prot · GR0977 · 2004-03-04 00:00:00 — Jag tycker att det här är viktigt. Vi antog ett uttalande. är det EU-val. Tio länder kommer in i EU. Därför är det viktigt att diskutera detta. Vi har också ett majoritetsbeslut från kongressen som säger att vi som parti bör lämna EU. Det är riktigt. Vi har haft en folkomröstning 1994 där av svenska folket sade att vi skulle vara med i EU. Som ett demokratiskt parti lyssnar vi på vad folk säger. Vi känner stor respekt för att en majoritet har sagt ja till EU. Vi är fortfarande med i EU. Jag tycker att vi som demokratiskt parti ska försöka arbeta med de här viktiga frågorna, miljöfrågorna. Den ambitionen har vi. Vi har inte lämnat EU, utan vi finns med i EU. Så det är rätt naturligt att man arbetar så. Det är vad många andra partier gör, till exempel . 146 () replik: Med all respekt för resonemang vill jag fråga: Vore det inte i så fall bättre, av respekt för folkomröstningen, att stryka kravet på utträde ur programmet? Men om ambitionen finns kvar att vi ska utträda, trots folkomröstningen, måste och ha en klar bild av hur 25 länder tillsammans ska kunna lösa de stora miljöutmaningar som vi står inför framöver. Där tyckte jag inte att hade något besked att ge. 147 () replik: Ja, egentligen vet jag inte om den här debatten passar in här. Vi pratar om EU och miljön. Att vi som parti fattar ett beslut på kongressen om att vi bör lämna EU är en sak. Att vi diskuterar skrivelser om EU och miljön är en annan sak. Men frågan har lyfts här, och jag hoppas att respekterar vad en partimajoritet har för uppfattning och den process som ett parti har, de diskussioner som vi har. Jag hyser alltid stor respekt för andra partier och vad de har beslutat på kongresser. Naturligtvis har vi till uppgift att följa kongressbesluten här i . Vi försöker verkligen att jobba på ett bra sätt med miljöfrågor. Vi har en EU-parlamentariker som driver de här frågorna, gör mycket i miljöutskottet i parlamentet. När det gäller vår motion har vi haft kontakt med våra parlamentariker i . De tycker att det är viktigt att lyfta fram de här prioriteringarna. Det är inte så att vi bara har skrivit ihop ett dokument , utan det har diskuterats i partiet. Det är ett sätt att bidra till debatten och dialogen, och det kan hjälpa miljöministern i hennes bedömningar och regeringen i dess bedömningar. Vi har valt att föra fram vår partimotion i EU-miljön. De fem prioriteringarna är viktiga, men också de prioriteringar som regeringen har är väldigt viktiga. Det är många frågor som är viktiga i EU. Vi har diskuterat alltför mycket den ekonomiska tillväxten. Vi behöver titta mycket mera på miljö och på den hållbara utvecklingen för att kunna få en bra framtid. 148 (): hölls om hållbar utveckling. Där, i , skickade världssamfundet ut ett väldigt tydligt budskap. Det handlar om att gå från ord till handling. Det är bara att konstatera att enbart vackra ord inte kommer att leda oss till en hållbar utveckling. Jag tycker att det finns anledning att ta med det här från-ord-till-handling-perspektivet när vi diskuterar prioriteringar inom EU-arbetet för att nå de svenska miljömålen. Min känsla är att regeringen fortfarande fokuserar på vackra ord i stället för att handla och nå resultat. Jag ska ta ett exempel för att belysa detta. Det gäller EU:s kemikaliearbete. Miljökommissionären , som jag tycker har gjort ett otroligt bra jobb, har lagt fram ett förslag om kemikalielagstiftning inom EU. Syftet med kemikalielagstiftningen är att få kontroll över och kunskap om den stora mängd kemikalier som vi har i vårt samhälle. Förslaget har redan förlorat en del av sin spets genom att kemikalieindustrin utsatt för en väldigt kraftig lobbykampanj. Risken är att förslaget ytterligare förlorar och blir nedslipat och att miljöaspekterna kommer i bakgrunden nu när det är industriministrarna, inte miljöministrarna, som ska hantera frågan. Då blir jag som svensk väldigt besviken när jag hör att vek ned sig och inte drev frågan, när den skulle avgöras