prot · GR09114 · 2004-05-12 00:00:00 — Skrivelsen blir därigenom en bra uppslagsbok och en kunskapskälla för den som önskar fördjupa sig i svensk migrations- och asylpolitik. För att ge en ytterligare fördjupad kunskap kompletteras skrivelsen genom utskottets betänkande med oppositionens syn på frågorna. I behandlingen av betänkandet har ett stort antal motioner behandlats och i vissa stycken utgjort grund för reservationer. Jag kan konstatera att antalet reservationer i det närmaste halverats sedan föregående års behandling av motsvarande skrivelse. Jag vill inledningsvis yrka bifall till betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Svensk migrations- och asylpolitik har en bred förankring bland partier. Jag gläder mig åt att vi funnit majoriteter, och i vissa stycken breda sådana, i de frågor som behandlats under riksdagsåret. Det är viktigt att behålla denna breda förankring för att därigenom hålla de krafter borta från den politiska arenan som står för främlingsfientlighet och genom detta otrygghet. har regeringen genom migrationsministern inbjudit partierna till överläggning för att utbyta kunskap kring frågor som har med ny process- och instansordning, NIPU, att göra. Vid samtalen har även politikområdet blivit något bredare belyst, vilket gör att en ökad förståelse skapats för den komplexitet som finns inom området. Jag kan med glädje konstatera att vi har kunnat föra öppna och konstruktiva diskussioner. Till flera av dessa får vi anledning att återkomma senare för riksdagsbehandling. Trots att jag inledningsvis uttryckte att det finns en samsyn på de stora delarna av politikområdet har 39 reservationer fogats till betänkandet. Flera av reservationerna tar dock upp områden som är föremål för beredning eller hantering i eller i regeringen via bland annat ministerrådssammanträden inom EU. En stor del av de återrapporteringar rörande ärenden förknippade med EU som behandlas i utskottet har att göra med migrationspolitik. Detta visar att det förs en bred debatt på området såväl nationellt som på EU-nivå. Att, som föreslås i en reservation, tillskapa en oberoende kommission för att utvärdera den svenska flyktingpolitiken kan tyckas onödigt då frågan får en betydligt bredare bedömning genom den öppenhet som finns i riksdagsbehandlingen. Genom de informationer som utskottet erhåller framgår också på vilket sätt agerar i förhållande till EU:s flyktingpolitik. Av detta framgår, liksom av de frågor och synpunkter som framförs, att har en mycket offensiv hållning. Vid utskottets besök i för framkom även att kommissionen sätter stort värde på offensiva hållning. Arbetskraftsinvandringen och frågor kopplade till denna lyfts fram i ett antal reservationer. Regeringen har tillsatt en utredning på området vilken kommer att lämna sitt betänkande . Utöver detta kan sägas att frågan om framtida arbetskraftsbehov belystes i samband med utskottets behandling av de så kallade övergångsreglerna, där beslut fattades i kammaren för . Det finns skäl att invänta utredningen och avvakta effekten av den fria rörligheten för arbetskraften inom EU. Inom ramen för kommittén för översyn av utlänningslagstiftningen, som flera av utskottets ledamöter deltar i, har frågan om barns situation i asylprocessen speciellt belysts. Kommittén kommer att lägga fram sitt betänkande under kommande månadsskifte. Under diskussionen har en bred samsyn skapats kring barnens utsatta situation. Regeringen kommer att behandla kommitténs förslag och därefter återkomma till . Det finns skäl att avvakta i frågan liksom i övriga frågor kring humanitära skäl som tas upp i ett antal reservationer med anledning av det pågående utredningsarbetet. I sex reservationer tas frågor om viseringsregler upp. Även frågor om viseringsregler har varit föremål för diskussion inom tidigare nämnda kommitté. Den svenska hållningen har varit att ha en generös viseringspraxis. Genom inträde i Schengen har möjligheten att komma till genom annan medlemsstat öppnat sig. Detta