamhet till de växande orterna? Tänk om alla nu gör så och prioriterar , , , och universitetsstäderna och vänder svensk landsbygd ryggen! Där bor mer än hälften av befolkning. Där finns mer än hälften av svensk företagsamhet. Men allt färre är intresserade av deras behov av pengar. Lägg till detta den nya förmånsrättslag som klubbade och 2-reglerna som stramar åt kreditförsörjningen ordentligt och som bankerna själva har beslutat sig för! Allt detta visar på samma tendens: Mot centrum. Vänd periferin ryggen! Vore inte detta ett uppslag för er i finansutskottet att ha ett stort seminarium, en hearing, om? Det är ju ni som har makten och som har initiativet ihop med lagutskottet och näringsutskottet. Jag är, mina vänner i finansutskottet, mycket bekymrad över kreditförsörjningssituationen för svensk företagsamhet ute i svensk landsbygd. Sedan spelar det ingen roll om landsbygden heter slättland, Bergslagen eller inland. Det handlar om de övergivna orterna där det inte finns en säkerhetsmassa att få i låt säga byggenskap, hus eller egendom och där många nya företag inte har någon säkerhet alls. I stället har de en idé och kreativitet. Men de har ingenting att borga med. Det är vad de här motionerna handlar om. Detta kan inte avfärdas utan motivering. 162 () replik: tar upp ett ärende som är mycket aktuellt i stora delar av landet, också i mitt hemlän. ger exempel på de olika delar som försvårar kreditförsörjningen och där vi till exempel haft stora diskussioner om den förmånsrättslagstiftning vars följder vi nu ser. Men hela det här betänkandet är just ägnat åt att underlätta konkurrensen på inlåningsmarknaden när vi avskaffat inlåningsmonopolet. Vi hoppas på en starkare konkurrens och ett bredare produktutbud som medför att konsumenterna får ökad valfrihet och bättre service till lägre priser. måste det också sägas, och det pekade jag på i mitt inledningsanförande, att just detta med konkurrens brukar vara ett tveeggat vapen som kan leda till att vi som bor på sådana orter som inte är en tillräckligt stor marknad att konkurrera om inte är så intressanta för dem som ska kunna erbjuda oss krediter. Jag ger delvis rätt i hans problembeskrivning, men hela betänkandet och hela den här lagstiftningen är avsedda för att främja konkurrensen detta för att vi ska få ett bredare produktutbud. Min förhoppning är att det ska gälla hela landet. 163 () replik: Det är alldeles utomordentligt att vi fick chansen att utveckla det här resonemanget. Om hela betänkandet handlar om en ny inlåningsmöjlighet för fler aktörer och om att därigenom skapa en ökad konkurrens i förhållande till de klart oligopolliknande karteller som de fyra affärsbankerna nu utgör, vore det väl intressant om utskottet också talade om hur utlåningen ska se ut. Om , ICA och en lång rad andra aktörer nu ges rätten att utöka sin inlåning, till och med utan konsolideringskrav och nära nog utan kapitaltäckningskrav, kommer de naturligtvis att hålla på med det som de har talat om: hushållskrediter, villamarknadskrediter och bostadsrätter i överhettade regioner. Det är ju där som de säkra pengarna finns. Men vem av dem bryr sig om svensk företagsamhet? Det är de kraven och de resonemangen jag saknar. Om 124 nya aktörer ges inlåningsmöjlighet det var ju vad sade; i varje fall exemplifierades det med det och om 150 ytterligare får det men ingen ställer krav på vilken typ av utlåning de ska ha, vilket kreditsortiment och vilka säkerheter som ska övervägas och vem som ska ägna sig åt svensk företagsamhet återstår ju de här fyra bankerna för vanligt folk och för vanlig företagsamhet. Det är detta som jag försöker rikta in mig på, ! Det är detta som är bristen i både propositionen och betänkandet tyvärr! 164 () replik: Som jag redan sagt delar jag beskrivning av problemen. Jag tycker ändå att vi på ett par sätt just visar på att vi försöker få fram olika former av kreditgivning. Vi har alldeles talat om de kreditgarantiföreningar som är under uppväxande på olika ställen i landet. Från utskottets sida pekar vi där på att det inte är helt enkelt. Vi har ju problemet med kapitalförsörjningen. Men detta är ett arbete som är på gång. Personligen tror jag att detta är en viktig del i kreditförsörjningen som kan passa våra trakter. 