på i , att det skulle vara miljöministrarna och inte industriministrarna som skulle hantera den här frågan. Den ska i stället hanteras inte som en miljöfråga utan som en konkurrensfråga. sade att det inte var lönt att kämpa emot. Jag tycker att ska ha höga ambitioner i kemikaliepolitiken, inte bara i ord utan också i handling. Man kan välja att ta sina strider. Men det här var en strid som jag definitivt hade valt att ta. Miljömålet en giftfri miljö visar sig vara ett av de svåraste miljömålen att uppnå. Då har jag svårt att se att det skulle finnas någon strid som skulle vara viktigare än att få en bra kemikalielagstiftning inom EU och en kemikalielagstiftning som ska hanteras som en miljöfråga och inte som en konkurrensfråga. I det här betänkandet framstår det tydligt att regeringen prioriterar kemikaliefrågorna. håller med om den prioriteringen. Men då gäller det att göra det också inte bara i ord utan också i handling. Risken är att vi får en sämre EU-lagstiftning inom kemikalieområdet på grund av att det är industriministrarna och inte miljöministrarna som hanterar den. Det kommer direkt att påverka våra möjligheter att nå målet en giftfri miljö. Jag vill säga att det här inte duger. Vi måste gå från ord till handling när det gäller vår relation till EU och miljöarbetet i EU. Ett sätt skulle vara att forma en gemensam europeisk miljöpolitik. Jag var lite glad när diskuterade de här frågorna, inte just att han ville avskaffa den svenska miljöpolitiken, men just för att han såg att det behövdes mer gemensamma tag inom EU:s miljöpolitik. Jag kan nu yrka bifall till reservation 6 och uppmana att göra detsamma. Den handlar om att miljöfrågorna är gränsöverskridande till sin natur, och då måste vi samarbeta för att lösa dem. Målet för en gemensam europeisk miljöpolitik skulle kunna vara tvådelat. För det första att stärka ambitionsnivån i EU:s inre miljöarbete. Ett exempel skulle vara att kunna fatta majoritetsbeslut om miniminivåer när det gäller miljöskatter. Där har tyvärr och Socialdemokraterna här i bildat en ohelig allians och sagt att vi inte ska släppa fram majoritetsbeslut när det gäller miljöskatter. Det tycker jag är synd. Ett sådant beslut om miniminivåer på miljöskatter skulle hindra miljödumpning. Det skulle förbättra funktionen på den inre marknaden. För det andra skulle en gemensam europeisk miljöpolitik göra att EU skulle ta på sig rollen som miljöns stridbare förkämpe i internationella samarbeten, inom FN, inom IMF, inom . EU skulle ta på sig rollen att skärpa och utvidga internationella miljökonventioner, att anpassa regelverket för handeln, för att också inom världshandeln försvåra miljödumpning. Vi har en reservation om att lyfta fram en gemensam europeisk miljöpolitik. Vi har kallat den för CEP, common environmental policy, lite travesti till CAP, den gemensamma jordbrukspolitiken, som är ett väldigt tungt politikområde inom EU. Varför skulle det inte finnas ett motsvarande tungt politikområde inom miljö i EU? Vi kommer att driva det här EU-parlamentsvalet. Vi har lyft fram det här i en reservation, som jag åter vill yrka bifall till. 149 (): I regeringens skrivelse betonas att det är viktigt att man har ett tidigt målinriktat agerande. nämnde i sitt inledningsanförande att man hade valt att prioritera områdena klimatfrågor, luftföroreningar, kemikaliefrågor, konsumtionsfrågor, bevarande av biologisk mångfald och miljöfrågor. Vi från har bedömt detta som ett bra val av prioriteringar. Samtliga områden berör miljöskadlig verksamhet som är gränsöverskridande och av gemensamt intresse för medlemsländerna, till exempel utsläpp av luftföroreningar, koldioxidutsläpp eller gemensamma miljöer, och det är bra. är det tyvärr så att lägger hinder i vägen för ett framgångsrikt miljöarbete. Naturligtvis borde ett målinriktat agerande också uppmärksamma dessa hinder. I regeringens skrivelse saknar vi lite grann när det gäller hindren för detta arbete. Man borde agera för att få bort dessa hinder. Jag ska ta