innebär att vi påverkas av situationen genom att färre söker visum direkt till . Utskottsmajoriteten finner inget skäl att nu förändra praxis utan ser frågan om visering på samma sätt som . Frågans behandling, via tidigare nämnda kommitté och kommande beredning, bör avvaktas. Omvärlden hyser respekt för den svenska migrations- och asylpolitiken. I den inhemska debatten ser vi ofta på enskilda ärenden och deras beredning. Emellanåt kan beslut fattade av och väcka viss förundran även bland ledamöter. Komplexiteten i de enskilda fallen gör det dock svårt att vid en snabb anblick bilda sig den breda uppfattning som ansvariga har möjlighet till. Detta innebär emellanåt kritik mot såväl enskilda tjänstemän och beslutsfattare som mot det regelverk som vi här i är ansvariga för. Centralt för debatten är att finna ett system med stor rättssäkerhet där utredningen inför ett beslut ger så stor klarhet i situationen som möjligt. I detta är vi politiskt överens och formerna för detta ska vi finna i så stor samstämmighet som möjligt. I arbetet fram till detta beslut är det dock viktigt att vi ger ansvariga myndigheter det stöd som behövs för att man ska klara de svåra avvägningarna. Situationen i världen ter sig mer komplicerad än på mycket . Krig och krigsliknande situationer råder på många håll. har budskapet nått oss om stora flyktingströmmar i . Svensk biståndspolitik kan därför vara ett viktigt inslag för att stabilisera och stödja människor i närområdet. ekonomiska stöd till FN:s olika organ är en viktig del i detta arbete. Det är av största vikt att det finns en bred förankring i för politikområdet. Migrations- och asylpolitik är inte betjänt av snabba kast. Jag konstaterar därför med glädje den öppenhet som finns från flera partier för att bibehålla bred förankring och stabilitet på området. 78 () replik: Det är vanligt att man säger att vi lever i av hårdnande politiska motsättningar. Jag skulle vilja säga att det inte minst gäller på det flyktingpolitiska området. Därför känns det lite konstigt att pratar om samsyn. Jag vill göra klart att inte samarbetar med regeringen om innehållet i flyktingspolitiken. Vi samarbetar om budgeten kring , men inte om innehållet i flyktingpolitiken. Jag tyckte att det var ett intressant referat som gav från den kommitté som arbetar och att man har tagit till sig situationen för barnen och att man ska försöka förändra så att barnens situation blir bättre och barnens ställning i asylprocessen blir bättre. upprördes vi alla det är jag övertygad om av ett reportage i en av våra morgontidningar. Man visade föräldrar som är svårt traumatiserade från upplevelser i sina hemländer. Mamman i familjen kanske har blivit våldtagen inför ögonen på barnen. Man har flytt till och har svårt att klara asylprocessen på det sätt som jag beskrev i mitt inlägg. orkar man inte vara ett stöd för sina barn. Vi upprördes över bilderna av hur barn sondmatas och hur de ligger helt apatiska. Det är klart att det är bra att det nu sitter en utredning som ska lägga fram sitt betänkande, sedan ska det remissbehandlas och det ska bli en proposition. Jag vet inte när beslutet kan tas, men det kommer längre fram. Jag skulle vilja veta hur reagerade på artikeln om de helt apatiska barnen. Vad tänker göra åt dessa barns situation innan vi får en ny proposition? 79 () replik: Jag upprörs naturligtvis av barns situation och den utsatthet som barn drabbas av i den process som det blir i samband med en asylansökan. I den tidigare debatten vi hade här kring processer rörande bland annat transportörsansvar och processer som berör dokumentlöshet försökte jag belysa barns speciella situation och den utsatthet de befinner sig i. Därför berörs jag naturligtvis. Det är ett av skälen till att vi försöker få en bred förankring och en bred syn kring just barnsituationen när vi arbetar i den kommitté som ska lägga fram sitt betänkande i . Jag hoppas att vi kan få ett resultat av den processen. inledde sin replik med att tala om att det är en