prot · GR09129 · 2004-06-16 00:00:00 — Speciellt illa berörd blir jag när jag hör hur kommunerna handlägger människors begäran att få bo i en lågstrålande zon i sin hemkommun. Jag kan inte acceptera att människor ska vara, som de själva uttrycker det, miljöflyktingar i sitt eget land. De kan inte bo kvar i sina hem på grund av elöverkänslighet och närhet till . Enligt krävs bygglov för att uppföra en radio- eller telemast. Bygglov behövs även om det skulle ha beviljats ledningsrätt för masten. Planläggning får inte medverka till att miljökvalitetsnormer överträds. Lokalisering av bebyggelse ska ske till mark som är lämplig med hänsyn till boendes hälsa. Det måste även innebära att man tar hänsyn till de boende när man gör en förändring i bostadsområdet, när man bygger en ny mast. kan även ingripa mot kommuners beslut som kan befaras innebära att en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa. Det står i PBL, 12 kap. Kommunerna har planmonopol. De har instrumenten, till exempel översiktsplanen, där de kan skriva in vilka områden som de anser ska vara lågstrålande zoner. Men när man ser hur det fungerar i verkligheten, där kommuner inte bryr sig eller säger sig inte ha de verktyg som de behöver för att skydda sina medborgare, är min fråga till regeringen och ansvariga socialdemokrater: det en skärpning av lagen? Jag har tidigare påtalat att jag anser att översiktsplanen borde vara ett bindande dokument och inte som bara vägledande. säger det är redovisat i ett dokument som jag har fått från att det inte finns vare sig stöd från centrala myndigheter eller lagliga möjligheter att upprätta zoner med låg strålning. säger man att skyddsavstånd kan läggas in i detaljplaner. Man hänvisar till förarbeten, som man säger, i . Det haltar någonstans. Reglerna är väldigt otydliga. Även vi i bostadsutskottet har sagt att planläggning inte får medverka till att miljökvalitetsnormer överträds. Byggnader och bygglovspliktiga anläggningar ska placeras så att de eller deras användning inte medför fara eller betydande olägenheter. har, som sagt, även befogenheter att ingripa mot sådana beslut som kan befaras innebära att en bebyggelse annars blir olämplig med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa 12 kap. Herr talman! Ju mer jag blir insatt i och läser om dessa ärenden och i det här förslaget om ledningsrätt för elektroniska kommunikationer, desto mer inser jag att det finns all anledning att skynda långsamt med ny lagstiftning. Det finns många obesvarade frågor som har kommit . Jag yrkar än en gång bifall till reservation 6 under punkt 5. Den kan ge alla politiska partier rådrum, som jag tycker att alla behöver. 148 () replik: har ändå varit ärligt i den här debatten. Får bara markägarna mera pengar, får de som sätter upp basstationer och annat på sina fastigheter mera pengar, går man med på tvångslagstiftning. Det är lite förvånande att pratar sig varm för äganderätten den ska vara stark när man säger: Vi är beredda att gå med på mer av ingripanden från staten, mer av tvångslagstiftning. Det får jag inte riktigt att gå ihop. Du värnar väldigt mycket om den kommunala demokratin. Men i alla de lagar som du pratar om, bland annat, finns det ingenting som hjälper kommunerna, som stöder kommunerna, att ha några som helst villkor eller på något sätt styra var de här masterna ska stå någonstans. Du lyfter inte heller fram det i din reservation, utan gör bara kopplingen till mer pengar. Blir det mer pengar köper man det här. Vad betyder allt det andra som pratar om? Vad är dina konkreta förslag till lösningar? 