upp två sådana hinder som är allvarliga. Det ena hindret är att det inte är tillåtet för enskilda länder att gå före och införa strängare miljöskydd i det egna landet. Det är naturligtvis ett allvarligt hinder för framsteg i miljöarbetet. Här borde regeringen kraftfullt kräva en ändring så att kan betraktas som minimikrav med full rätt för enskilda länder att införa strängare regler om de så önskar. Detta påpekas i en motion som har skrivit, och det påpekas i motioner från flera andra partier. , , och har också en gemensam reservation till betänkandet. Vi stöder naturligtvis den reservationen och hoppas att regeringen uppmärksammar den här frågan som egentligen är en av de mest betydelsefulla när det gäller möjligheterna att arbeta framgångsrikt inom EU för en bättre miljö. Den andra omständigheten som försvårar miljöarbetet handlar om möjligheterna att fatta beslut om ekonomiska styrmedel. tillåter inte majoritetsbeslut. Om en majoritet av medlemsländerna skulle vilja gå samman och införa ekonomiska styrmedel räcker det med att ett land motsätter sig detta för att beslutet inte ska gå igenom. Det är naturligtvis en allvarlig inskränkning i möjligheterna att komma framåt i EU-arbetet. Vi tycker att också detta borde ha tagits upp och behandlats i skrivelsen. Jag vill kort beröra ett problem som också tog upp. Det är en svårighet med arbetet inom EU som beror lite grann på EU:s allmänna målsättning. Inom EU har man det uttalade målet att man ska öka EU-ländernas konkurrenskraft gentemot omvärlden. Det innebär att man lätt kan hamna i den situationen att man blir överkänslig för de argument som kommer från näringslivet när det gäller olika åtgärder. Miljöfrågorna kommer kanske i andra hand. Vi ser ett bra exempel på det genom EU:s sätt att hantera kemikaliedirektivet, som man arbetar med . Vi har fått möjlighet att följa det här arbetet och sett hur det förslag som ursprungligen kom från kommissionen, och som var ett bra förslag, i praktiken har urvattnats steg för steg. I den sista versionen som jag har sett av direktivet saknades helt till exempel substitutionsprincipen. I är vi vana vid att, när det gäller nya kemikalier som kan vara miljöskadliga, ställa oss frågan om det finns bättre alternativ. Vi har vant oss vid att tänka på det sättet att om det finns ett miljövänligare alternativ ska det användas. Det är innebörden av substitutionsprincipen, och den har tagits bort ur kemikaliedirektivet. Det är egentligen väldigt konstigt. Substitutionsprincipen är på sätt och vis en sorts definition på framsteg, att man kan byta ut någonting som är dåligt mot något som är bättre. Vi har tagit upp detta i en motion där vi förslår att regeringen ska arbeta för att substitutionsprincipen ska införas. Det nämns i skrivelsen, men det är lite mjukt skrivet på ett mera diplomatiskt språk. Vi tycker att detta borde betonas betydligt kraftfullare, och vi har en reservation till betänkandet också på den punkten. Precis som övriga partirepresentanter tänker jag vara återhållsam med att yrka bifall till reservationerna, men jag vill ändå yrka bifall till reservation nr 18 under punkt 28 om att man bör införa möjlighet för majoritetsbeslut när det gäller ekonomiska styrmedel. 150 (): Det finns väl inget annat område än miljöfrågorna där behovet av ett stort internationellt samarbete är så tydligt. Luftföroreningarna känner som bekant inga gränser. Koldioxidutsläppen påverkar vårt klimat på jorden oavsett var i världen de släpps ut. De försurande utsläppen av exempelvis kväve och svaveldioxider sprider sig med vindarna över en mängd länder, och en del är mer utsatta än andra beroende på berggrund med mera. Den miljön känner heller inga gränser. Föroreningar som släpps ut i flodsystem långt in i länderna får konsekvenser för havsmiljön långt från den kust där floden mynnar. Det som har sin källa i till exempel , eller får konsekvenser både för och för västerhavet. De kemikalier som vi använder i är till övervägande del tillverkade i