hårdnande politik och ett annorlunda politiskt fält . Jag konstaterar att så är fallet. Vänstern har valt att inte finnas med i de processer och diskussioner som jag upplever kan bredda och skapa en mycket bred förankring i arbete. Jag tvingas till och med konstatera att jag själv i en debattartikel för inte alltför länge sedan markerade behovet av en bred förankring och ökad samsyn men möttes av samma argumentation som partikamrat gav uttryck för , nämligen att man kallar socialdemokratisk asylpolitik för hyckleri. Är inte Vänstern det resultatpolitiska parti som man annars ger sig ut för att vara när man diskuterar dessa frågor? Är det bättre att gå med plakat än att försöka nå resultat inom ett viktigt politikområde? 80 () replik: Jag säger som alla andra: Jag fick inte svar på min fråga. Jag har förstått att har berörts av den rapport vi fick vad gäller de apatiska barnen och att väntar på att man ska nå en bred överenskommelse i den frågan. Det är bra. Men jag ville veta vad tänker göra . Vilka initiativ är Socialdemokraterna beredda att ta i väntan på propositionen? 39 reservationer i det här betänkandet tyckte var en seger, om jag förstod det rätt. Det kan väl knappas tyda på en samsyn. undrar om jag föredrar att gå med plakat. Nej, så är det inte. Jag gillar visserligen att gå med plakat första maj. Däremot är jag väldigt mycket ute i det som i tidigare inlägg påstod att jag inte visste något om, nämligen verkligheten. Vi är mycket ute på förläggningar. Vi träffar personal och ledning och vi har en omfattande kontakt med asylsökande. Av den anledningen kan vi inte ställa oss bakom den politik som och hans parti bedriver på det här området. Jag kan inte påminna mig när vi har kunnat göra det. Det här är inte grunden för det samarbete vi har i regeringen. Det är inte asylpolitiken som ligger till grund för det. Det är andra saker. Vi samarbetar inte, och vi kommer inte att samarbeta kring flyktingpolitiken så länge den bedrivs på det sätt som görs, där rättsosäkerheten är väldigt stor för dem som söker uppehållstillstånd i . 81 () replik: Först tvingas jag konstatera att Vänstern ytterligare en gång markerar att man inte har för avsikt att försöka finna den breda förankring på ett viktigt politikområde som jag eftersträvar. Det är beklagligt. Vi står ständigt öppna för att Vänstern också ska finnas med. Från Vänsterns sida har man nu ställt sig vid sidan om. Det är beklagligt, men får accepteras. När det gäller barns situation uttryckte jag den syn som jag har på det området, nämligen att det är mycket bekymmersamt. Vad tänker vidta för åtgärder, frågade . De snabba åtgärderna är naturligtvis inte enkla. Det är en större problematik än så. Jag var ganska snabbt i kontakt med och stämde av hur det ser ut och hur verkligheten är i förhållande till den mediebild som har skapats. Jag försökte skaffa mig en bild av situationen för att ha det som bas för mitt fortsatta arbete. Det är inte bara som möter människor i det svenska samhället. Det gör jag och det gör vi som sitter i majoritetsställning och vill ta ansvar på det här viktiga politikområdet. 82 () replik: Mot slutet av sitt anförande sade att flyktingpolitiken och migrationspolitiken inte är ett område där man ska ägna sig åt tvära kast. Det gör inte Socialdemokraterna, det ska alla veta. Om man ska beskriva det som har skett , när man tog över, är det som en atlantångare som långsamt men säkert har gått i restriktiv riktning och det är väldigt svårt att få den att svänga. Jag beskrev i mitt anförande att jag ser ett mönster. Det finns en handlingskraft vad gäller hårda tag och restriktivitet och en handlingsförlamning vad gäller humanitet och medmänsklighet. Instämmer i den beskrivningen eller kan ge ett exempel från på ett beslut som har fattats på förslag av den socialdemokratiska regeringen som har gått mot medmänsklighet och inte restriktivitet? Sedan tänkte jag vara fräck nog att ställa en fråga till angående . Jag försökte med . Försökte i regeringsförhandlingarna på något sätt påverka flyktingpolitiken i human riktning? Det är ju ändå en minoritetsregering i . 