prot · GS0921 · 2004-10-27 00:00:00 — Vi ser fram emot att inordna skolmiljarderna, pengarna till kunskapslyft och pengar till förskolan i det generella systemet. En liten men viktig framgång i uppföljningen av utjämningssystemet är att man på ett bättre sätt än tidigare ska analysera hur de olika variablerna i systemet påverkar kvinnor respektive män. Jag ser att min talartid är slut. Jag har bara det önskemålet att till när det gäller deras reservation 7 om psykiatrin och missbruksvården få säga att jag vill att de ska ta hänsyn till att man faktiskt tar med de här sakerna i den kommunala kostnadsutjämningen. Ni har bara tittat på landstingen. 51 () replik: har i sitt anförande lite problem med att se värdet av egna skatteinkomster och ser bara till värdet av bidrag. När vi gör förändringar i inkomstskattesystemet som också får konsekvenser i kommunernas egen skattebas är det av den anledningen att vi vill att både människor och kommuner i större utsträckning ska kunna leva på sina egna inkomster och vara mindre beroende av bidrag. När vi pratar med våra kommunpolitiker visar det sig att de är livrädda eftersom de inte vet vad som kan bli utgången av en nattlig förhandling mellan dig, miljöpartisterna och regeringen. Vet man däremot att man har egna statsbidrag, kan man faktiskt räkna ut hur lönesumman kommer att växa till . Det ger en större trygghet. anklagar i sitt anförande för att vilja sänka utjämningsgraden för kommunerna. Ni föreslår själva att man ska sänka utjämningsgraden bland annat för från . Hur motiverar du det? Motivet är, som jag uppfattar det, att man vill undvika att ännu fler landsting ska drabbas av negativa marginaleffekter, något som man i dagens system har jobbat bort. Hur står du upp för att försämra utjämningsgraden för ditt eget landsting? 52 () replik: När det först och främst gäller att förstärka kommunernas egen skattebas sade jag i mitt anförande att det är lovvärt att kommunerna blir mindre beroende av statsbidrag. De kan då lita till sina egna inkomster. Men med det systemet kommer vi inte åt en utjämning mellan kommuner med svag skattekraft och kommuner med stark skattekraft. Ett långtgående statligt utjämningssystem klarar inte att nå detta mål. När det gäller hur jag ska försvara förändringarna i mitt eget läns landsting, , uppfattar jag det så att för att kunna gå med på en något lägre utjämning har det varit oerhört viktigt att få en bred acceptans. Detta sade jag också i mitt huvudanförande. Det skapar ett långsiktigt hållbart utjämningssystem och är bra framför allt för de kommuner och landsting som har en svag skattekraft eller en ogynnsam struktur. Det handlar alltså om att hålla ihop landet och inte ställa landsdelar mot varandra. Det som återstår av förslaget talar för den breda acceptansen. Och det är fortfarande ett långtgående utjämningssystem, vilket jag är mycket stolt över. 53 () replik: Det är hederligt av att medge att sänkningen av utjämningsgraden i hennes eget landsting görs för att få en bred acceptans. Jag önskar dig lycka till i debatten hemma. Jag tar till mig det du säger om att vår ambition att stärka skattekraften för kommuner och landsting är lovvärd. Men säger du att det hela skulle falla eftersom man då inte kan genomföra ett statligt finansierat system. Jag lyfte i mitt anförande fram att utjämningssystemet är ett medel, inte ett mål i sig. Det som du tycker är lovvärt att man stärker i det här fallet kommunernas egen skattekraft avfärdar du ändå med att säga att det inte uppfyller sättet att göra utjämningen på, det sätt som ni nu fastnat för. Det är lite synd. Vår inriktning är att stärka människor och kommuner och i förväg minska klyftorna vi har klyftor i det här landet i stället för att i efterhand behöva jämna ut så mycket. Vi behöver också en utjämning, och där är vi väldigt tydliga med att säga att den även ska ge incitament för till exempel en ökning av skattekraften. Därför tycker jag att förslag om att man alltid får behålla en ökning av relativ skattekraft är lovvärt. Det innebär att till exempel kommun, som är beroende av inkomstutjämningsbidrag och blev utnämnd till årets tillväxtkommun, året efter skulle ha fått behålla sina inkomster, sina resurser. I stället blev belöningen för insatserna att de fick minskade utjämningsbidrag. De 52 centerstyrda kommuner som är beroende av inkomstutjämningsbidrag ska enligt vår modell få behålla sin ekonomiska bas men också få möjlighet att stärka den. Det är skillnaden mellan oss. Vi vill ge både människor och kommuner möjlighet att stärka sin egen ekonomi. 