prot · GS0955 · 2004-12-18 00:00:00 — 1 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte i 1 Statsminister (): i blev ett toppmöte om . Beslut fattades om att inleda medlemskapsförhandlingar med och . och väg till EU-medlemskap 2007 bekräftades. Toppmötet behandlade också EU:s nästa flerårsbudget, arbetet med att bekämpa terrorism, och en rad viktiga utrikespolitiska frågor. Dessutom deltog FN:s generalsekreterare för en diskussion om multilateralt samarbete. Europeiska rådets beslut i går om att inleda förhandlingar med om medlemskap i är i sanning historiskt. Vägen dit var och är inte okomplicerad. Den fortsatta processen kommer inte heller att vara problemfri. Det viktiga nu är dock att reformansträngningar har givit resultat och att vi framöver verkar mot målet om ett turkiskt EU-medlemskap. Att resultatet av förhandlingarna inte kan garanteras i förväg är en självklarhet. Enligt min och regeringens mening var det därför inte nödvändigt i detta tidiga skede att peka på alternativen till ett fullt medlemskap. Att så ändå görs i toppmötets slutsatser reflekterar den oro som uttalats på vissa håll i inför konsekvenserna av ett turkiskt medlemskap. Förhandlingarna med ska inledas , förutsatt att vidtar ett antal åtgärder på lagstiftningsområdet. Dessutom förväntas underteckna det så kallade och därmed de facto erkänna innan anslutningsförhandlingarna inleds. Även om inte detta var något formellt kriterium för förhandlingsstart hoppas jag att beslutet kan bidra till en normalisering av relationerna mellan och . I förhandlingsprocessen finns sedan olika kontrollmekanismer som ska säkerställa att det turkiska reformarbetet fortskrider, bland annat för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna. För liksom för andra kandidatländer utgör målet om EU-medlemskap ett viktigt incitament till förbättringar på MR-området. För den kurdiska minoriteten, för kvinnorna och för andra grupper i det turkiska samhället blir EU-utvidgningen därmed en garanti för stärkta rättigheter. Förhandlingarna kan ta tid. De kan sannolikt också utmynna i tillfälliga övergångslösningar i samband med ett medlemskap. Detta vore till och med naturligt. Inför ställde dock vissa medlemsländer krav på att möjligheten till permanenta skyddsklausuler för skulle slås fast i slutsatserna. Från regeringens sida har vi tydligt markerat våra principiella invändningar mot detta, vilka jag också betonade under förhandlingarna vid toppmötet. I slutsatserna anges nu en möjlighet till permanenta skyddsklausuler. Med detta förstås att klausulerna är permanent tillgängliga. När de utlöses är de mer eller mindre långvariga till sin karaktär, men de är per definition tillfälliga. Detta är ett villkor som sagt sig acceptera och som enligt vår mening givetvis är bättre än förslaget om permanenta klausuler. Regeringen kommer dock att vara vaksam så att inte denna typ av avvikelser från EU:s gemensamma regelverk byggs in som något normalt. Toppmötet fattade också ett viktigt beslut om att EU ska inleda förhandlingar om medlemskap med . En viktig förutsättning för detta är att fullt ut samarbetar med den internationella tribunalen för före detta . Regeringen anser att måste göra allt som står i dess makt för att den åtalade generalen ska kunna överföras till tribunalen i . Europeiska rådets utvidgningsbeslut var ett viktigt steg också för och . Dessa länder avslutade sina medlemskapsförhandlingar , och i går enades toppmötet om att anslutningsfördragen ska undertecknas . Därmed är vägen öppen för båda länderna att bli medlemmar i som planerat . Fortsatt reformarbete kommer dock att krävas fram till dess. Det arbete som gjorts för att förbereda det kommande beslutet om EU:s flerårsbudget 20072013 togs upp av . Principer och riktlinjer för de fortsatta förhandlingarna antogs. Riktlinjerna slår fast för viktiga principer om solidaritet med EU:s nya medlemsländer och vikten av budgetdisciplin. Förslaget om en generell korrigeringsmekanism med syfte att