83 () replik: Låt mig först klargöra att jag inte har varit inblandad i diskussionerna som förs mellan samarbetspartierna och regeringen i denna del. Låt i stället ge svar på den frågan eller migrationsministern, i den mån hon önskar göra det. Visst har det hänt att det har kommit offensiva förslag. Vi rapporterar om det i skrivelsen. Men om man vill läsa med de negativa glasögonen så gör man det. Det finns också offensiva förslag från regeringens sida som också finns rapporterade i underlaget. Jag upplever i diskussionen att det finns en bred samsyn kring frågeställningarna på det här politikområdet. Det var det jag försökte uttrycka. Tyvärr bjuder retoriken och oppositionsrollen att man i debatten har en annan, mer offensiv och aggressiv hållning än vad som görs gällande i andra fall. Jag tvingas konstatera att och mycket kraftfulla retorik finns där. Men den är klädsamt ödmjuk i överläggningar kring problematiken. Vi har en ganska stor samsyn om de problemställningar som finns, men vi har kanske lite olika vägar för att finna lösningarna. Låt oss diskutera oss samman till lösningarna i stället för att skapa problem inhemskt på området. 84 () replik: Jag kan ge ett antal exempel där jag hoppas att vi kan få en samsyn, . Det vidgade flyktingbegreppet har varit utlovat men har inte genomförts. Utökad anhöriginvandring skulle ha varit genomförd , enligt både och mitt parti. Det har inte regeringen genomfört. Vi har misslyckandet med att ta emot det utlovade antalet kvotflyktingar, och så vidare. Det är där problematiken ligger. Man säger ganska mycket, till exempel om de ensamkommande barnen när de var på tapeten. Man förde upp i det mediala ljuset hur de drabbades av asylprocessen. Men sedan händer väldigt lite i praktiken, förutom vad gäller hårda tag och restriktivitet. Jag kan ta en fråga från eget anförande som tydliggör hur regeringen och socialdemokratin jobbar. sade att det finns förslag bland annat från om att man ska vidga begreppet humanitära skäl. Men låt oss inte ta det , utan låt vidga humanitära skäl, sade . I den kommittén sitter både och jag. Men vet att vi har en tvångströja i form av direktiv, så vi kan inte vidga humanitära skäl i utredningen utan vi får bara stadfästa praxis. När ska den här vidgningen som flaggade för i så fall komma? 85 () replik: inledde replikskiftet med att försöka beskriva situationen . upplever att det har varit en utförslöpa. Om han tycker att det var så bra 1994, när vände det då? vi nu mäter allting ifrån, som enligt skulle vara så negativt, har det varit socialdemokratisk regering. Kritiken mot politiken är alltså en kritik mot den politik som fortfarande kännetecknas av socialdemokratiskt tänkande, som uppskattas internationellt. var inte med på den resa som utskottet gjorde till för ett litet tag sedan, där vi mötte stort gensvar från tjänstemän. De berömde de svenska förhållandena, namngav flera svenska politiker och talade om deras stora insats på området, där de var ledande i debatten. Samma synsätt mötte utskottet i , där vi besökte FN:s olika organ och mötte diskussionen där. Det blir ett något konstigt förhållande och en konstig debatt när man lyfter den internationella diskussionen och jämför med den svenska debatten som vi har här i kammaren emellanåt. Det är inte lika enkelt och inte samma problembild som 1994 eller 1992. Jag var själv i jag beskrev det i en debatt tidigare där jag mötte socialdemokratiska företrädare från EU-staterna. Vi diskuterade vad som har hänt sedan den första Tammerforsdiskussionen. Vi konstaterade att problembilden har förändrats väsentligt, vilket innebär att man måste ta helt andra intryck och andra ställningstaganden inför den problembild som har förändrats under bara . Vi har mycket att göra, men låt oss göra det tillsammans. Det är så vi bygger politiken stark. Det är viktigt att ha en stark majoritet i den här för att klara . 