prot · GS0910 · 2004-09-30 00:00:00 — Det beror på att bankerna kräver större säkerheter från företagarna eftersom bankernas förmånsrätt har minskat. Den här lagstiftningen har bara trätt i kraft när det gäller nya krediter. För gamla krediter ska det ske från , men ska en utvärdering göras. Vi kristdemokrater tycker att det är viktigt att få belyst hur kredittillgången verkligen ser ut för företag och att man gör den här utvärderingen. Därför har vi lagt förslag om att skjuta på ikraftträdandet. Hur ser näringsministern på den frågan? 32 Näringsminister (): Jag håller med om mycket i den beskrivning som ger av den här reformen. Den genomfördes i ganska bred enighet . Den innebar att man avsåg att minska risken för att en konkurs drar med sig flera konkurser, det vill säga att den som går i konkurs inte kan betala sina leverantörer och att de, om de har bräcklig ekonomi, dras med i djupet. Därför skulle staten och bankerna avstå en del av sin förmånsrätt. Då skulle leverantörer och småföretag få en bättre och starkare ställning. Det har lett till att bankerna varnar för att de inte längre vill låna ut några pengar i alla fall inte utanför storstadsområdena. Det har skapat en stark oro. Det finns tecken som tyder på att det ligger något i bankernas varning att de tänker ändra sitt beteende. Det nya har varit i sjön några månader. Det har ännu inte varit möjligt att utvärdera det. Det har inte funnits tillräcklig erfarenhet. Tiden närmar sig när det börjar bli dags att analysera hur det har blivit, och bilda sig en uppfattning baserad på kunskaper om hur de olika orosmomenten har fallit ut. Sedan kan man värdera om det motiverar ytterligare åtgärder. Än så länge har det inte varit möjligt att göra det. Den tiden närmar sig, enligt min mening. 33 (): Jag tolkar näringsministerns svar som positivt. Jag tror också att det är viktigt att den här utvärderingen hinner göras innan man går vidare i lagstiftningen. Jag skulle vilja be om ett förtydligande på det som egentligen var min fråga. Är näringsministern beredd att skjuta upp resterande del av lagstiftningen exempelvis till så att vi hinner titta ordentligt på hur konsekvenserna har blivit av den del som har trätt i kraft ? 34 Näringsminister (): Jag vill påminna om att en närmare reglering av de här frågorna är justitieministerns ansvar. Jag vill hänvisa sådana frågor till honom. Jag nöjer mig med att beskriva det som jag menar är angeläget från allmän näringsklimatssynpunkt. Detta är en reform som innehåller plus och minus för mindre och medelstora företag och för företag i utsatta regioner med dåligt utvecklad fastighetsmarknad. Hur dessa vägs samman är den centrala frågan för oss som har att sköta detta. Jag har en öppen och ödmjuk inställning. Det är en viss risk att de försämringar som finns är allvarliga och kanske till och med väger upp de fördelar som har funnits. Det är för tidigt, tycker jag, att vara säker på den punkten innan vi har skaffat oss ett bättre underlag. Jag tycker att tiden nu är mogen att inleda ett sådant arbete. har det gått av den nya regimen. kan vi börja göra det, tycker jag. Det fria inträdet på statliga museer 35 (): Jag skulle vilja ställa min fråga till vikarierande kulturministern . I regeringens budgetförslag är det avsatt 100 miljoner för att man ska kunna gå in gratis på en del statliga museer, framför allt här i . är gratis egentligen fel ord, för det är alltid någon som ska betala skattebetalarna i det här fallet. Men jag vill i alla fall att statsrådet förklarar hur denna så kallade reform kommer att öka tillväxten i landet, den fråga som ändå sägs vara avgörande för att vi ska kunna behålla välfärden. 