andra länder. Vår välfärd är beroende av en omfattande handel, och därför är det nödvändigt att vi får till stånd överenskommelser mellan länderna för att få bort de farliga kemikalierna. Oavsett var de används får det konsekvenser för miljön både hos oss och hos andra. Det var tre exempel på områden där EU-samarbetet spelar en mycket viktig roll, ja, nästan en avgörande roll, för hur vi ska lyckas nå våra i stor enighet uppsatta 15 miljökvalitetsmål. Det är också tre av de prioriteringar som den gjort när det gäller vilka frågor som vi särskilt ska driva i EU-samarbetet. är det 25 länder i EU, och med en aktiv och progressiv miljöpolitik har vi nu bättre möjligheter än någonsin att skapa inte bara ett hållbart utan ett hållbart . Den socialdemokratiska regeringen har under hela den tid som varit medlem i EU mycket aktivt drivit miljöfrågorna. Vi har också fått unionen att göra stora framsteg. När gör den årliga uppföljningen av möjligheterna att nå våra miljökvalitetsmål och de uppsatta delmålen, kan vi konstatera att det kan bli svårt att nå ett flertal av dem, om problemen inte angrips på ett mycket större område än vårt nationella. Därför är naturligtvis de svenska prioriteringarna utformade så att de ska vara en hjälp för att vi också ska kunna uppfylla våra egna miljömål. Det som är nytt i dessa prioriteringar jämfört med tidigare är att vi nu har tagit med de miljöfrågorna. De är svåra därför att det är så många aktörer som är inblandade. Det är inte enbart inom EU som vi kan besluta om nyttjandet av våra hav. På internationellt vatten är det internationella regler som gäller, men EU kan vara en mycket viktig aktör för att påverka FN och andra organ som reglerar bland annat den internationella sjöfarten. tyckte att vi skulle lägga ned den nationella miljöpolitiken. Jag är inte beredd att hålla med honom. Först och främst har vi subsidiaritetsprincipen som är etablerad också inom EU problemen ska angripas så nära källan som möjligt. Och vårt land ser inte likadant ut som länderna i . Vi har helt olika förutsättningar. Med den tanken, , skulle vi ju inte behöva bryta ned våra nationella miljökvalitetsmål på det regionala eller det kommunala planet. Jag tycker att det är en väldigt viktig princip att vi får en delaktighet i miljöarbetet så nära verkligheten som möjligt. Jag ska övergå till att kommentera några av de 26 reservationer som fogats till betänkandet. De flesta av dem har sitt ursprung i den allmänna motionstiden. De två första handlar om . De flesta av är minimidirektiv, och i dessa fall har medlemsländerna rätt att införa strängare regler om de så önskar. Men det finns också harmoniserade regler, och de gäller fullt ut i alla medlemsländer. De har tillkommit för att inte snedvrida konkurrensen. Det finns dock en möjlighet att åberopa den så kallade miljögarantin för att behålla eller införa strängare regler än som föreskrivs i direktivet, men då måste de strängare nationella reglerna vila på vetenskaplig grund. I den första reservationen vill ha en ökad harmonisering, alltså mer lika regler inom EU och mer överstatliga beslut, medan , , vill ha möjligheten att införa strängare regler nationellt än vad EU föreskriver. Båda dessa möjligheter finns alltså redan. Både i skrivelsen och i utskottets betänkande framgår att ska åberopa miljögarantin när det blir aktuellt och om det behövs. I reservationerna 10, 11 och 12 tas frågor om transportsektorns miljöpåverkan upp. Det är reservationer från och . Dessa frågor är prioriterade när det gäller klimatpåverkan, men får som följdeffekt också stor betydelse för att motverka andra miljöproblem. Det är flera av våra miljökvalitetsmål som påverkas positivt av minskade utsläpp från transportsektorn. Flera åtgärder måste naturligtvis genomföras. Det handlar om alternativa bränslen som är nämnda här, men det handlar också om slopande av hinder för exempelvis gränsöverskridande järnvägstrafik. Energiskattedirektivet, som kom för nästan precis , underlättar betydligt