uppnå en mer rättvis bördefördelning inom EU beskrivs också i slutsatserna. Vi är nöjda med detta resultat från toppmötet. Regeringen kommer att fortsätta att verka i nästa års förhandlingar för att EU:s flerårsbudget inte ska tillåtas överskrida av medlemsstaternas samlade bruttonationalinkomst. Vid rådets möte diskuterades relationen till . Regeringen har alltsedan diskussionen om villkoren för ett eventuellt hävande av embargot mot inleddes betonat vikten både av förbättringar i situationen för de mänskliga rättigheterna och av en strikt vapenexportkontroll. är överens om att ett hävande inte ska leda till ökad vapenexport till . För att säkra detta ska EU:s uppförandekod uppdateras och verktyg för hur koden tillämpas när vapenembargot lyfts tas fram. Att verka för fortsatta förbättringar på MR-området i är av central betydelse både inför och efter ett eventuellt hävande av embargot. Kampen mot terrorismen är ett prioriterat arbete. Vid Europeiska rådets möte antogs en deklaration med 15 åtgärdspunkter mot terrorism. I går avrapporterades hur arbetet med att omsätta deklarationen i konkret handling går. Bland annat pekade EU:s stats- och regeringschefer på vikten av ökat rättsligt och praktiskt samarbete, informationsutbyte inom EU och åtgärder för att förhindra finansiering av terrorism. På det rättsliga området vill jag också lyfta fram Europeiska rådets beslut om en ny narkotikastrategi för perioden 20052012. Strategin ligger i linje med svensk restriktiv narkotikapolitik och utgör en bra plattform för att utveckla samarbetet mot narkotikan både inom EU och i bredare internationella sammanhang. träffade också FN:s generalsekreterare för en diskussion om hur arbetet med att stärka vårt multilaterala samarbete kan drivas vidare. Mötet var en utmärkt markering av EU:s stöd för generalsekreterarens reformansträngningar och den om vår tids utmaningar som offentliggjordes. Vi var överens om att EU har en viktig roll i förberedelserna för för att säkra framåtsyftande och modiga beslut om både stärkande av FN och genomförande av de så kallade millenniemålen för den globala fattigdomsbekämpningen. Jag uttryckte vid mötet starka stöd för både generalsekreteraren och högnivåpanelens rapport och betonade att ett väl fungerande internationellt ramverk är nödvändigt för att kunna hantera vår tids väpnade konflikter och andra katastrofer. diskuterade en rad angelägna internationella frågor. Vi var överens om att på alla sätt stödja ett fritt och rättvist presidentval i . Dessutom ska EU stödja ekonomiska och politiska utveckling liksom vårt mål om förstärkta förbindelser med . Viktiga slutsatser antogs också om fredsprocessen i , läget i , och samt EU:s arbete med mänskliga rättigheter och civil krishantering. Detta är kort uttryckt, herr talman, en summering av de viktiga överläggningar som skedde i går och i förrgår i men som mer än något annat kommer att kommas ihåg för att vi där tog steget mot ett turkiskt medlemskap i unionen genom att deklarera förhandlingsstart . 2 (): Får jag instämma och säga att jag också tycker att det är viktigt att beslutet togs att ge perspektiv av medlemskapsförhandlingar, någonting som glädjande nog samlar denna kammare i bred enighet, vilket inte är fallet i hela . Det har framgått av debatten inför detta beslut. Ett som strävar efter att tillhöra är en bra säkerhetsfaktor för stabilitet i den del av som annars är väldigt orolig. Vi ska dessutom bejaka vad kommer att innebära för en växande handel, ett betydande land som kommer att möjliggöra goda tillväxtförutsättningar för hela . Det andra gäller embargofrågan. Där tycker jag att det är viktigt att poängtera att det beslut som det nu öppnas för av kommer att möjliggöra för EU att vara kraftfullt i sin kritik mot när det gäller mänskliga rättigheter och när det gäller säkerhetsaspekter. Där tror jag att ett samlat agerande från EU är det bästa sättet att få förändringar till stånd i . Detta har moderater uttryckt på väg fram mot detta