36 Kulturminister (): Jag vill tacka för att ha fört in kulturdimensionen i tillväxtdebatten. Jag tycker verkligen att det finns skäl att diskutera kultur även i tillväxtpolitiska sammanhang. Dessvärre har tillväxtdebatten varit väldigt ensidigt inriktad . En liten skattesänkning här och där påstås lösa alla problem. Regeringen har ett betydligt vidare angreppssätt på tillväxtpolitiken. Det handlar i vid mening om att människor ska känna sig trygga och kunna möta de nya förutsättningar som väntar runt hörnet. Det är klart att en kulturpolitik som är generös och som innebär att kulturen är tillgänglig för alla och envar, vilket denna fantastiska frihetsreform om fria, öppna museer innebär, är ett led i att skapa tillväxt och trygga människor som är tillitsfulla . Visst är detta också en tillväxtreform. 37 (): Jag får tacka för svaret. Det där med trygghet och frihet var intressant. Jag kommer också att komma in på detta i mitt svar. Denna prioritering har faktiskt förvånat många inom kultursektorn, inte minst kulturinstitutionerna. Det är ju en annan fråga som har varit het , nämligen pris- och lönekompensation, och pensionsfrågan. Så här skriver till exempel den fackliga parten : Regeringen sviker både de samhällsägda sceninstitutionerna och de fria teater- och dansgrupperna kan bli dramatiska. För många teatrar hotar konkurs. Så var det med den tryggheten och friheten som kulturministern talar om. Jag upprepar alltså frågan: Vad blir det för tillväxt när många teater- och dansgrupper tvingas gå i konkurs och många blir arbetslösa bara för att de som redan går på museerna ska kunna fortsätta gå? Så säger till och med att det förhåller sig. 38 Kulturminister (): Det är en stor tillfredsställelse att vara kulturminister , med tanke på att vi har en kulturbudget som omsluter och att vi tillför kultursektorn 200 extra i den senaste budgeten. Den fråga om pensionsvillkoren i kultursektorn för vissa institutioner som frågeställaren tar upp är också behandlad i budgetpropositionen. Vi tillför för att hantera det problemet. Diskussionen fortsätter dock med arbetsmarknadens parter om hur man ska hantera pensionssituationen på de statliga institutionerna och andra institutioner som drabbas av det här problemet. Men ställ inte den ena reformen inom den ändå lilla kulturbudgeten mot den andra! Det är att göra kultursektorn en otjänst. 39 (): Jag har en fråga till miljöministern. tror jag att vi alla har följt oljeprisets utveckling med stort intresse. De oljeprisökningar som har kommit är ett hot mot vår tillväxt. Det oljeberoende som vi har i och övriga västvärlden leder till mindre pengar i våra plånböcker, men det är också ett hot mot miljön och spär på växthuseffekten. Om viljan finns så finns det dock stora möjligheter att vända denna utveckling. Enligt min och mening ligger det en mycket stor tillväxtpotential i omställningen till förnybara drivmedel. Min fråga är alltså: Vilken är regeringens och miljöministerns strategi för att öka användandet av förnybara drivmedel? 40 Miljöminister (): Vi är fullständigt eniga om att det finns en utomordentligt stor tillväxtpotential i omställningen till ett hållbart samhälle över huvud taget och också, vilket frågan specifikt gällde, till förnybara drivmedel. Regeringen har en mycket tydlig strategi när det gäller förnybara drivmedel. Vi främjar en introduktion av dessa drivmedel genom att ge en skattebefrielse på för alla förnybara drivmedel. Vi främjar också miljöbilar, till exempel genom förmånsbeskattningen, där det är mer lönsamt att köpa en miljöbil än att köpa en annan bil. Vi har också i vårbudgeten beslutat om att inrikta den statliga upphandlingen av bilar mot miljöbilar. Det är väldigt viktigt att arbeta kombinerat med förnybara bränslen och med bilarna eftersom de förutsätter varandra. Slutligen arbetar vi tillsammans med våra samarbetspartier med att se till att få till stånd ett bra nät av stationer med förnybara drivmedel över hela landet. 