149 () replik: Jag förstår att har svårt att hänga med i resonemang, eftersom är klart inställd på att säga nej till allt som har med äganderätt att göra i . Det är inte första gången som gör det. tänker sig inte in i vad det innebär om man skulle förgripa sig på äganderätten i . ser inte heller kopplingen. När man äger en mark eller äger en egendom eller något annat har man också ett ansvar för det som man äger, det vill säga att man också har ansvar för hur man hanterar miljön. Det handlar inte bara om pengar, . Även om det är det som snurrar runt i huvud gör det inte det i mitt. 150 () replik: Det var ju inte riktigt min frågeställning. Jag frågade faktiskt på vilket sätt kommuner och medborgare kan påverka placering av och basstationer och antenner. Du hänvisar till en massa lagregler i som i det här fallet visar sig inte ha någon verkan. De betyder ingenting. Det är ett problem, och då undrar jag: Vad har ni för lösning på det? Det tar du inte upp i din reservation. Sedan pratar du om behovet av mera forskning runt strålningen, men är du beredd att skynda på utbyggnaden. Vi ska alltså bygga klart först, och sedan ska vi forska och fundera över om det här har någon påverkan på människors hälsa och på andra sätt. Du borde i stället faktiskt ta ställning för det som EU-direktivet föreskriver, att hela den här utbyggnaden ska omfattas av försiktighetsprincipen. Den är omskriven i det direktiv som styr den här utbyggnaden. I vår lagstiftning är den inte tillämpbar. Den gäller miljöbalksärenden och inte och den andra delen av det här nätets utbyggnad. Det blir lite problem när man pratar sig varm för en massa saker när man i nästa stund inte har ett enda konkret förslag till hur man ska lösa problemen. I stället ska det då vara en viss fördröjningsprocess i det här, men man ska bygga på, och så får vi väl forska när alltihop är klart. 151 () replik: kommer säkert ihåg bostadsutskottets senaste sammanträde. Där begärde jag att vi skulle få en hearing om just strålning i bostadsutskottet. Jag vill upprepa den frågan till , som ändå är en av ordförandena i utskottet: Är beredd att bejaka min fråga och begäran om att få en hearing när det gäller strålning? Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi reder ut de här frågorna. Det gör man inte genom att knäppa på fingrarna och säga att man ska göra det nu och här, utan det är en forskning som vi måste se an. Jag delar helt uppfattningen att kommunerna inte riktigt tycks ha de instrument som de behöver för att de ska klara av det här. Jag har två luntor i bänken från just som kan få ta del av sedan. Jag frågar: Vilka möjligheter har en kommun att se till att det finns lågstrålande zoner ? skakar på huvudet. Min fråga gick också till Socialdemokraterna: det en skarpare lagstiftning på det här området? Det är helt klart. Det kan vi vara överens om, och det är viktigt att vi är det, så att det kan bli en bredd. hoppas vi att vi får alla partier med oss, för det här är oerhört viktigt. Jag säger återigen att jag inte vill vara med om att höra människor säga att de är miljöflyktingar i ett land för att de är så pass känsliga för den här nya tekniken. Jag har sett att folk har skakat på huvudet åt detta och hört att man tycker att människor är inbillningssjuka och allt möjligt. Jag ställer inte upp på det, . Jag hoppas att du hör vad jag säger och att du inser att det är allvar från sida. Det handlar om att slå vakt om människorna och att se till att vi får en lagstiftning som också ger kommunerna instrument. Framför allt handlar det om att de människor som lider av de här problemen ska känna att vi tar deras oro och deras kunskap på allvar. 152 (): Jag yrkar först och absolut avslag på den här propositionen. Det är ett mycket skarpt yrkande från . Aldrig i bostadsutskottet har jag fått så många upprörda brev och telefonsamtal i någon fråga som i denna om ledningsrätt och 3 G. Det är både organisationer och enskilda personer som hör av sig med en enda önskan: Stoppa utbyggnaden av 3 G! Vi vill att någon ska lyssna på deras erfarenheter om hur de som är drabbade av elöverkänslighet tvingas framleva sina liv. Det lär finnas en kvarts miljon elöverkänsliga människor i vårt land. Ni andra i bostadsutskottet måste också ha fått brev och telefonsamtal. Vad säger ni till dem som drabbas? Hur förklarar ni att ni ställt er bakom förslaget som innebär att kommer att sättas upp mot markägares vilja