165 () replik: Jag har träffat några av kreditgarantiföreningarna. En sådan är redan i gång och finns i mina hemtrakter samt i och, ursprungligen, i . Det är ett bra initiativ, men det är ett initiativ under galgen. De har gjort denna aktion därför att de känner att det ordinarie kreditväsendet har vänt dem ryggen. De fick vänta mycket länge på besked från staten om medfinansiering. Det där är en brist i sammanhanget. Till att börja med bygger det hela på ideell verksamhet. Dessutom skapar det ingen rättstrygghet och säkerhet vid kreditprövningen eftersom alla de här medlemsföretagen riskerar pengar. Jag anser inte att det är uteslutet att vi ska uppmuntra det här tvärtom men det är inte lösningen. Lösningen måste ändå vara att statsmakten någonstans säger till alla dessa inlåningsinstitut: Ni får faktiskt ta ett helhetsansvar. Att låna ut pengar till en bostadsrätt i är historiskt sett riskfritt, trots att det varit bankkris. Men att låna ut pengar till ett företag som blott har en idé är förenat med risker. Man ska inte riskera spararnas pengar, heter det i banklagen. Men vem ska göra det om inte kreditmarknaden själv? Kreditmarknaden måste kunna organisera också utlåning. Statsmakten måste kunna sätta upp regler för hur utlåning ska ske, likaväl som man sätter upp regler för hur inlåning ska ske. Återigen: Mot bakgrund av den nya förmånsrättslagen, som starkt oroar mig, och 2-reglerna, som med full kraft ska genomföras 2007 inom hela den finansiella sektorn, önskar jag alltså att ni i finansutskottet det är ni som äger frågan tar initiativ till en rejäl hearing, ett rejält seminarium, i för att belysa frågan ytterligare en gång. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Förlängning av tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning 166 (): I det här ärendet behandlar justititieutskottet ett förslag som handlar om fortsatt giltighet av tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning samt två motioner som har inkommit med anledning av förslaget. Motionerna handlar bland annat om att man vill att de båda lagarna ska permanentas och att en heltäckande integritetsutredning ska tillsättas. De här motionerna har resulterat i en reservation från och och i tre särskilda yttranden från , . För att de här lagarna inte ska upphöra att gälla vid utgången av behöver giltighetstiden på nytt förlängas. Vad förslaget i korthet går ut på är alltså att giltighetstiden för lagen med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål och lagen om hemlig kameraövervakning ska förlängas till utgången av . Med detta, fru talman, lämnar jag med varm hand över den aktuella frågan till debattörerna som kommer att sätta den politiska prägeln på det nu liggande förslaget. 167 (): För att komma åt knark- och människohandlande krävs det att samhället har tillgång till en rad hjälpmedel. För att bekämpa terrorismen och ha möjlighet att knäcka de kriminella nätverken och klara upp den grova brottsligheten behöver samhället en rad verksamma redskap. Några av de redskapen behandlas . Det rör sig om hemlig teleavlyssning, och det handlar om hemlig kameraövervakning. Andra nödvändiga medel saknas i , men de används med framgång i andra länder. Jag tänker särskilt på hemlig rumsavlyssning, buggning. Möjligheten att avlyssna grova brottslingars samtal är nödvändig. Den används flitigt i vår omvärld, men den är inte tillåten i . Vi utnyttjar resultaten av andra länders lyssnande i kampen mot narkotikasmugglarna och i kampen mot den organiserade brottsligheten. Vi använder resultaten av andra länders arbete i våra domstolar, men vi tillåter inte vårt svenska rättsväsende att agera på samma villkor. På det här sättet är det inte bara uppklarande av brott som försvåras av den senfärdighet som regeringen har visat. Den föder också ny kriminalitet. Det finns tydliga tecken i vårt land på att bristen på redskap i leder till etableringar av kriminella personer och kriminella nätverk i som annars hade haft sin bas på andra håll. I gårdagens kunde man läsa att justitieministern vill utöka möjligheterna för polisen och