41 (): För att denna omställning ska kunna få någon effekt krävs det att den är teknikneutral och inte gynnar någon typ av bränsle mer än någon annan. Här ser jag en stor risk med kravet om att det ska finnas en speciell pump på varje mack, som har förts fram i diskussionen. Om vi ska få en reell marknad för våra förnybara drivmedel krävs det också att vi ökar inblandningen av dem i befintliga drivmedel, till exempel i bensinen. Här har vi ett direktiv från EU som hindrar detta. Jag hoppas att regeringen med kraft kommer att driva att Auto-Oil-direktivet ger oss möjligheten att öka inblandningen av förnybara drivmedel. Det är tydligt att vi måste ha ett alternativ. När ni höjer bensinskatten som det inte finns tillräckligt med förnybara drivmedel att använda som alternativ har inte vi som konsumenter möjlighet att välja utan att få stora ökade kostnader. Jag hoppas verkligen att ni ser till att göra en ordentlig strategi. Vi har en sådan från , och vi kommer att presentera den. 42 Miljöminister (): Vi har en mycket tydlig strategi när det gäller de förnybara drivmedlen. När det gäller hur det ska gå till när vi nu ser till att det finns förnybara drivmedel att tillgå i hela landet är det självklart vår utgångspunkt att det ska vara teknikneutralt, och det är också det vi arbetar utefter. När det gäller de förnybara drivmedlen och deras inblandning i vanlig bensin är det alldeles riktigt att vi hindras av EU-regler på området. Det är en fråga som vi driver med kraft: Vi vill se en tillåtelse till ökad inblandning därför att det är tekniskt möjligt. Vi har alltså en mycket tydlig strategi. Jag vill också säga att det är fullt möjligt för var och en som vill att köpa miljöbil, få tillgång till förnybara drivmedel och få det att fungera mycket väl. Vi har valmöjligheter. Men vi ska göra det ännu enklare, ännu bättre och ännu mer lönsamt att köra miljöbil . Studier i svenska för arbetslösa invandrare 43 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till utbildningsministern. Frågan berör delvis också arbetsmarknadsministerns ansvarsområde. En av de allra viktigaste uppgifterna om vi ska få en kraftigt ökad tillväxt är att få ut fler människor med utländsk bakgrund på den svenska arbetsmarknaden. Det finns många hinder i form av diskriminering och sådant, men också språket är ofta ett hinder. Därför är det beklagligt att det finns svårigheter för den som är arbetslös att studera svenska man är arbetslös. Jag tror att det skulle vara av väldigt stort värde om man kunde ha ett undantag från reglerna om att i princip inte studera mot A-kassa för svenskstudierna. Jag vill fråga om ni i regeringen är beredda att överväga ett sådant undantag. 44 Utbildningsminister (): Låt mig börja med att svara på ett lite tråkigt sätt: Detta är en frågeställning som inte jag har ansvar för utan arbetslivsminister . Jag vill dock ändå ge en kommentar till frågan, för den är viktig. Studier och kunskaper i svenska är naturligtvis alldeles avgörande för att komma in på arbetsmarknaden. Om man uppbär arbetslöshetsersättning innebär det inte att man inte också ska kunna ha möjlighet att studera. Det viktiga är att man står till arbetsmarknadens förfogande. Jag utgår från att arbetsmarknadsmyndigheterna ser till att detta sker på ett flexibelt sätt så att man verkligen får möjlighet att lära sig svenska språket. pågår också ett arbete, med och som ansvariga, med att förstärka mottagandet av flyktingar till och då inte minst reformera sättet att arbeta med sfi, svenska för invandrare. Här handlar det också om att snabbare komma i kontakt med det svenska arbetslivet och därmed lättare få det svenska språket levande. 45 (): Regeringen har tagit väldigt många bra initiativ på det här området. Ett är de förändrade kursplaner som redan finns. Jag tror dock att det är angeläget, när den nya propositionen kommer, att man tar ytterligare ett steg och försöker vara, som ministern är inne på, lite okonventionell när det gäller möjligheten att läsa svenska. Att vi inte får studera generellt när vi är arbetslösa beror ju på att det inte ska uppstå konkurrens med studiemedelssystemet, men det är en annan situation när det gäller svenskstudierna. Här tror jag att man skulle kunna våga vara betydligt friare än man är . Man skulle vinna väldigt mycket, för många som är arbetslösa tappar väldigt mycket av sina svenskkunskaper när de går arbetslösa. Vi skulle stimulera i stället för att försvåra att man läser svenska när man är arbetslös. Men jag tycker att ministerns ansats känns väldigt positiv, så jag hoppas att det händer något ytterligare när propositionen kommer. 