86 Statsrådet (): Asyl- och migrationspolitik handlar om människor. Det handlar om utsatta människor som ofta har levt under omständigheter som vi har väldigt svårt att föreställa oss. Vår uppgift är att se den enskilda människan som står på tröskeln till vårt land och söker skydd. är det vår uppgift att också lyfta blicken och se helheten. Vår politik får inte väcka falska förhoppningar hos människor. Våra beslut får inte leda till att asylrätten urholkas. Det är en mänsklig rättighet att söka asyl. Det är också en mänsklig rättighet att få asyl om man är förföljd. För att värna asylrätten måste vi också säga nej till dem som saknar asylskäl. Det är väldigt svårt. Men det är grundläggande för att upprätthålla respekten för asylrätten. Flyktingpolitik är inte en gång för alla given. Händelser i världen som vi inte kan föreställa oss kan ge flyktingskap och omvänt. Diktaturer störtas, konflikter ebbar ut, stabilitet uppnås, vilket gör att människor kanske inte längre behöver skydd. Politiken måste därför ständigt anpassas till de för dagen rådande förhållandena. Att förändra och förbättra det här mycket svåra politikområdet är, måste vi se, en oavbruten process. Det är också det som speglas i det betänkande som diskuteras här . Det är ett stort reformarbete som pågår. Detta arbete syftar till att förstärka och slå vakt om asylrätten. Vi arbetar med att utvidga flyktingbegreppet till att också omfatta människor som förföljs på grund av sitt kön och sin sexuella läggning. Vi arbetar med att förbättra mottagandet och stärka rättssäkerheten i asylprocessen. har vi också identifierat en rad problem i asylprocessen, problem som leder till långa handläggningstider och att asylsökande nära nog fastnar i asylprocessen genom att vistelsetiderna i landet blir orimligt långa. Att av dem som söker saknar ID-handlingar är ett sådant problem som vi tidigare diskuterade. Att asylsökande kan lämna in hur många nya ansökningar som helst efter ett överklagande och ett slutligt avvisningsbeslut är ett annat systemfel som vi måste åtgärda för att vi ska få en asylprocess som bär upp asylrätten. Vi står också inför andra förändringar. Alltfler flyktingar befinner sig längre bort. Vi har inte längre krig i vårt eget närområde. Miljoner människor flyr undan väpnade konflikter som skördar alltfler civila dödsoffer. En överväldigande majoritet av världens flyktingar kommer aldrig hit utan flyr till länder i närområdet. De samlas i flyktingläger. Vår politik måste också värna dem som vi aldrig möter, som aldrig kommer hit. Det finns 17 miljoner flyktingar i världen. Dessutom är 30 miljoner människor flyktingar i sitt eget land. De finns i , , , , . De behöver skydd undan väpnade konflikter. De behöver stöd till återuppbyggnad av sina krigshärjade länder, och många behöver också stöd för att kunna återvända till sina hembyar och hus. Detta bidrar vi till, och det ska vi bidra till. Vi klarar det dock inte själva, utan vi arbetar tillsammans med FN och andra internationella humanitära organisationer. är en av de största bidragsgivarna till , och vi är övertygade om att en stark flyktingkommissarie ute i världen är den bästa garanten för att ge världens flyktingar stöd och skydd. En del av dessa flyktingar kan emellertid aldrig återvända till sina hemländer. De riskerar att bli kvar i flyktinglägren. Därför ska vi, tillsammans med , bidra till att lösa sådana flyktingsituationer som riskerar att bli permanenta. Det gör vi genom den så kallade flyktingkvoten, och ökar vi uttaget av flyktingkvoten från 1 000 till 1 700 flyktingar. Flyktingpolitik får aldrig ses enbart ur en svensk synvinkel, enbart från ett nationellt perspektiv, utan det internationella perspektivet måste genomsyra vårt förhållningssätt och våra beslut. Om flyktingpolitik hanteras som varje enskilt lands enskilda angelägenhet är risken stor att ansvaret faller mellan stolarna och vissa länder försöker vältra över ansvaret på andra. Därför måste vi, för flyktingarnas skull, samarbeta