54 () replik: Jag förstår att ledamot i hade problem att komma med förslag till ett utjämningssystem utifrån de förutsättningar ni skapat genom att i första hand stärka den kommunala skattebasen. Det är svårt, och ni har inte lyckats. Det tråkigaste i sammanhanget är att ni i sättet att söka en lösning på utjämningsproblematiken vänder er åt fel håll, till sådana som vill förstärka de starka kommunerna och landstingen på de svaga och utsatta kommunernas bekostnad. När det gäller att kunna diskutera och förklara utjämningssystemet tar jag den debatten i min kommun. Däremot sitter jag inte i i . Jag har dock en känsla av att folk förstår solidariteten och tycker att det är viktigt att värna den. Dessutom är rättvisa produktivt. Att tala om att få behålla tillväxten om man får minskad arbetslöshet och därigenom stärker skattekraften i kommunen är positivt. Men utjämningssystemets syfte har inte de utgångspunkterna, utan det handlar om att utjämna skillnaderna så att de kommuner som inte har en positiv utveckling också kan få behålla arbetstillfällen. Även där utgår man från solidaritetstanken. Jag tycker att det borde vara viktigare för att slåss för mer resurser till kommunsektorn så att vi inte behövde ha den här nästan lite tråkiga diskussionen om att allt är utjämningssystemets fel. 55 () replik: hänvisade till det jag sade om att incitamenten för kommuner och landsting att driva en bättre tillväxtpolitik är för svaga i det här regeringsförslaget. Vi föreslog att frågan skulle utredas bättre, men hon verkar inte riktigt förstå vad det handlar om. Jag kan ge ett exempel. I kommun anställde vi 20 socialbidragstagare, som skulle göra vettiga jobb. Vi delade kostnaden med så att kommunen stod för ungefär halva beloppet. Detta tyckte vi var bra. Vi slapp socialbidragen och fick helt plötsligt skatteintäkter. Men så kom kommunekonomen på att utjämningsbidraget kommer att reduceras när vi får fler löntagare. Då blev det hela inte lika roligt och attraktivt längre. Det borde vara en stimulans för en kommun att kunna öka tillväxten och få fler i arbete som kan betala skatt, men i stället dyker en sådan här tveksamhet upp. Det var första gången jag förstod att det var något fel på systemet. Du tycker tydligen inte att vi ska ta upp den sidan av problemet. 56 () replik: Jag tycker att det är viktigt att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten, och jag beklagar om ett utjämningssystem, som har till syfte att minska klyftorna i landet, uppfattas som ett hinder för att stärka både kommuners och det privata näringslivets ambitioner att få fler arbetstillfällen. sätt att se på utjämningssystemet är väldigt egoistiskt. Han har missat poängen. Poängen med utjämningssystemet är nämligen att det ska finnas en solidaritet mellan kommuner med ogynnsamma strukturer och svag skattekraft och kommuner med bra skattekraft och gynnsamma strukturer. Sysselsättningspolitiken och tillväxtpolitiken måste man lösa på annat sätt. Utjämningssystemet ligger till grund för att alla människor ska få en likvärdig skola, vård och omsorg. Ställ inte dem mot varandra. Det handlar om att komplettera varandra. För att man ska få tillväxt måste man också kunna erbjuda kommun- och landstingsinvånarna en bra skola, vård och omsorg. Varför gå på den moderata retoriken och ställa dessa verksamheter mot varandra när det i stället handlar om att man måste komplettera för att få en bra framtid? 