beslut. Det kommer av andra moderater att framföras kritik mot själva hanteringen. Men för har det alltid varit viktigt att se till att saker och ting sker, snarare än att slåss för symboler som i värsta fall är verkningslösa och dessutom kan leda till osäkerhet om hur position har varit. Det brukar heta att man inte ska prata om jobb och företagande i sådana här perspektiv, men den lyxen tänker jag aldrig unna mig, framför allt inte baserat på någon sorts missförstånd om att vi skulle driva en politik som skiljer sig från andra. tycker jag att detta blir bra. kan vi samfällt agera, fortsätta sätta press på och förhoppningsvis hålla uppe garden mot de strävanden som finns att inte respektera mänskliga rättigheter och de säkerhetshot som utgör mot en del av sina grannar. 3 Statsminister (): Det är viktigt som säger, och det måste vi komma ihåg när vi i vår kammare diskuterar medlemskap i , att i flera europeiska parlament är detta en fråga som splittrar. Följ tysk inrikespolitisk debatt och ni kommer att ha en helt annan bild än den totala enighet vi har här i kammaren. I säger den österrikiske kanslern att han troligen har av parlamentet emot ett medlemskap och av befolkningen. I andra länder, som i vårt och ytterligare några, är det här en fråga som i folkdjupet knappast ens diskuteras. Men här i kammaren samlar det en mycket bred majoritet utifrån ungefär de argument som använde och som vi alla i praktiken kan bekänna oss till. Kinafrågan en lång resa. Alltsedan händelserna på 1989 och fram till har EU kraftfullt markerat mot det kinesiska agerandet och successivt tagit bort de åtgärder som var förknippade med händelserna på . är det vapenembargot som är kvar. Innan det lyfts vill vi ha en gemensam uppförandekod för EU:s länder. Vi vill vara överens om hur vi hanterar vapenexporten. Vi vill också att redovisar framsteg på de mänskliga rättigheternas område. Det känns nu i den europeiska gemenskapen, tycker jag, som om den frågan samlar en bred och enig opinion i unionen för att föra ett mycket konstruktivt samtal med , för att nå fram till och inte hamna i en låsning om ett embargo som inte längre fungerar. 4 (): Jag vill börja med att tacka statsministern för att han har kommit hit efter en mycket lång vecka för att ge oss den här informationen. Den här informationsstunden är ju en del av kontrollmakten, så låt mig börja med en kontrollfråga, så att säga. I vilka frågor yttrade sig , vilka inlägg gjorde och vad betonades i dessa inlägg vid toppmötet? Det andra jag vill ta upp är naturligtvis . Detta är, som många har sagt, en stor historisk händelse. Jag skulle möjligen vilja lyfta fram en annan aspekt på det här. är, som också var inne på, stort, det är fattigt och det är muslimskt. Det väcker många farhågor. Men jag tycker att det är väldigt viktigt att också understryka att i de flesta europeiska länder har man undervisat om som den stora fienden, hotet mot den europeiska civilisationen. Den dag då vi i sken av Savojen stoppade turken framför Wiens portar var en seger för och för den europeiska civilisationen. Den segern 1716 tror jag att det var som man firar i många länder, inte minst i , har förbytts i en seger 2004 som beror på att man öppnar för och släpper in i . Det tycker jag är väldigt viktigt. En helt ny mental bild och en helt ny syn på växer fram i länder. 5 Statsminister (): Större är icke segern ändock att man i har en 75-procentig opinion emot ett medlemskap. Det här sliter vi med. Vi har alla vår historia som vi bär med oss. Det är ett levande inslag i inrikespolitisk debatt. Jag såg den franske presidenten på presskonferens efter toppmötet hänvisa till folkmordet på armenierna och säga att om vi inte får en tydlig ursäkt på detta område från sida kommer vi att få svårt att vinna en fransk folkomröstning. Så kastar historiens skugga sin verkan över dagens politiska beslut. På vilka områden yttrade vi oss? Vi pratade vilt om det mesta, vill jag påstå. Men i ordnade former på toppmötet, snabbt, ur