46 Utbildningsminister (): Jag ska helt kort säga att vi arbetar precis med den inriktning som talar om, att på en rad områden förstärka mottagandet av flyktingar, stödet till svenskundervisning och introduktionen på arbetsmarknaden. Det är en väldigt viktig integrationsfråga, där svenska för invandrare och reformeringen av sfi står i centrum. Vi ska ha regelverk som är sunda och bra, men de ska naturligtvis tillämpas på ett sådant sätt att de stöttar individens utveckling. 47 (): Jag vill ställa min fråga till vikarierande kulturminister i brist på bättre, höll jag på att säga. Ta det inte personligt, men jag vet inte vem som har arrangerat uppsättningen av ministrar inför det här temat. Temat är ju Tillväxt för välfärd. Vi ser att olika viktiga politikområden är representerade här: kultur, näring, finans, utbildning och miljö. Om vi då ställer oss frågan vad det är som hindrar tillväxten , vad det är för mekanismer som gör att det står still, att det blir stagnation, ser vi, tycker jag, att en väldigt viktig minister är frånvarande, och det är jämställdhetsministern. Vi lever ju i ett samhälle i , precis som i övriga delar av världen, som väldigt starkt präglas av att vi har en könsmaktsordning som underordnar och diskriminerar kvinnor på politikens samtliga områden. Men det är ju också en politik i sig. Min fråga är naturligtvis varför inte jämställdhetspolitiken anses som en fråga som är viktig i det här sammanhanget. 48 Kulturminister (): Nej, , så ser det inte ut. Vi har en snabbare tillväxt än övriga . räknar regeringen med att tillväxten kommer att vara 3 ½ %, vilket är betydligt högre än övriga EU- och . Inte står det still. Förvisso har vi en bit kvar till det mål som vi gemensamt har satt upp när det gäller sysselsättningen i . Men vi har högre sysselsättningsgrad, inte minst bland kvinnor, än många andra länder. Om vi dessutom, , erinrar oss vad vi tillsammans har lagt på bord i form av budgetpropositionen, visst vet vi då att den innehåller väldigt stora förstärkningar till den gemensamma sektorn som gör det möjligt för kommuner och landsting att inte avskeda framför allt kvinnor, för det är ju de som jobbar i den offentliga sektorn. Visst har vi tillsammans i den uppgörelse som , regeringen och har enats kring verkligen fokuserat på jämställdhetsfrågorna. 49 (): Jag förnekar inte värdet av de uppgörelser som har gjorts och den politik som bedrivs, men jag kan konstatera att det inte räcker. Det är intressant att det i skrivelsen Jämt och ständigt, som är regeringens skrivelse om jämställdhetspolitiken, mycket tydligt står och jag citerar ur ett avsnitt som väldigt väl beskriver hur den här könsmaktsordningen fungerar, hur den håller tillbaka och befäster de här rollerna att systemet begränsar såväl kvinnors som mäns möjligheter att utvecklas som individer, den begränsar demokratin och den utgör ett hinder för tillväxt eftersom kvinnors och mäns fulla kompetens och resurser inte tas till vara. Det är alltså ett hinder för tillväxt. Om regeringen menar allvar med de här orden borde väl detta vara en central fråga när man diskuterar tillväxt. Det är möjligt att rubriken för den här frågestunden skulle vara Välfärd för tillväxt i stället för Tillväxt för välfärd. Vad vet jag. Men med feministiska glasögon får man en lite annan ingångsvinkel på frågorna. Min fråga är: Anser att könsmaktsordningen och den patriarkala ordningen är ett hinder för tillväxt? 