57 () replik: Jag ställer dem inte mot varandra. Jag bara konstaterar vad som blir effekten. har för övrigt vänstermajoritet. Det är klart att man kan beklaga att de sitter och räknar och tycker att det blir för dyrt att göra den satsningen eftersom kommunen senare får mindre bidrag än andra. Kommunpolitikerna räknar ju. De är duktiga på det. är det lite svårt att förutse vilka bidrag man får. Det är ett problem, men när bidraget hämmar tillväxt och utveckling i kommunen måste man titta på det. Det verkar som om även Socialdemokraterna vill se över detta. Vi tycker att man borde ha funderat färdigt innan man lade fram ett nytt förslag. Där finns nämligen en hämmande effekt. 58 () replik: Om kommun har en vänstermajoritet tror jag inte, utifrån vad jag känner till om vänsterideologi, att de skulle låta utjämningssystemet hindra satsningar på ökad sysselsättning. Det låter för mig väldigt främmande. Sedan finns det saker och ting som vi även fortsättningsvis måste se över. säger att vi behöver titta på strukturella skillnader vad gäller löner och sådant. Det sägs också i utredningen att man måste se vidare på detta. Så länge jag satt i kommittén jag har också haft förmånen att förhandla kunde vi inte prestera något bra förslag som kunde ta hänsyn till de regionala skillnaderna i löner. Detta måste vi se över ordentligt så att det inte blir en påverkbar faktor. Poängen med kostnadsutjämningen är ju att man ska utjämna opåverkbara strukturella kostnadsskillnader, och jag är inte fullständigt övertygad om att lönerna är opåverkbara. I vårt förslag har vi nu gått kritiken till mötes. Vi hoppades på en bred acceptans. Det har blivit lite ljummare toner, det får jag medge, men till skillnad från den bild vi ser här i tror jag faktiskt att Kommun- och tycker att detta är ett bra system. De frågor som man ska titta på kommer att behandlas när man har bättre underlag. Men detta med lönekostnader och sådant ska inte hindra att vi gör förändringar och får en bred acceptans för utjämningssystemet. 59 () replik: konstaterar att det saknas pengar i landsting och kommuner. Ja, det kan vi alla hålla med om. En betydande del av ansvaret för att det saknas pengar i landsting och kommuner bör ju vila på den regering som finns och dess stödpartier, en regering som har styrt det här landet . Detta kan väl vara lite av ett memento mori även för . I ett tidigare inlägg konstaterades hur oeniga vi inom den borgerliga alliansen är när det gäller det kommunala utjämningssystemet. berättar hur eniga vi är. Inom den majoritet som styr i denna riksdag kan man inte ens bli enig om huruvida oppositionen är enig eller oenig. Det tycker jag är ett intressant bevis på hur man löser det här enighetsarbetet. När det gäller de nivåer vi har föreslagit på är det så att saker och ting hänger ihop. Vi menar att detta är skadligt för tillväxten. Vi menar att det gör att det arbetskraftsutbud som kanske skulle kommit till inte kommer till. Vi tror att alla kommuner tjänar på att man har ekonomisk tillväxt. Vi tror att det är bra att det finns incitament till detta, för det tjänar alla på. Då får man väga: Vad gynnar bäst, så att säga, samtliga kommuner? Vi tror att en ökad ekonomisk tillväxt, som delvis kan fås fram genom att man sänker nivån till , i det långa loppet gynnar alla. 60 () replik: När det först gäller de otillräckliga resurserna till kommunsektorn kan jag bara konstatera att den samarbetskonstellation vi har mellan s, v och mp har stärkt kommunsektorn betydligt mer än vad kunnat klara av. Där tycker jag alltså att det är ganska enkelt. Sedan finns det naturligtvis anledning att stärka den ytterligare. Det är dock ett långsiktigt arbete, och det kommer vi att jobba med all kraft på. Sedan förstår inte jag det här talet om att det skulle vara skadligt för tillväxt och arbetskraftsutbud att ha för hög utjämningsnivå. Jag frågar mig: Skadligt för tillväxt och arbetskraftsutbud för vem, för vilka kommuner? verkar ha fokus bara på de