enskilda såväl som kommuner i form av markägare? De här människorna har blivit flyktingar i sitt eget land. De har snart ingenstans att ta vägen. Planerna är att av landets hushåll ska nås av 3 G-näten. begär att alltihop ska vara klart . tror sig tydligen inte operatörerna om att klara det . Se det som ett löfte och inte som ett hot. Det lär vara utbyggt till . Det är de återstående 30 som tar tid och kostar mest. Detta beskrivs i en artikel i . Där står: ser 3 G inte ut att bli den omedelbara succé som branschen trodde och spådde när man övertrumfade varandra i löften om hur man skulle frälsa de svenska hushållen med den nya mobilteletekniken. Det stod i Dagens Nyheters ekonomidel . Det var som skrev det. Jag kunde inte ha sagt det bättre själv. Får nya teknikprylar kosta precis vadsomhelst? Kan vi kosta på oss att riskera vår egen och andras hälsa för att kunna använda alla nya tjänster i mobiltelefonerna? Är de inte först och främst tänkta att ringa med? Vi i är långt ifrån teknikfientliga. Vi ser naturligtvis användbarheten i detta nya system, men vi anser också att försiktighetsprincipen måste råda. Den finns inskriven i 2 kap. i . Enligt 3 § ska alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd iaktta vissa försiktighetsmått för att motverka skador eller olägenheter för människors hälsa och miljö. Det är klart som korvspad. Den här principen anser vi ska tillämpas i alla sammanhang där myndigheter tar ställning till om tillstånd ska ges för en viss verksamhet. Det är närmast fråga om prövningar enligt ledningsrättslagen och . Det gäller intrång i boendemiljö, landskapsbild och kulturmiljö. Jag kan berätta om en landskapsbild, kulturmiljö och gammal boendemiljö som jag besökte tillsammans med , nämligen . Vi var högst uppe på toppen där Ansgarskorset står och hade en milsvid underbart hänförande utsikt. Vi såg väl inte riktigt ända till , men nästan. Vi såg framför allt och . Det här är världsarvsområden. Här planerar man att sätta upp förfulande . Är det att ta hänsyn till landskapsbild och kulturmiljö? har granskat åtskilliga mastärenden. Tusentals drabbade personer har hört av sig till Miljöcentrum. Han säger i en artikel i att det synes ha skapats en rättslös juridisk snabbfil för att teleoperatörerna snabbt och på sina villkor ska kunna sätta upp sina . Det är ett tydligt exempel på att det sker en maktförskjutning från enskilda markägare och kommuner till de stora telebolagen. Människors hälsa är det svårt att sätta ett pris på. Hela kalaset går dock i reda pengar på 8 miljarder. När det nu ändå tycks ta lite tid att få upp masterna kanske vi kan besinna oss lite och ta del av den forskning som finns på området. Man säger att det är ofarligt och att folk inbillar sig. Det kunde man kanske säga om oss medelålders när vi fick ta del av ny teknik och tyckte att det var hemskt otrevligt att sitta framför dataskärmar. Jag var inte så gammal då det infann sig. Men när dataingenjörerna själva drabbades av elallergi var det nog ingen som trodde att de gjorde sig till eller var rädda för den nya tekniken och att det var psykosomatiskt. Det måste naturligtvis ligga något i detta. Det har forskats ganska mycket. Jag väljer naturligtvis att se den forskning som varnar för användningen av den nya tekniken, och inte den som väljer att bortse från att det möjligtvis kan finnas problem. Det finns en undersökning från av Zwamborn med flera som pekar på negativa effekter för människor vid exponering, även under gällande gränsvärden. Studien gällde exponering för strålningsfält som liknar dem från 3 G-basstationer. Kommuner är markägare. Enskilda godsägare i är markägare. Det finns många olika slags markägare. Det jag inte kan förstå är hur vissa partier i riksdag kan tycka att det här är okej. Många värnar om det kommunala självstyret. Jag vet kommuner som har fått avslag när de har försökt avsätta strålningsfria zoner i sina kommuner. Jag känner till markägare i som har överklagat och fått rätt. Hur länge kan de glädjas åt