möjligheterna att införa förnyelsebara bränslen. Frågan är alltså redan prioriterad och därför behövs ingen ytterligare åtgärd från . I reservation 17 från och och reservation 18 från tas frågan om majoritetsbeslut om miljöskatter upp. Majoriteten har en annan uppfattning. Det skulle inte uppfattas som en speciellt angelägen fråga av de länder som blev nedröstade. Dessutom skulle vi öppna för en ökad överstatlighet på skatteområdet. Det är med viss förvåning jag konstaterar att jag tittar nu på driver frågan om en ökad överstatlighet inom EU, som man dessutom vill lämna. Vi tycker att det är en nationell angelägenhet att ta ut skatter för att finansiera välfärden. För övrigt behandlar de flesta reservationerna frågor där vi inte har några större meningsskiljaktigheter, om de över huvud taget finns. kan man formulera saker och ting med olika ord, men den sammantagna innebörden är likvärdig. Många av frågorna är dessutom under behandling eller finns i processen. Därför finns det ingen anledning för att fatta några nya beslut. Jag yrkar därför avslag på alla reservationer och bifall till utskottets förslag. 151 () replik: Jag tänker först svara på en fråga, och sedan tänker jag nog försöka bolla tillbaks bollen till . Jag tycker nog att jag var hyfsat tydlig i alla fall i mitt inledningsanförande med att det här med att lägga ned den svenska miljöpolitiken hänger intimt ihop med att harmonisera den mer på EU-nivå, det vill säga att det är oerhört viktigt att det steget tas så att vi inte gör dubbelarbete här i . ironiserade lite grann över att vi har lite olika förutsättningar och att vi inte kan bryta ned miljömål och så vidare med mitt resonemang. kan jag konstatera att det faktum att vi bryter ned miljömål regionalt och lokalt innebär ju inte att vi har en miljöpolitik för , en för , en för och så vidare, utan vi har kommit fram till gemensamma lösningar för hela landet. Så tror jag att man skulle kunna arbeta också på EU-nivå, det vill säga att lägga fast gemensamma strävanden på internationell nivå och sedan bryta ned dem lokalt och regionalt. Jag tror också att vi kommer att ha ett fortsatt behov av att arbeta med miljöpolitik även på det lokala planet framöver. Men det skulle behövas ett tydligt mål. Vi skulle vilja gå mot en ökad harmonisering av miljöpolitiken, tydligare än vad jag tycker att man kan uppfatta . Jag tycker att är lite grann ute på tunn is när han ironiserar över att vill harmonisera miljöpolitiken ytterligare medan , och vill gå längre nationellt. Jag får nog påminna om vilka det är han och hans parti samarbetar med. När det gäller att hitta gemensamma lösningar för Socialdemokraterna, i miljöpolitiken och framför allt i EU-politiken finns nog mycket övrigt att önska. 152 () replik: Den är ganska bra om ställer upp på att vi ska föra en likadan miljöpolitik i EU som den vi för i . Då har vi ju en röd tråd. Det finns väl inga större meningsskiljaktigheter om det som idé. Så länge ni står fast vid att de beslut som kan fattas på den lägsta nivån också ska fattas där, har vi inte några större meningsskiljaktigheter. Sedan gällde det harmoniseringen. Jag, och många med mig, tycker att det finns poänger i att vi kan gå före på en hel del områden. Det stimulerar till forskning och till att ta reda på risker. Om alla länder bedriver en intensiv forskning på det här sättet, kan vi tidigare få stopp på saker som inte är så nyttiga för människan, miljön eller naturen. Därför tycker vi att det måste finnas möjligheter att gå före. Som jag sade i mitt anförande är de flesta direktiven minimidirektiv, och det tycker jag är bra. 153 () replik: Jag tror inte att det är särskilt nytt för någon som är någorlunda invigd i miljöpolitiska dilemman att det finns en ganska stor samsyn inom om hur ska agera internationellt gentemot världssamfundet och internt i EU. Det gäller till exempel hur har agerat i klimatfrågan i EU och hur agerar i kemikaliefrågorna. Där finns en väldigt stor samsyn. Sedan hittar vi en del