kommuner och landsting som har en bra skattekraft. Om man gör en utjämning bryr ni er inte om de kommuner och landsting som har en svag skattekraft, arbetslöshet och så vidare. Med utjämningssystemet gör man så att även dessa kommuner har möjlighet att ge invånarna en bra service. Detta tycks inte vara intressant för . Det viktigaste är att de rika och välbeställda ska ha kvar, och lite till, på de fattiga kommunernas och landstingens bekostnad. Pratar man om arbetskraftsutbud och tillväxt borde det väl vara av intresse att tillväxten sker jämnt fördelat över hela landet eller hur? 61 () replik: När det gäller kommuners och landstings resurser skapas ju dessa i längden inte av att staten skjuter till mer och mer pengar. De skapas av att vi får en bättre ekonomisk tillväxt i alla delar av landet. Det är detta som är huvudfokus för vår politik. I sitt eget landsting var beredd att acceptera en sänkning av nivån därför att det ökar acceptansen för systemet. Det är hedervärt och lovvärt, tycker jag. Men när vi säger att man kanske ska ha en lägre nivå än den du tycker är rimlig, dock fortfarande en hög nivå, syftar detta till att få i gång och understödja en ekonomisk tillväxt i de kommuner som har hög skattekraft och ofta är tillväxtmotorerna i landet. Har vi hög tillväxt i dessa områden kan de inte straffas, för det drabbar även andra delar av landet. Det är bra att vi har en större kaka att dela på, och därför bör man stimulera tillväxt. Det tjänar alla på, även de fattiga kommuner som både du och jag värnar. 62 () replik: Jag förstår inte att utjämningssystemet ska vara den stora boven i möjligheten att öka tillväxten i hela landet. Utifrån min ideologi är det precis tvärtom: Rättvisa är produktivt. Man kan också fråga sig varför det är just de kommuner och landsting som är samlade kring som är tillväxtmotorer. Jag kommer själv från en kommun som jag upplever vara en stor tillväxtmotor, som har och som till och med kommer att flytta vår stad för att kunna utvinna ytterligare malm. De investeringar som kommer att göra handlar om 19 miljarder. Man glömmer bort att tillväxten inte bara är samlad kring själva huvudstadsområdet. Det handlar om tillväxt över hela landet, och då är utjämningssystemet ingenting som ska hindra utan precis motsatsen: Det förbättrar och förstärker tillväxtkrafterna i hela landet. Rättvisa är produktivt! 63 Statsrådet (): Det har varit en intressant och spännande debatt, också med vissa pikanta inslag. Vi har skapat förväntningar i som vi inte kommer att infria så har tydligen sagt till . Om nu står fast vid det uttalandet jag ska fråga honom är det naturligtvis utomordentligt sensationellt. Hela den våldsamma kampanj som vi upplevt i under en följd av år mot hela utjämningssystemet rasar alltså samman. Det har varit en bluff. Det ska bli intressant att se ifall bekräftar det uttalande som påstår att han har gjort. säger också att högerburen är tom. Jag förstår att gärna vill påstå det. Det finns oroliga centerpartister ute i landet. Jag har mött dem när jag rest och besökt kommuner. Högerburen är tom, säger han. Men sedan kommer det auktoritativa uttalandet från : Högerburen är inte tom. När det gäller detta får jag kanske lita lite mer på än på och . Jag har läst de borgerligas reservationer till detta betänkande, och det är väldigt förvirrande. litar jag inte riktigt på i den här frågan. hoppar av sin linje i utredningen och föreslår nu att de kommuner som har allra sämst skattekraft ska få mindre per invånare. och det tycker jag kanske är den stora tragiken som alltid har stått tillsammans med Socialdemokraterna bakom en långtgående inkomst- och kostnadsutjämning för att hela ska leva fladdrar nu i väg i någon sorts dimridå. De som jag skulle kunna ge ett erkännande är . är de som står fast vid sin linje i utredningen, som i huvudsak tillstyrker regeringens förslag och som tycks vara det borgerliga parti som står bakom principerna om en långtgående inkomst- och kostnadsutjämning. Det är