det? Jo, till augusti. De kan ju över sommaren glädja sig åt att de har fått rätt på ett överklagande. Innan vi vet vad det är fråga om och vad det för med sig bör vi besinna oss och ha ett moratorium för mer utbyggnad av 3 G. Om det är så ofarligt som många påstår att det är, varför finns det då försäkringsbolag som i sina produktansvarighetsförsäkringar undantar skador orsakade av mikrovågsstrålning? Det är ju väldigt märkligt eftersom telecombranschen anser att mikrovågor är helt harmlösa. Marknadskrafterna är tydligen inte helt överens om den saken. Vi som har ansvar för alla människor och inte bara för våra egna plånböcker kan väl vara överens om att vi ska sätta stopp för detta. 153 () replik: Jag tror att och jag är överens i mycket när det gäller de här frågorna. Jag tror att vi båda ser allvaret med de strålningar som finns. yrkar bara avslag på det här betänkandet. Jag tycker egentligen inte att det är den allra största frågan. Den allra största frågan är ju alla de människor som är elöverkänsliga och all den teknik som redan finns ute i samhället. Min fråga till och är: Vad ska vi göra med det som redan finns? 154 () replik: Tack för den påminnelsen, . Jag glömde ju att yrka bifall till reservation 5. Jag fick också en påminnelse om det från sekretariatet. Jag yrkar inte bara avslag på propositionen, utan också bifall till reservation 5 där det står mer om anledningen till att vi gör detta avslag. Det är naturligtvis för att vi inte vill göra ont värre. Jag förstår inte hur menar. Om man låter utbyggnaden ske hur skulle det underlätta för de redan drabbade elallergikerna? Det är ju snarare så att deras utrymme här i landet krymper. Det kanske skulle sluta med att de fick nöja sig av utrymmet. Jag har också till min fasa sett att anser att det är så oerhört viktigt att just detta system byggs ut till allas fromma och att vi på landsbygden ska vara så glada för att värnar om att vi också ska få ta del av 3 G-näten. Jag betackar mig. 155 () replik: Jag tror inte att behöver använda sig av en arrogant ton. Vi i känner faktiskt en mycket stor oro, och vi vill också ta till vara den kunskap som människor med elöverkänslighet har på dessa områden. Det var därför som jag frågade vilka förslag som har för det som finns ute i samhället. Det är för mig en väldigt stor fråga. Jag håller en skrift i handen som jag hade velat läsa innantill ur för er. Det kan jag inte göra eftersom tiden inte räcker. Men det är en informationsbroschyr från sex myndigheter som klart redovisar att det behövs mer forskning och uthållig forskning kring detta eftersom man inte är helt klar och eftersom forskningsresultaten inte är helt entydiga. Det finns ett stort internationellt forskningsprojekt som undersöker om det kan finnas samband till exempel mellan mobiltelefonanvändning och hjärntumörer. Det forskningsprojektet beräknas vara klart . Trots omfattande forskning har man inte kunnat visa på biologiska effekter som medför skadliga hälsoeffekter. Men fortsatt forskning behövs inom områdena. Jag tycker att det är bra att alla dessa myndigheter tillsammans går ut och säger att det krävs mer forskning och att vi som politiker också har ett ansvar att se till hur det ser ut ute i samhället . Då undrar jag om kan ge mig ett svar på om det behövs en skärpning av lagen, så att kommunerna kan ha de instrument som behövs för att kunna ha och införa lågstrålande zoner i kommunerna. Jag tror att vi ska börja där. 156 () replik: Om uppfattade mig som arrogant beror det på att jag är fruktansvärt besviken på . Vi har tidigare kunnat enas när det gäller dessa kommunala veton. Det har och jag gjort förut här i bostadsutskottet. Jag vet inte om det är något annat parti här i kammaren som kräver att 3 G-sändarna släcks ned. Men det drev vi igenom på vår kongress. Det verkar som att snart är elallergikernas sista hopp när här är så otroligt cyniskt. C i har kommit att stå för cyniskt för mig. tycker jag nämligen att ni är alldeles otroligt cyniska att det ska räcka med att vi har en hearing. Det är jätteviktigt med hearingar. Men kan vi väl åtminstone ha ett moratorium när det gäller mer utbyggnad? Jag förstår inte varför gör detta med tanke på den enighet som och brukar ha i frågor som rör det kommunala självstyret. 