säkerhetspolisen att avlyssna telefonsamtal. Frågan ska utredas. Jag tycker att det verkar lätt att kasta ur sig nya idéer i intervjuer i , men att leverera konkreta förslag till tycks vara svårare. Man kan stilla undra när förslag om buggning ska komma. Är det , , , eller ? av väntan på de här förslagen innebär att vi försvårar för polisen och för samhället som helhet att knäcka kriminaliteten. Dagens debatt handlar om att förlänga tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning. De här lagarna ska med jämna mellanrum förlängas av . Det har skett regelbundet, och regeringen gör själv bedömningen att behovet av de här åtgärderna inte kommer att minska . Vi delar den bedömningen och vill därför att regeringen senast , när nästa förlängning ska ske, ska permanenta den här lagstiftningen. Men det räcker inte att permanenta de här lagarna. De kriminella nätverken förändrar ständigt sitt arbete. Vi har en öppen attityd till att förbättra och förfina samhällets redskap mot kriminaliteten. Regeringen å sin sida tycks tro att brottslingar enbart pratar i telefon och aldrig, som vi andra, för samtal man mot man. Jag yrkar bifall till reservation 1 och väntar med spänning på att ett förslag inte en intervju om hemlig rumsavlyssning ska komma från . 168 (): har inledningsvis redogjort för detta betänkandes innehåll, nämligen en förlängning av tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning. Förslaget är alltså en förlängning av lagen till utgången av 2007. Alltså handlar inte det här ärendet om huruvida vi ska införa buggning eller inte. Jag tycker att vi kan hålla oss till det ärende som vi nu har på bordet. tvångsmedelslag innehåller särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål och gäller vid förundersökning angående vissa brott som för landets säkerhet ansetts särskilt allvarliga såsom sabotage, mordbrand, allmänfarlig ödeläggelse, kapning, sjö- eller luftfartssabotage eller flygplatssabotage. Lagen omfattar därutöver vissa högmålsbrott som uppror och olovlig kårverksamhet, vissa brott mot rikets säkerhet såsom spioneri och också terroristbrott. Regeringen skriver i propositionen att det alltjämt finns behov av bestämmelser av den typ som finns lag, till exempel mot bakgrund av händelseutvecklingen internationellt, bland annat efter . Terrorismen har kommit att bli ett fruktansvärt vapen mot nationers säkerhet och mot människors liv och hälsa. Även den grova, gränsöverskridande organiserade brottsligheten har ökat och innebär också den ett hot mot nationers säkerhet, demokratins fundament och människors trygghet. Det finns alltså väl underbyggda skäl för en fortsättning av tvångsmedelslag. I likhet med reservanterna pekar regeringen på att det finns goda skäl att permanenta lagarna. Regeringen skriver att det finns skäl att överväga såväl brottskatalog som särregler och vidare lagtekniska och systematiska frågor. Tanken med en förlängning av nuvarande lagstiftning till 2007 är att få tid att utreda och bereda på vilket sätt, var och hur en permanent lag ska utformas. Det finns således inga sakskäl i ärendet som skiljer majoritet och reservanter åt. Det finns skäl att permanenta lagstiftningen. Reservanterna skriver dock att regeringen skyndsamt ska bereda de frågor som utestår för att kunna permanenta den aktuella lagstiftningen. Däremot finns det inga invändningar mot att förlängning av nuvarande lagstiftning gäller till utgången av 2007. Alltså bör regeringen få på sig, och det lär nog krävas tid för att utreda och bereda frågan om en permanentning av lagstiftningen. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. Avslutningsvis, fru talman, vill jag bara lämna ett besked med anledning av det särskilda yttrandet av i frågan om en heltäckande integritetsutredning där den tas upp. Av betänkandet framgår att regeringen beslutat om kommittédirektiv till utredningen för den personliga integriteten. Det har kommit besked om att en ordförande för utredningen är utsedd och att partierna i får brev om nominering av ledamöter till den parlamentariskt sammansatta kommittén. Utredningen kommer att påbörja sitt arbete före sommaruppehållet, och utredningen får på sig att slutredovisa uppdraget i enlighet med kommittédirektiven. 