minnet: , naturligtvis, EU:s långtidsbudget, frågorna om FN och multilateralismen. Kinafrågan diskuterades inte vid vårt toppmöte. Den diskuterades på utrikesministrarnas möte. Där förutsätter jag att som vanligt förde fram den svenska positionen. Men detta är bara en del av toppmötet. Vi har 114 personer som arbetar på vår representation i . De pratar ständigt med andra länder. Vi har många medarbetare med oss på dessa toppmöten. Korridorerna bubblar av aktivitet. Texter byts, förhandlingar genomförs. Detta toppmöte är en enda stor levande kropp. De fåtaliga inlägg, i relation till det andra, som trots allt görs inne i toppmöteslokalen är ofta sådant som redan är känt, positioner som markeras. Det är sällan vi kommer in i den typen av överläggningar där man byter argument som påverkar en slutsatstext. Det är oftast färdigt, och vi redovisar en position. Det är ingen tvekan om var står i de viktiga frågorna om utvidgningen, synen på mänskliga rättigheter, EU:s långtidsbudget och synen på det nödvändiga internationella multilaterala samarbetet. 6 (): Tack för redovisningen från statsministerns sida. välkomnar naturligtvis också medlemskap. Det är ett stort och fattigt land som blir medlem, och man bryter en viktig religionsbarriär. Från sida har vi arbetat för att ska få ett fullvärdigt medlemskap och bli en fullvärdig rättsstat med lika villkor som alla andra. Vi är emot övergångsregler, och har jag förstått att det blir någon ny form av övergångsregler. Det blir någon blandning mellan permanenta och temporära övergångsregler. Risken är naturligtvis att vi får ett A- och ett B-lag i unionen. Det är inte bra. Villkorades Cypernfrågan med övergångsreglerna för ? Man valde själv detta. Hur uppfattar statsministern och regeringsförhandlarna fortsatta motiv för att arbeta vidare för att få mänskliga rättigheter, demokrati och bli en rättsstat när nu betraktas som en B-nation i EU? 7 Statsminister (): Det sista är farligt att säga och dessutom felaktigt att påstå. Det är icke en B-nation. Fullt medlemskap är vad förhandlingarna syftar till. Det måste vi slå fast. De övergångsregler som kallas för permanenta finns inom den ram som fördraget sätter upp. Därför var de möjliga för oss att acceptera men också för att acceptera. Övergångsregler är jag anhängare av. Vi behöver ha övergångsregler, dock icke permanenta. Då har vi skadat tanken med unionen. Just därför att är ett stort land och, som säger, ett fattigt land blir det naturligtvis när blir medlem i unionen påfrestningar och omfattande arbete som måste utföras. Det är inte lika lätt som att ta in eller . Det är två helt skilda saker, och det är självklart att unionen vid ett sådant tillfälle måste ha rätt att använda sig av övergångsregler. Det tar lite att välkomna 70 miljoner turkar än 300 000 malteser. Det ligger i sakens natur. Vi får inte vara slarviga eller naiva. Vi måste också skydda unionens intressen i det läget när vi växer på ett så dramatiskt sätt som vi gör. Det tycker jag är självklart. 8 (): Det är ett historiskt beslut som fattades i går. Det gläder mig att äntligen kan börja förhandla, inte minst för att är ett muslimskt land. Jag har delvis fått svar på min fråga gällande permanenta skyddsklausuler, som jag tycker är diskriminerande. Men jag har andra farhågor. Kommer vi att se EU-länder som tänker folkomrösta om EU-medlemskap? 9 Statsminister (): Det vet jag inte. Fransmännen har redan sagt det. Till den gruppen anslöt sig österrikarna i går. Vi ska komma ihåg att fransmännen har folkomröstat om ett annat lands medlemskap tidigare. Därmed beskriver det hur viktigt beslutet upplevs för om jag uttrycker mig försiktigt. Jag tror att den absolut viktigaste frågan kommer att vara hur hanterar relationen till . Det finns för oss som är medlemmar i unionen den rättigheten att i slutänden säga nej till ett nytt medlemsland. Den har vi alla. Den vill inte jag att vi ger ifrån oss. Den tillkommer och riksdag och det svenska folket, och vi tycker att det är naturligt. Andra länder har samma rätt. Hur man väljer att pejla av folkopinionen, hur man väljer att fatta beslutet, är deras rättighet. Jag utgår från att förhandlingsresultatet blir sådant och att processen som ligger framför oss är sådan att de konflikter som finns kvar undanröjs. Då kommer vi också att ha en ganska odramatisk ratificering av den överenskommelse som ska resultera i att vi säger välkommen till som medlem på samma villkor som andra i unionen, men säkert med vissa övergångsregler. 