50 Kulturminister (): Självfallet är det så att om inte hela befolkningen är i arbete, och hälften av befolkningen är kvinnor, så stagnerar . Graden av jämställdhet i ett samhälle är i allra högsta grad en viktig tillväxtfråga. Vi har kommit långt i , men vi har väldigt långt kvar att gå. Vi är stolta men definitivt inte nöjda med det tillstånd som råder. Det är oerhört viktigt att analysera den ekonomiska politiken utifrån ett jämställdhetsperspektiv, och det gör regeringen i budgetpropositionen, att i statistiken jämföra sysselsättningsgrad mellan män och kvinnor för att på så sätt kunna rikta in politiken där den behövs allra bäst. Jag har väldigt svårt att se var meningsskiljaktigheterna finns här, fru talman. 51 (): Förmånsrättslagen analyserades inte i förväg med avseende på hur den skulle påverka de små företagen. I en av de studier som låg till grund för den nya förmånsrättslagen har det gjorts en analys utifrån en balansräkning som betecknas som en typiskt svensk balansräkning. Den har en omslutning på knappt 15 miljoner, vilket motsvarar ett företag om 2530 anställda. Det typiska svenska företaget har anställda på av det värdet. Det har ungefär två personer anställda. Det verkar vara ganska tydligt att den utvärdering med avseende på små företag som ska göras inte gjordes på ett rimligt sätt. Om det när motionstiden har gått ut visar sig att det finns en majoritet i som vill behålla de gamla reglerna om hundra procents värde på företagsinteckningen till dess att det finns en vettig konsekvensanalys för småföretag, vad tänker då näringsministern göra? 52 Näringsminister (): Näringsministern tänker börja med att precis som vara lite torr och tråkig och berätta en gång till att vilken andel av inteckningarna som ska tillfalla den ene och den andre är en fråga som är justitieministerns ansvar. Jag nöjer mig med att säga att syftet med den reformen var att staten och bankerna skulle avstå sin förtur till förmån för mindre och medelstora företag som var leverantörer. De drogs ofta med i djupet i en konkurs för att staten och bankerna var där och tog för sig först. Det har kommit kritik, och det har kommit oro. Kanske var kalkylen och bedömningen fel. Kanske var detta en reform som översåldes. Vad vet jag? Jag tycker att tiden är mogen att fundera på detta. Men jag är inte säker på vad som kommer att hända om olika motioner ser ut på olika sätt de kommande dagarna. Det lär framtiden på utvisa, och då får utvärdera detta och återkomma i en annan frågestund. En utvärdering tycker jag är fullt rimlig i en sådan här svår och besvärlig fråga. Men en återgång till den gamla ordningen, där staten kommer allra först, bankerna håller sig framme sedan och leverantörer på orten står utan och dras ned i djupet låter inte för mig som det allra mest attraktiva alternativet i den här mycket svåra och känsliga frågan. 53 (): Bankerna övergår nu till factoring och leasing samt kompletterande privat borgen. Det betyder att de andra fordringsägarna i praktiken har fått en ännu sämre ställning än innan den här lagen genomfördes. gjordes 300 telefonintervjuer med företag i för att kartlägga hur de är finansierade och hur de påverkas av den nya förmånsrättslagen. Ett hundratal företag i länet drabbas när bankerna skärper kraven på sina lån. som är rättssakkunnig på sade i så här: Det blir ingen konstgjord andning till de företag som påstår sig ha lidit av neddragningen. Är det så att reglerna redan har fått följden att kreditgivningen till vissa företag har strypts så visar det att reformen var välbehövlig och att företagen i själva verket inte hade så goda förutsättningar, utan att man faktiskt har fått krediter på andra småföretags bekostnad. Håller näringsministern med om den analysen? 54 Näringsminister (): Jag tänker inte stå här och kommentera vad enskilda jurister i lär ha sagt enligt tidningsuppgifter. Jag nöjer mig med att beskriva den syn som gäller i den här frågan i mer allmänna termer. Men jag hoppas att i sin motion klargör om hon tycker att staten ska ta för sig av konkursboets tillgångar allra först, sedan de stora välbeställda bankerna. Sedan, om det till äventyrs blir någonting över, får leverantörerna på orten vara med och dela på smulorna. Om tycker att det är en bättre ordning tycker jag att ska säga det rakt ut, klart och tydligt, i sin motion, så att vi andra vet vad som gäller i den politiska debatten när vi möter småföretagare som är oroliga för framtiden. Detta är svåra frågor, svåra avvägningar, men det är avvägningar mellan olika alternativ som innehåller både för- och nackdelar. Försök då att stå upp och också värdera det här. Ska staten armbåga sig före, ta pengarna först, lämna leverantörerna på orten i sticket? Det tycker jag att vi förtjänar besked om av och . 