hedervärt. Kommunerna och landstingen har ju olika förutsättningar för att kunna ge sina medborgare välfärd. Invånarnas inkomster skiljer sig åt. Befolkningssammansättningen skiljer sig åt. En kraftig ökning av barn och ungdomar i skolåldern får konsekvenser i verksamhet. Stora avstånd eller hårt tryck på individer och familjeomsorg påverkar kommuners och landstings möjligheter att tillgodose välfärden. Det är därför vi har ett utjämningssystem som ska garantera att alla kommuner och landsting, trots skillnaderna, i stort sett har samma förutsättningar att klara sina grundläggande välfärdsåtaganden. Det är oerhört centralt för hela landets förutsättningar, menar jag, att ett utjämningssystem finns för att garantera en likvärdig välfärd. Gör bara det enkla tankeexperimentet att vi inte hade haft ett utjämningssystem. Då skulle kommunalskatten i i län, centerstyrt, vara och i kommun i bara behöva vara för att klara samma välfärdsåtagande. Utjämningssystemet är alltså centralt. Jag sade att jag inte litar på i den här frågan. Det finns väl andra frågor där jag litar på , men i den här frågan känner jag väldig oro. Så här säger andre vice ordförande i tidningen : Det är uppenbart att Socialdemokraterna inte har för avsikt att avskaffa skatteutjämningen. Det blir en uppgift för en moderatledd regering val. , akta er så att ni inte blir grundlurade! I samma artikel skriver andre vice ordförande att partiet som bäst håller på och undersöker hur man kan avveckla skatteutjämningen och i stället hjälpa de kommuner som har det knapert ekonomiskt. Det är just detta perspektiv som bäst illustrerar skillnaden mellan regeringens och förslag. Till skillnad från bygger vårt förslag till utjämningssystem på principer om solidaritet och rättvisa, inte på någon sorts fattighjälp. Regeringen har tillsammans med samarbetspartierna och Vänstern föreslagit ett utjämningssystem vars huvudsyfte just är att skapa likvärdiga förutsättningar för alla kommuner och landsting att bedriva sin verksamhet. För att nå dit föreslår regeringen ett system med en långtgående utjämning av skillnaderna i beskattningsbara inkomster och strukturellt betingade kostnadsskillnader. Detta innebär att kostnadsutjämningen inte kompenserar för skillnader mellan kommuner och mellan landsting som beror på skillnader i nivå på service, kvalitet, avgifter och effektivitet. I stället skapar vi genom utjämningssystemet någorlunda likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att klara sina åtaganden. Bedriver man verksamheten effektivare kan man hålla en lägre kommunalskatt. Har man större serviceambitioner än andra kommuner får man hålla en högre kommunalskatt. Men vi ger genom utjämningssystemet en platta som skapar likvärdiga förutsättningar för samtliga landets kommuner och landsting. Det handlar således inte om att skapa ett system som ska hjälpa kommuner som har det knapert ekonomiskt, som andre vice ordförande uttrycker det. Genom regeringens förslag till utjämning garanteras alla kommuner och landsting nästan lika stor beskattningsbar inkomst per invånare, oavsett storleken på det egna skatteunderlaget. Vi hörde i debatten att tycks leva i villfarelsen att det bara är kommuner med hög skattekraft som jobbar med tillväxtfrågor och är effektiva. Man anser att skillnaden i skattekraft uppmuntrar kommuner och landsting att förbättra sin ekonomi ytterligare. Jag har haft förmånen att vara kommunminister , och jag kan försäkra er att jag har rest land och rike runt. Jag tror att jag har besökt nästan alla kommuner i och träffat kommunalpolitiker av varierande politisk färg. Jag har inte träffat en enda kommunalpolitiker som inte har varit hårt engagerad i tillväxtfrågor, i att skapa jobb i kommunen. Det är det som besjälar en som kommunalpolitiker, att skapa goda levnadsförutsättningar för kommunmedborgarna. Jag har inte träffat en enda kommunalpolitiker, oavsett politisk färg, som inte har besjälats av engagemanget att minska socialbidragskostnaderna och