10 (): Jag vill instämma med statsministern i glädjen över att förhandlingarna kan inledas med om ett medlemskap i unionen. Bara den process som har pågått har betytt mycket positivt för mänskliga fri- och rättigheter i . Den har betytt mycket positivt för minoriteterna. Den spelar naturligtvis en roll för att lösa Cypernfrågan. Det finns skäl att anta att det beslut som har fattats kommer att skynda på processen. är, som statsministern sade, ett stort land, och det är en sak möjligen att klargöra saker och ting i lagstiftningen, och det tar innan det sjunker ned i hela detta land. Det som har inträffat är glädjande och kommer att betyda mycket. Man kan naturligtvis fundera på vad som hade hänt i den motsatta situationen, om EU hade gett kalla handen. Det hade inte varit bra för den europeiska utvecklingen. Jag vill ändå ta upp frågan om vapenembargot mot . Toppmötet har öppnat för ett hävande av detta embargo. Jag hörde statsministern på radion säga att de partier i som var emot detta hävande möjligen var något mer idealistiska än statsministerns eget parti. Slår man upp i en ordbok ordet idealistisk betyder det att sätta ideal före egen . Det ställer jag gärna upp på att mitt parti gör. Vilka påtagliga förändringar, statsministern, har skett av politik, respekt för mänskliga rättigheter, som gör att den i praktiken ger klartecken till ett hävande av embargot? Jag vill också ge statsministern möjlighet att klargöra och EU:s syn på mänskliga fri- och rättigheter i kontra frågan om embargot. 11 Statsminister (): Jag tar först frågan om minoriteterna i . Vi har från svensk sida, från regeringens sida, alltid varit fasta försvarare av till exempel kurdernas sak. Vi noterar nu hur mycket förhoppningar som knyts till medlemskapet exempelvis från den befolkningsgruppen åberopande kvinnornas situation och kvinnornas rättigheter. Överallt där EU har utvidgats har demokrati och mänskliga rättigheter stärkts. Överallt där unionen har fått vara med och sätta krav på lagstiftning och skydd för den enskilde har demokratin växt. Det är en fantastisk historia vi har bakom oss där de gamla strukturerna, inte minst från det kommunistiska , har ersatts av en ny öppenhet med mycket av skydd för den enskilde individen. Så är det, och så kommer det också att vara för del. Sedan var det frågan om övergångsregler. Vi får inte bli ohistoriska. Notera att någon ledamot, , åberopar 1716, inte som ett argument i sak, självklart inte, men ändock är det den typen av perspektiv som några tycker är lämpligt att lyfta fram när man diskuterar relationen EuropaTurkiet. Om medlemskapet då tar 10 eller att genomföra är i sammanhanget underordnat. Det viktiga är att processen har börjat och att om båda parter följer det regelverk som finns är den oåterkallelig. Vad gäller har vi uppfattningen att det embargo som finns är en mycket dålig lösning för att garantera en dialog med om mänskliga fri- och rättigheter. Embargot fungerar på så sätt, ska kammaren veta, att såldes vapen till från medlemmar i för i storleksordningen . Så effektivt är det embargot. Ska vi ha en chans att tala med ska vi naturligtvis gå i en riktning där vi skaffar oss en code of conduct, ett regelverk, som vi alla i unionen förbinder oss att följa och hanterar i dialogen om mänskliga rättigheter med fasthet och konsekvens. 