157 (): Det här betänkandet från bostadsutskottet handlar om en modernisering av ledningsrättslagen. När man har lyssnat på dem som har varit före mig i talarstolen kan man tro att detta är en ny lagstiftning och att den har använts. Ledningsrättslagen har funnits i . Den har använts för att bygga ut telekommunikationer i . Den har använts för att bygga ut kommunala vatten- och avloppsnät i . Och den har använts för att bygga ut tre generationers mobiltelefoni. Den användes för att bygga ut NMT-systemet för mobiltelefoner, GSM-systemet för mobiltelefoner och har i ett antal fall redan använts för byggandet av tredje generationens mobiltelefoni. Inget av detta är unikt eller kommer att ändras av det beslut som kammaren ska fatta. Det är en mindre ändring i ledningsrättslagen som föreslås i betänkandet. Det finns två skäl till det. , när ledningsrättslagen skrevs, kunde lagstiftarna inte förutspå att basstationer skulle kunna kommunicera med varandra utan kabel, nämligen trådlöst kommunicera med varandra. Det kan man nu . Därför måste vi också ha en lagstiftning som möjliggör det. Det är en av de två ändringar som vi gör i lagen. Den andra ändringen i lagen är att vi möjliggör samutnyttjande av mobiltelefonmaster. Det innebär alltså att någon av de tre operatörerna kan tvingas låna ut sin mast till någon av de andra operatörerna eller till alla de andra operatörerna. Det betyder alltså att samhället kan tvinga operatörerna att inte sätta upp en mast, att tvinga operatörerna att använda färre än vad de annars skulle ha behövt. Den möjligheten tänker, såvitt jag förstår, , och rösta nej till. I ett fall vill man skjuta upp denna lagstiftning. På vilket sätt skulle det förbättra för medborgarna i att man skulle omöjliggöra samutnyttjande med hjälp av ledningsrättslagen? Ett annat missförstånd i debatten är att detta skulle handla enbart om tredje generationens mobiltelefoni, att detta skulle vara, som någon talare sade, ett beställningsverk från de multinationella teleföretagen. Det är inte sant. Detta handlar om att ha en teknikneutral och modern telefonlagstiftning. Och de ändringarna är de som jag har beskrivit. Ett viktigt skäl till detta är att möjliggöra en effektiv utbyggnad av det som kallades Tetra tidigare och heter . Det är det räddningstjänstsystem som polis, brandkår, räddningstjänst, tull, ambulans och några andra myndigheter i ska kunna använda sig av. Om skulle få igenom sin reservation skulle förnyelsen av detta att skjutas . Polis och brandkår skulle få svårare att arbeta. Vem vinner på det? Om och kanske även får sin vilja igenom kanske vi inte ens kommer att kunna bygga ut ett heltäckande Rakel- och Tetrasystem i hela . Polis, brandkår och tull kommer inte att kunna kommunicera på ett effektivt sätt. Vem vinner på det? En annan talare påstod i debatten att kommunerna var rättslösa och att de inte kunde påverka detta. Då ska jag be kammarens ledamöter att studera betänkandet. Det är nämligen så att ledningsrätten ges av en lantmäteriförrättare. Det är meningen att man ska komma överens markägaren och den som vill sätta upp masten. Kommer man inte överens då har lantmäteriförrättaren att väga av den enskildes intresse mot samhällsintresset. Det kan leda antingen till att man får ledningsrätt eller, faktiskt, till att man förvägras ledningsrätt och att markägarens intressen tas till vara. Det kan också innebära att man hittar en tredje, bättre, lokaliseringsplats för masten, allt enligt ledningsrätten. När det sedan har hänt, när man har fått ledningsrätt, då är varje mast bygglovspliktig. Man måste alltså söka bygglov för masten. Samma regler gäller för som för vilken annan byggnad som helst. Varje mast är bygglovspliktig, och samma regler gäller som för