169 (): kommer att rösta ja till detta betänkande JuU24 om förlängningen av tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning. Jag vill i korta ordalag förtydliga på vilka grunder vi gör detta ställningstagande. har i andra sammanhang uttalat kritiska synpunkter på utformning och tillämpning av lagstiftningen kring hemliga tvångsmedel. Det handlar för vår del om farhågor för att grundläggande rättssäkerhetsaspekter och skyddet för den personliga integriteten kan komma att åsidosättas. Vi har inte varit ensamma om dessa kritiska synpunkter. Samma farhågor har till exempel också uttalats av för mänskliga rättigheter. Det nu föreliggande förslaget i betänkandet innebär alltså förslag om förlängning av tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning med till utgången av 2007. har regeringen , som vi hörde nu , beslutat om kommittédirektiv för en kommande parlamentariskt sammansatt kommitté. Vi hörde att ordförande också var tillsatt. Direktiven benämns Skyddet för den personliga integriteten och ska kartlägga och analysera just denna typ av lagstiftning som berör den personliga integriteten. Kommittén ska därmed undersöka om skyddet för den personliga integriteten kan anses tillräckligt reglerad. I kartläggningen ingår att göra en undersökning av risker för kränkningar med nuvarande lagstiftning. Kommittén ska också överväga och lämna förslag till förändringar och kompletteringar till gällande lagstiftning och ska slutredovisa sitt arbete . I är vi naturligtvis mycket angelägna om att denna kritiska genomlysning som kommittédirektiven anger fullföljs utan dröjsmål, och vi kommer att noggrant följa kommitténs arbete. Det är logiskt och nödvändigt att avvakta förslagen från denna kommitté. Dessa förslag kan sedan komma att utgöra en mycket viktig grund för det kommande lagstiftningsarbetet. 170 (): Fru talman, alla ledamöter, närvarande och frånvarande, och åhörare! Det här anförandet kommer att bli kort. Det kan bli bra ändå, eller kanske just därför blir det bra. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. De här lagarna är ju rätt gamla, vilket man hör på namnet. De förlängs med jämna mellanrum för att fortfarande ha giltighet. föreslår regeringen att de ska förlängas ytterligare till 2007. Då vill jag bara säga att det självklart finns behov av de här bestämmelserna, om vi nu vill bekämpa allvarlig brottslighet och göra det på ett effektivt sätt. Det finns två alternativ. Antingen fortsätter man att förlänga och förlänga giltighetstiden, eller också tar man ett större, bättre och mer kraftfullt grepp och permanentar lagarna. Regeringen säger att det inte finns tillräckligt beredningsunderlag för att permanenta de här lagarna. Då undrar man när detta kommer, för det här har man ju haft lite tid på sig att göra. Vi kristdemokrater anser att den tid man har fått är alldeles för lång och att det finns goda skäl att permanenta de här lagarna ganska omgående, i varje fall . Det intressanta är att en av remissinstanserna, Riksåklagaren, har precis samma uppfattning. Tiden är för lång. Det är angeläget att lagstiftningsarbetet nu går in på att permanenta de här lagarna. Vi kan inte vänta så här . Det är ungefär samma sak som anser. Då är det intressant att konstatera att Riksåklagaren vill samma sak som , vill samma sak som en kristdemokratisk advokat. Det är inte ofta advokater och åklagare vill samma sak, så detta kan vara ett tecken på att det är rimligt och riktigt att snabbt komma till skott. Det finns, som jag säger, goda argument för att permanenta de här lagarna. Man får alltså lägga ned kraften på de lagtekniska frågorna, brottskatalogen och så vidare. Jag kan inte se att det finns något bärande skäl att hålla på och fördröja detta . Det är dags för regeringen att visa handlingskraft, framåtanda och lite fart. Att bara slentrianmässigt förlänga detta är inte godtagbart. Det är inte tillfredsställande. Jag yrkar därför än en gång bifall till reservation. Föredrogs justitieutskottets betänkande 2003/04:JuU24 Förlängning av tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning (prop. 2003/04:74).