frågor där vi har en del avvikande åsikter. Det jag har efterfrågat i den här så kallade harmoniseringsdebatten är att vi på ett tydligare sätt målar upp en vision, ett mål för vart vi är på väg med vår EU-politik. Det var ett exempel taget ur luften, men låt oss tänka oss en framtid som vi kan överblicka. Det handlar kanske inte om att vi ska göra exakt samma sak som vi gjorde inom jordbrukspolitiken, som någon tidigare talare nämnde, för det finns mycket att lära sig av den gemensamma jordbrukspolitiken som vi inte bör närma oss, men det handlar om att gå med raka steg i riktning mot att harmonisera miljöpolitiken för att hitta internationella lösningar på internationella problem. Vi har massvis med gränsöverskridande problem, och vi borde vara bättre på att hantera de här sakerna gränsöverskridande än vad vi är . Vi har kommit en bra bit, men vi borde gå längre i den riktningen. 154 () replik: Som svar på vårt förslag om att man också ska ha med miljöstöden och de öppna landskapen som en prioriterad fråga i EU skriver med flera på s. 33 i utskottsbetänkandet: Inom EU behöver därför fortsätta att verka inom bl.a. den gemensamma jordbrukspolitiken så att ytterligare miljöhänsyn tas som stärker möjligheterna att nå mål och delmål. Detsamma gäller för de nationella möjligheter som ges inom ramen för den beslutade halvtidsreformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett av de viktigaste styrmedlen för att uppnå flera av de fastställda delmålen för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är miljö- och landsbygdsprogrammet som delvis finansieras inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Jag vill fråga om han tycker att den av regeringen och departementet förda politiken stämmer överens med det som jag läste. 155 () replik: Ja, visst är det så. Vår grundinställning när det gäller jordbruksområdet, som egentligen inte behandlas i det här betänkandet, är den att vi bör ha så lite direktstöd som möjligt. De är dessutom handelsstörande, men där kan vi inte gå fram ensamma. Däremot vill vi bejaka att använda så mycket medel som behövs för att hålla landskapet öppet och på så sätt gynna den biologiska mångfalden. Den delen finns med i det här betänkandet. Sedan ska vi också vara medvetna om att ju mer medel som används till direktstödsmedel, desto mindre medel blir det över till miljö- och landsbygdsprogrammet, om nu inte och tycker att vi ska betala en större medlemsavgift till EU. Är det så ni resonerar? 156 () replik: Nej, , det är inte så vi resonerar, utan vi vill följa den reform som föreslår att av direktstöden ska överföras till landsbygdsutveckling genom modulering. Det gäller alltså miljöstöd, betesmarker och annat som anges här. Dessa modulerade medel har denna arbetsgrupp med politisk förankring föreslagit ska dras in till statskassan och användas till administration. Tvärtemot vad står här och säger och tvärtemot det man skriver i betänkandet undviker man att öka miljöstödet genom att dra in dessa pengar. Sedan noterade jag att i sitt inlägg tidigare sade att allt var frid och fröjd på transportsidan. Då vill jag fråga om är nöjd med att den svenska MK1-dieseln fortfarande kommer att ha skarpare miljökrav än de miljökrav som ställs på dieseln inom EU 2005. Det innebär att svensk åkerinäring och svenska åkare även fortsättningsvis kommer att ha konkurrensnackdelar. Det är viktigt att få svar på hur du ser på de medel som man har för avsikt att ta till administration i stället för att använda dem till att öka LBU-pengarna, som var tanken i reformen genom modulering. 157 () replik: Halvtidsöversynen av jordbrukspolitiken kommer att behandlas här i . Då får möjlighet att diskutera landsbygdsprogram och direktstöden. Vi ska inte föregripa den frågan. Jag sade att det finns väldigt många bekymmer kvar på transportområdet. Jag pekade bland annat på bränslen och järnvägar. har ju gått före när det gäller dieselklasserna. De regler som finns om miljöklasserna på diesel är en kompromiss.