att se till att människorna har goda levnadsförhållanden i kommunen. Jag finner det högst osannolikt att det går att leta upp någon sådan kommunalpolitiker som skulle avstå från att främja tillväxten i sin kommun eller effektivisera verksamheten och på det sättet äventyra den egna kommunens långsiktiga tillväxtförutsättningar. Men så fungerar det tydligen inte i den moderata verkligheten. Om en kommun har hög skattekraft beror det enbart på att det är duktiga kommunalpolitiker, och om en kommun har låg skattekraft beror det på slarviga kommunalpolitiker. Jag kan inte köpa det synsättet. Jag förstår det inte. Det beror inte på duktiga kommunalpolitiker att man i kommun har en medelinkomst på per invånare. I har man per invånare och skulle därmed enligt det moderata synsättet ha dåliga kommunalpolitiker. Det är sannerligen inte kommunalpolitikernas förtjänst i att bonusar och inkomster för företagsledare har dragit i höjden. Det är inte där tillväxten skapas. Tillväxten skapas i hela med en gemensam bostads- och arbetsmarknad. Jag känner kommunalpolitikerna ute i . De jobbar stenhårt för att åstadkomma mer sysselsättning, mer företagsamhet och för att lyfta sin kommuns utveckling. Min filosofi är att utvecklas bäst i sammanhållning inte av ökade regionala obalanser, vilket som jag tolkar de moderata uttalandena utjämningssystem gör . Jag skulle vilja vända mig till till. Jag ska läsa ett uttalande: Grunden för självstyret är de ekonomiska möjligheterna och solidariteten med varandra, inte en viss och en nästan uttalad vilja att låta stora delar av dö sotdöden för att kunna sänka skatten i någon kommun med till. Det uttalandet utgjorde ett kraftigt understöd för ett långtgående utjämningssystem. Orden är inte mina. är jag orolig för linje. Jag är orolig för att ni fladdrar i väg, för att ni är på väg in i den högerbur som existerar, i vart fall enligt . er lite grann! Det finns en långvarig tradition i kommuner av ett fruktbart samarbete mellan Socialdemokraterna och , allt för kommunernas bästa och för kommunernas utveckling. Det finns en långvarig tradition mellan och Socialdemokraterna bakom principen att alla kommuner ska ha i stort likvärdiga förutsättningar. Rusa inte i väg från den positionen bara för att ni tror att ni på det viset ska kunna skapa ett bättre underlag för en eventuell borgerlig regering. Då tror jag att ni kommer att begå ett stort misstag. Jag är glad över att vi har uppnått en hygglig majoritet bakom principerna för ett nytt utjämningssystem. Jag är framför allt glad över att vi har fått en bred uppslutning i bakom det reformerade utjämningssystemet. Det var av kommunerna som lämnade ett remissvar på utredningens förslag. En stor majoritet av kommunerna tillstyrkte huvudprinciperna bakom utjämningsförslaget. Det här är min sista debatt i . Jag tycker att det har varit trevligt att diskutera både kommunfrågor och bostadsfrågor på ett ärligt, uppriktigt och ibland konstruktivt sätt. 64 () replik: Jag begärde ordet för replik med anledning av statsrådets beskrivning av syn på kommunpolitiker. Det är en grov förolämpning, både mot kommunpolitikerna många av dem moderater och mot Moderata samlingspartiet. Statsrådets beskrivning är inte vår. Det finns många kommunpolitiker som jobbar hårt under ogynnsamma förhållanden. Det finns andra kommunpolitiker som också jobbar hårt men kanske inte delar den syn på problemen som till exempel vi moderater står för. Det finns en bred uppfattning bland kommunpolitiker att det utjämningssystem som finns inte belönar tillväxt i kommunerna där så sker. Vi har hört andra talare här ge uttryck för samma uppfattning. Det är där vår kritik ligger, nämligen att systemet ska främja tillväxt. Tyvärr finns det inte ett tillräckligt tydligt incitament i systemet . Jag kan beskriva det som att om , den största staden i skatteutjämningssystemet, skulle lyckas få fler företag och fler medborgare i arbete skulle det enda resultatet för kommunen bli minskade bidragsintäkter.