vilken annan byggnad som helst. Då råder det också ett informationsansvar från kommunen. Man måste informera de berörda de som bor i närheten, inte bara markägaren utan de som bor i närheten och som berörs av den här masten om att någon vill uppföra en mast och ge människor möjlighet att komma med synpunkter. Om man efter det är missnöjd med det beslut som kommunen fattat kan man överklaga det beslutet, först till och sedan till länsrätten. Och är man missnöjd med en lantmäteriförrättning kan man överklaga det beslutet till Fastighetsdomstolen. Ingen av talarna här nämnde det. Inte heller nämndes att det är frivillighet som i första hand ska gälla, alltså att frivillighet är grundprincipen i ledningsrättslagen, eller att ledningsrättslagen har använts för tre generationers mobiltelefoni NMT, GSM och 3 G . Ändå sluter man i de allra flesta fall frivilliga avtal. Det beror på att ett ledningsrättsförfarande är en ganska omständlig och tidskrävande process. Det gör att om de som har att bygga oavsett om det gäller Tetra, , 3 G, GSM eller NMT har minsta lilla möjlighet att komma fram på frivillighetens väg kommer de att välja det därför att det är ett effektivare sätt. Det visar också erfarenhet av ledningsrättslagen verklig prövning. Någon ifrågasatte om det här är ett angeläget samhällsintresse. Jag kan glädja kammaren med att säga att har slagit fast det. , och har slagit fast att detta är ett samhällsintresse och att det är angeläget att vi har moderna trådlösa kommunikationer i hela landet. Det är något som vi enats om. Möjligtvis kan det ha ändrats för ett partis del, nämligen för , efter det att man på sin kongress fattat beslut om att släcka ned tredje generationens mobiltelefoni. Men alla partier har gemensamt kommit överens om att det här är ett samhällsintresse. Om vi ska bygga en teleledning från till går det självfallet inte att ha ett glapp på vägen, för då kommer ingen kommunikation fram. På precis samma sätt är det med mobil telefoni. Man kan inte ha ett glapp på någonstans på vägen, för då har man inte effektiva mobila kommunikationer. Jag tror att även de som vänder sig mot den här lagen tycker att det är viktigt att vi har mobila kommunikationer utbyggda över hela landet, att det inte är bara i , och som man ska kunna använda sin mobiltelefon utan även på mindre orter. Det är en viktig del av utvecklingen i att hela ska leva. När man säger nej till en modernisering av ledningsrättslagen säger man också nej till möjligheten att ha samutnyttjande vid ledningsrätt. Det innebär att man i stället för att välja den bästa lokaliseringen för en mast tvingas välja den näst bästa eller den tredje bästa lokaliseringen eller till och med en ganska dålig lokalisering av masten. Det betyder att masten måste ha höjd uteffekt, det vill säga ha högre strålning. Har man inte möjlighet till ett expropriationsliknande förfarande innebär det en högre uteffekt på varje mast och högre strålning. Om man inte har möjlighet till samutnyttjande betyder det fler i . Då kan man fråga sig: Är det ett samhällsintresse att ha så låg strålning som möjligt? Är det ett samhällsintresse att ha så få som möjligt? Det menar jag. Det här är alltså en lagstiftning som garanterar det samhällsintresse som har ställt sig bakom en lagstiftning som ger färre och lägre strålning. Mot detta, må vi hävda, står radiovågspopulismen de som utan att skämmas här i talarstol vill exploatera människors oro för strålning och elektromagnetiska fält. Vi ska ta människors oro för strålning och elektromagnetiska fält på största allvar. Vi ska satsa resurser på forskning och på utveckling. Vi måste fortlöpande följa forskningen, lyhört lyssna på alla olika forskningsröster och stödja olika forskningsprojekt med olika bakgrund och med olika utgångspunkter. Men med detta sagt kan vi för den skull inte vika från det som forskningen har kommit fram till, utan vi måste som politiker också våga lyssna på de slutsatser som forskningssamhället drar och fatta beslut därefter.