12 (): Jag ska börja med att tacka statsministern, som befinner sig här för att ge oss information efter ett långt och intensivt toppmöte. Det är två frågor som jag skulle vilja beröra. Den ena är frågan om . Från sida sade vi tidigare att vi var ganska tveksamma om man kunde anse att verkligen hade uppfyllt Köpenhamnskriterierna, så att man kunde börja inleda förhandlingarna. har man börjat inleda den här processen, och då är det oerhört viktigt att man inte låter de krafter som finns runtomkring i , som inte vill välkomna och som gör det utifrån att man inte vill ha ett muslimskt land in i EU, få det utrymmet. Där är det viktigt att vi intar en gemensam ståndpunkt. Det jag vill lyfta upp när det gäller är den fråga som statsministern berörde, och det är folkmordet på armenier. Vi såg också protesterna utanför. Var det här en fråga som diskuterades med ? Det andra som jag vill betona är att det är viktigt att man följer upp de förändringar som gör, så att det sker förändringar i verkligheten när det gäller MR-aspekten, och framför allt att man också ser till kvinnors rättigheter. Det är tyvärr så att MR inte med automatik innebär att kvinnors rättigheter räknas in. Betonade den det? Den andra frågan som jag vill lyfta upp är embargot mot . har inte tillstått att det som hände på var ett övergrepp. Man har inte en enda gång sagt att det här var övervåld och att det inte var rätt att använda det mot det egna folket. Utifrån det perspektivet har inte förändrat sin politik över huvud taget, men det man får nu är en politisk signal om att släpps in fullt ut, trots att man inte erkänt de brott man har begått. Min fråga är då: Om det här vapenembargot, som statsministern sade, inte är effektivt , inte är bindande, vad är det som skulle göra att code of conduct, som inte heller är ett bindande åtagande, blir mer effektivt än det som finns ? 13 Statsminister (): Det sista kan man självfallet fråga sig. Det beror på oss som överenskommer om vi också följer en sådan hederskodex. Man kan aldrig vara säker på att alla länder gör det. Dagens situation med embargot är eländig. Att tro att det skulle vara den enda signal som EU har skickat till med anledning av händelserna på är fel. efter att det hände vidtog de tolv dåvarande medlemsstaterna en lång katalog av åtgärder riktade mot , alltifrån frysning av ministerbesök över till hur man behandlar kinesiska studenter och intressen att låna pengar utomlands. Det är säkert ett tiotal åtgärder som speglas i slutsatstexterna, tillsammans med vapenexportfrågan. Allt det andra har lyfts bort , utan att vi för den skull har slutat tala och tala ordentligt med om mänskliga rättigheter. Det återstår en av de åtgärder som vi vidtog 1989 som uppenbarligen inte fungerar särskilt väl. Jag tror att det är klok politik att gå i den här riktningen. Vad gäller medlemskapsfähighet, som har ifrågasatt, kan man alltid diskutera enskilda länders sätt att leva upp till exempelvis demokratiska fri- och rättigheter. Det är en legitim debatt, och den debatten ska vi välkomna. måste vi dock bedöma hur läget ser ut, och måste vi i det sammanhanget ha någon typ av auktoritet att luta oss emot. Vid utvidgningsbesluten har det varit kommissionens bedömning som har gällt. har kommissionen sagt att lever upp till Köpenhamnskriterierna, och att i det läget från vår sida säga att kommissionen någonsin har fel, därför att vi inte gör den bedömning de gör och vi vägrar starta medlemskapsförhandlingarna, hade varit att skapa en ordentlig politisk kris och dessutom att verkligen behandla som ett land annorlunda än andra. 14 (): Tack, herr statsminister, för all information. Jag vill höra kort om den narkotikastrategi som av vissa har kallats en knarkliberal triumf. Vad var position och inställning? Hur kommer det här att påverka drogbekämpningsmöjligheterna i ? 15 Statsminister (): Det här är ett område där vi ser att unionen kan ha större inverkan på vår verklighet än kanske på något annat. Brottslighet, knarkhandel, prostitution och övergrepp mot barn känner inte nationsgränser. Den brottsligheten är internationell. Den är vidrig, penningstark och hänsynslös.