55 (): Min fråga är till finansministern. Den rör , som ju är en expansiv tillväxtregion i . Jag undrar därför hur ministern ser på de förslag som har kommit fram om att danska pendlare ska få sämre skatteförmåner när det gäller ränteavdrag än vad de har haft. Och hur ser ministern att detta påverkar integrationen i och tillväxten i ? 56 Finansminister (): och har slutit ett avtal om skattesamarbete och dubbelbeskattningen. Därmed har fått kanske som förut fanns i . På så vis har det blivit rättvisare förhållanden mellan och . Det var ur svensk synpunkt viktigt att ställa till rätta detta, eftersom det gamla skatteavtalet mellan och var oförmånligt. Vi går naturligtvis vidare för att försöka förstärka integrationen mellan och . Det som är ett problem är att vi har lite olika typer av skattesystem. I har vi som bekant ett skattesystem som innebär att om man har en avdragsrätt så har man också en skyldighet att skatta för kapitalinkomster. Man måste ha bådeoch. Man kan inte välja bara den goda delen av kakan och avstå från den andra delen. Det pågår en diskussion om hur vi kan hitta en modell som är bra för både och och integrationen i . 57 (): Jag tycker att det är ett bekymmer just i de här diskussionerna om skattelagstiftningen när det gäller och att det blir så stort fokus på staternas behov av intäkter. Det rör sig om en väldigt liten grupp människor som pendlar, men det är en viktig grupp människor. De befrämjar integrationen. De är viktiga för tillväxten. Den inkomst som de genererar för både den svenska och den danska staten via att de arbetar är betydligt större än själva skatteintäkterna. Därför tycker jag att fokus måste vara på att göra det så enkelt som möjligt för människor att välja att arbeta på olika sidor sundet. Man ska kanske inte ha så stort fokus, som finansministern har och som finns i de förslag som kommer fram, på just den fiskala delen av intäkterna. 58 Finansminister (): Det finns ingen motsättning mellan det och det andra. Man har skäl, naturligtvis, från svensk sida att bevaka att vi får rimliga skatteintäkter. Det får vi också via det nya avtal som finns mellan och . Men vi har också skäl att bevaka de enskilda individernas situation. En svensk som jobbar och arbetar i betalar inkomstskatt men också kapitalskatt i den mån man har ränteinkomster och annat, och man får en avdragsrätt. Det är klart att om en dansk som arbetar i bara ska ha den ena delen, avdragsrätten, men inte skattskyldigheten blir ju dansken mer förmånligt behandlad än svensken. Det tror jag inte heller är särskilt bra ur rättvisesynpunkt. 59 (): Jag vill rikta min fråga till miljöminister . Vi har fått beskedet om att tänker ratificera Kyotoprotokollet. Det är ett oerhört glädjande och välkommet beslut. Jag skulle gärna vilja höra miljöministerns kommentar till det där beslutet men också om hur ministern tror att det här kommer att påverka det fortsatta klimatarbetet. 60 Miljöminister (): Jag instämmer i att det är oerhört glädjande. Det är första steget till att vi nu får en ratifikation av det här avtalet, som nog är det viktigaste miljöpolitiska avtal som någonsin har tecknats. Det här innebär nu att vi kan få en ratifikation, och därmed träder protokollet i kraft. Det är en stor seger för EU. Det är en stor seger för , som har drivit Kyotoprotokollet. Det har funnits ett tvivel om Kyotoprotokollet skulle bli basen för det framtida klimatarbetet, inte minst efter avhopp. vet vi att det blir så. 123 länder har undertecknat.