med andra länder. Vi måste samarbeta internationellt, och vi måste samarbeta inom EU. Ett viktigt steg har tagits i arbetet med att få en harmoniserad asylpolitik inom EU. lade ministerrådet sista handen vid det så kallade asylprocedursdirektivet, och vi har alla asyldirektiv i hamn. Det betyder att vi i det utvidgade EU har gemensamma minimiregler för hur asylprocessen ska se ut och hur flyktingrätten ska tolkas. Vi har gemensamma regler om nivån för flyktingmottagandet och också regler för hur vi gemensamt ska hantera en ny massflyktssituation liknande den som ägde rum i samband med kriget i Bosnien. På flera avgörande punkter har dessa direktiv fört flyktingrätten framåt. Jag skulle vilja ge några exempel. Direktivet som tolkar flyktingbegreppet går utöver genom att också inkludera människor som söker skydd på grund av risk för tortyr och omänsklig behandling samt människor som behöver skydd mot förföljelse på grund av kön och sexuell läggning. Direktivet om minimiregler för asylprocessen slår fast att asylsökande ska ha rätt till personlig intervju, rätt till ombud och tolk samt rätt till information om hur man ska överklaga. Nivån på mottagandet av asylsökande ska omfatta hälso- och sjukvård och asylsökande barn ska ha rätt att gå i skola medan de väntar på besked. Slutligen har vi också regler som säger att om det uppstår en massflyktssituation är EU-länderna solidariskt ansvariga för att ta emot flyktingar. Om vi går , när kriget i det pågick, tog två tre länder i emot flyktingar. Det var , och i viss mån . , när vi hade Kosovokrisen, tog ytterligare några EU-länder emot flyktingar. står vi betydligt bättre rustade. Om en liknande situation uppstår nu är 25 EU-länder ansvariga för att ta emot flyktingar. Några av er tycker säkert att nivån på harmoniseringen är för låg. Om vi bara ser det från ett svenskt perspektiv, utifrån svenska mått, kan jag delvis hålla med om det eftersom allt som jag nämnde inledningsvis är sådant som vi redan har i . De direktiv som föreligger innebär att ett antal länder måste höja sin nivå för att nå upp till minimireglerna. Det är dock helt riktigt att vi inte nådde ända fram. Vi nådde inte harmonisering på alla områden. Vissa artiklar säger bara att länderna själva får bestämma vilken lagstiftning de vill ha, och ibland speglas enbart den lagstiftning som gäller. Men eftersom direktiven innebär att nivån höjs på centrala områden måste vi se detta ur flyktingarnas synvinkel och då är det bättre än att varje land har sin egen lagstiftning på alla områden. ska vi se till att alla de 25 länderna lever upp till miniminivåerna, och sedan ska vi bygga vidare. Det är så internationellt samarbete fungerar, och det är också så som det europeiska samarbetet fungerar. Fru talman, slutligen: När världen förändras måste också politiken förändras. Det här handlar inte om en mer eller mindre generös flyktingpolitik, utan det handlar om nödvändiga reformer för att värna asylrätten. 87 () replik: Den skrivelse som vi behandlar redovisar den svenska migrations- och asylpolitiken . Den spänner förvisso över många områden, och som jag sade i mitt huvudanförande är det naturligtvis intressant att ta del av det som står där men det är också intressant att konstatera vad som inte återfinns i skrivelsen. Det är, fru talman, ganska anmärkningsvärt att regeringen redovisar migrations- och asylpolitiken utan att med ett ord nämna de två viktigaste frågorna som vi fört en intensiv politisk debatt om . Jag skulle vilja att statsrådet för protokolls skull berörde också de två frågorna. Den första gäller naturligtvis instans- och processordningen. Den processen sträcker sig förvisso längre tillbaka än till till 1999 när NIPU kom och till 2001 när beslutade om en ny instans- och processordning. Jag skulle vilja be statsrådet att kort redogöra för hur läget är just . Var är regeringens ambitionsnivå ? På det området ska jag be att få återkomma till en ytterligare fråga i nästa replik. 88 Statsrådet () replik: