prot · GR09103 · 2004-04-27 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:397 Till Interpellation 2003/04:397 av om svensk beredskap mot terrorism och andra extraordinära händelser Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellationsstunden redan var fulltecknad och har ministern andra åtaganden. Till Interpellation 2003/04:430 av om linje i kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresa, deltagande i och vårtoppmöten i . Interpellation 2003/04:438 Till Interpellation 2003/04:438 av om nolltolerans mot kränkningar inom försvaret Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utländskt besök. Försvarsdepartementet uppdrag expeditions- och rättschef 3 § Svar på interpellation 2003/04:390 om civilekonomexamen 1 Utbildningsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att civilekonomutbildningen ska utvecklas till en yrkesexamen och för att underlätta utvärdering och jämförbarhet av de yrkesinriktade högskoleutbildningarna. I examensordningen finns generella examina och yrkesexamina. När den nuvarande examensordningen infördes i samband med högskolereform var det yrkeslivets krav som var den primära utgångspunkten för fastställandet av vilka yrkesexamina som skulle finnas. Sådana utbildningar som direkt förbereder för ett speciellt yrke, och där särskilda legitimationskrav eller liknande behörighetskrav gäller, ansågs vara i behov av en särskild yrkesexamen. Därutöver tillkom ett antal yrkesexamina i examensordningen i enlighet med den dåvarande borgerliga regeringens förslag. Frågan om att införa en yrkesexamen med benämningen civilekonomexamen har väckts av bland annat . Det finns dock inga belägg för att det finns ett behov av en sådan examen. Det är svårt att finna självklara avnämare på det sätt som det finns för många av de nu reglerade yrkesexamina. En del ekonomer arbetar med olika former av ekonomiarbete, till exempel redovisning, budgetering och revision, medan andra arbetar med marknadsföring och inköp, organisationsfrågor, planering eller utredningsarbete inom företag eller myndigheter och andra offentliga organ. De som fullföljt ett ekonomprogram kallar sig ofta civilekonom. Civilekonom är dock inte en skyddad yrkestitel. Det finns inte heller belägg för att en reglering av civilekonomexamen skulle vara enbart positiv för utbildningen och studenterna som går den. En reglering skulle försvåra utvecklingen av nya programprofiler, då rätten att utfärda yrkesexamina kräver en prövning av nya utbildningar. Ekonomprogrammen i sin nuvarande form är dessutom ofta utformade så att studenter på fristående kurser kan inhämta en motsvarande utbildning genom lämpliga ämneskombinationer i sina kandidat- respektive magisterexamina. Detta är en möjlighet som bör värnas. Den projektgrupp inom som har sett över vissa examensfrågor i högskolan presenterade sina förslag i slutrapporten utbildning i utveckling Bolognaprocessen i svensk belysning (Ds 2004:2). Förslagen rör både generella examina och yrkesexamina. Bland annat har projektgruppen lagt förslag till principer för när en yrkesexamen ska vara motiverad. Gruppen anser att om ett yrke är reglerat enligt krav på examen i svensk lagstiftning, i EG-rätten eller i en majoritet av medlemsländerna inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet, EES, bör principen vara att utbildningen till detta yrke avslutas med en yrkesexamen. Sådana principer tydliggör det svenska systemet och reducerar osäkerheten kring på vilka grunder en utbildning kan beslutas leda till en yrkesexamen. Principerna visar också att avnämarperspektivet är centralt i förhållande till yrkesexamina. En så bred utbildning som utbildningen till ekonom omfattas inte av reglering vare sig i , på EU-nivå eller i en majoritet av EES-länderna. Projektgruppens förslag är nu ute på remiss och regeringen har ännu inte tagit ställning till dem. Ämnena inom ekonomutbildningarna ingår liksom all annan högre utbildning i kontinuerliga kvalitetsutvärderingar. Ett av syftena med dessa utvärderingar är att studenterna, oberoende av var i landet de studerar, ska kunna garanteras en likvärdig utbildning av god kvalitet. Likvärdig utbildning innebär dock inte att utbildningen ska vara likadan i hela landet. I utvärdering av utbildning i företagsekonomi 2002 konstaterar att det i bedömargruppens utvärdering inte finns några belägg för att det finns ett behov av att göra ekonomexamen till en yrkesexamen. Tvärtom betonas det att företagsekonomi erbjuder en generalistutbildning med stor ämnesbredd som ständigt utvecklas mot nya områden. Mångfalden av program med företagsekonomi som huvudämne vittnar om detta. Sammantaget anser jag inte att det finns någon anledning att reglera ekonomutbildningen i examensordningen. 2 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Även om jag inte har samma uppfattning som utbildningsministern vill jag också tacka för att svaret är ganska tydligt. I min interpellation ställde jag ju frågan om inte civilekonomexamen borde betraktas som en yrkesexamen, och utbildningsministern svarar att han inte anser att någon förändring av examen är aktuell. Det är ju så att det i högskolan behövs både generella examina och yrkesexamina. När en utbildning har en tydlig yrkesinriktning och när branscher och arbetsgivare har en klar uppfattning om vad en viss utbildning ska innehålla tycker jag att det finns anledning att karakterisera examen som en yrkesexamen. skrev ju i en rapport att det bland de 47 yrkesexamina också finns utbildningar som inte utgör villkor vare sig som grund för legitimation, skyddad yrkestitel eller yrkesbehörighet. Då skrev man dock på tal om civilekonomutbildningen att den förefaller närma sig en brett accepterad vedertagen profil och i konsekvens med det här resonemanget också skulle kunna ges för ett nationellt program för en yrkesexamen. tycker jag att utbildningsministerns argument mot att diskutera en yrkesexamen går lite grann i cirkel, för han hänvisar till departementets projektgrupp och citerar att en utbildning som är reglerad i lag ska avslutas med yrkesexamen, och så är ju inte fallet med civilekonomexamen. Frågan är och det är just det som är min fråga om det finns argument för att reglera utbildningen så att det blir en yrkesexamen. Med argument i den här rapporten tycker jag att det finns ganska starka skäl att ompröva dagens ordning. Varför är bland annat själva intresserade av att få en yrkesexamen? Ja, ett av de viktigaste skälen är kvalitetssäkringen. Kvaliteten på utbildningen måste motsvara krav som studenter och näringsliv har rätt att förvänta sig. En yrkesutbildning har ju en helt annan typ av utvärdering än vad en generell examen har. Det akademiska, det vetenskapliga innehållet, måste alltid vara mycket viktigt att utvärdera, men en formell yrkesexamen utvärderas också utifrån frågor om vad branschen efterfrågar, anställbarhet med mera. Det ska också vara lätt att jämföra olika högskolor med varandra. sker inte en sådan kvalitetssäkring av civilekonomutbildningen, trots att det i verkligheten finns en allmän uppfattning om att utbildningen leder till ett slags yrkesbehörighet. I den här utvärderingen av civilekonomutbildningen borde man ha ett aktivt deltagande förutom av högskolan också av näringslivet och av studenterna. En utbildning av den här karaktären måste också vara förutsebar för studenterna och för arbetsgivarna, med tydliga riktlinjer för vad examen ska innehålla. Man ska veta att kurserna har ett sammanhang och hänger ihop så att de stöder den kommande yrkesexamen. Jag vet inte, herr talman, om man med lite välvilja ska kunna tolka utbildningsministerns svar att han inte är intresserad av någon förändring så, att han är öppen för att ompröva sitt ställningstagande om det förs fram tillräckligt goda argument. Tror inte utbildningsministern i alla fall att vi generellt snarare kommer att behöva fler yrkesutbildningar på högskolenivå än vad vi har ? 3 Utbildningsminister (): Jo, , jag tror att det kommer att behövas fler yrkesutbildningar, inte minst fler korta yrkesutbildningar. Den nya yrkeshögskoleexamen, som precis har börjat användas ute på högskolorna, skulle kunna vara ett verktyg som stimulerar att vi får fler yrkesinriktade utbildningar i tät samverkan med till exempel näringslivet. Det tror jag. Däremot menar jag att man ska vara försiktig när det gäller att reglera utbildningar som inte har den direkta och klara yrkeskoppling som vi ser exempel på i vissa väldigt tydliga yrkesutbildningar. Jag menar att en civilekonomexamen är en generell examen som inte innebär att man söker sig till yrken som är reglerade i lag. Det är det som avses i svaret. Yrken som är reglerade i lag är yrken av den typ som vi har i sjukvården, till exempel läkare och sjuksköterskor. Där är det självklart att vi också har en yrkesexamen för att det ska finnas ett samband mellan den lagstiftning vi har för det centrala område i samhället som yrket gäller och den utbildning som ges. Men det är inte fallet när det gäller civilekonomutbildningarna. Jag lyssnar mycket till i det här fallet. I deras kvalitetsutvärdering är de mycket tydliga med att detta inte är ett område där de bedömer att det behövs en yrkesexamen. Jag har lätt att förstå att det kan ge lite extra prestige, och på kort sikt kan det vara intressant att driva en sådan fråga. Man hoppas att det ska lyfta utbildningen, men å andra sidan riskerar det att leda till en inlåsning. Att vi centralt reglerar en väldigt generell examen riskerar att snäva in den på ett olyckligt sätt. När den inte heller har den här skarpa kopplingen till ett särskilt yrke gör man det dessutom i onödan. Jag vill helst avstå från att i onödan inrätta fler yrkesexamina på högskolenivå. För det talar också Bolognaprocessen. Den processen är viktig för vår reformering av våra examina på högskolan. Vi ska se till att vi har examensformer i som är väldigt konkurrenskraftiga och tydliga gentemot omvärlden. Då ska vi vara försiktiga med att inrätta egna yrkesexamina som inte är lätta att förstå för omvärlden. Utbildningen blir i sig alltmer internationell. Alltfler av våra studenter reser utomlands. Vi bör ta emot alltfler utländska studenter. Vi bör ha en utveckling där vi närmar oss övriga examenssystem enligt Bolognaprocessen. När det gäller kvalitet är det min bestämda uppfattning att det inte får vara kopplat till att man råkar ha en yrkesexamen. Det handlar om några få yrkesexamina gentemot all den högskoleutbildning som vi har. Kvalitetskontroll och uppföljning måste gälla all utbildning. En av de frågor jag har drivit allra hårdast inom högskolans område har i själva verket varit att lämna det sporadiska kvalitetsutvärderingssystem vi hade och gå över till det läge vi har med ett av mest ambitiösa kvalitetsutvärderingsprogram. utvärderar regelbundet och återkommande alla program och alla ämnen på högskolan. Det sker genom att akademiker deltar och utvärderar varandra, men också, vilket jag tycker är viktigt, genom att man tar in arbetsgivarnas och arbetslivets synpunkter i dessa utvärderingar. Jag kan också konstatera att har gjort det i sin utvärdering av civilekonomutbildningarna. Där har man haft särskilda seminarier och särskilda diskussioner med företrädare för näringslivet och arbetslivet för att också få in dessa synpunkter i kvalitetsutvärderingen. Den kvalitetsutvärderingen får inte vara beroende av att man råkar ha en yrkesexamen reglerad från regeringens sida. 4 (): Som utbildningsministern vet debatter värnar väldigt mycket om fria akademiska utbildningar med generella examina. Men det motsäger ju inte att det i många branscher finns ett behov av olika former av yrkesexamina som ger auktorisation. För dem som önskar ska det naturligtvis alltid vara möjligt att avlägga en allmän ekonomexamen utan den här yrkesstatusen. En yrkesexamen ska inte ersätta en allmän ekonomutbildning. Utbildningsministern sade i sitt svar att regleringen skulle kunna försvåra utvecklingen av nya programprofiler eftersom yrkesexamina kräver en prövning av nya utbildningar. Men för det första ska yrkesutbildningen inte vara den enda ekonomutbildningen, som sagt. För det andra är denna prövning faktiskt viktig för att utbildningen ska svara mot yrkeskraven. I en enkät som själv gjorde svarade flertalet att de trodde att utbildningen skulle bli bättre med en yrkesexamen. Den utvärdering som utbildningsministern talar om allmänt i högskolan stöder jag till . Jag är den första att säga att det är oerhört viktigt att den vetenskapliga kvaliteten på utbildningarna granskas. Men sedan finns det utbildningar som väldigt direkt syftar till en viss typ av anställningsbarhet, och då är det viktigare än i vissa andra utbildningar att man i utvärderingen också väger in vad utbildningen leder till, vilka anställningsmöjligheter det finns och hur den uppfattas av avnämarna. Där skiljer sig olika utbildningar. har utbildningsministern i olika sammanhang uttalat att ska få en internationellt gångbar mastersexamen. Och det är mycket bra, även om jag undrar varför det har tagit så . Vi borde ha börjat med det här arbetet redan för länge sedan i . kommer det väl att ta kanske innan en ny examen kan sjösättas. När nu en ny examen diskuteras är det lämpligt att bland annat titta på ekonomutbildningen. När man ser över mastersexamen för ekonomer borde det ju vara naturligt att också reglera hur en eventuell civilekonomutbildning skulle se ut. Jag föreställer mig att en bra grundutbildning för ekonomer är och leder till en ekonomie kandidatexamen. Sedan skulle man, i enlighet med resonemangen om en mastersexamen, kunna ha en påbyggnad med en fördjupning på ett eller . Då skulle det inte på något sätt komma i konflikt med det internationella perspektivet att en sådan påbyggnad förutom att den gav en mastersexamen, också gav den svenska yrkestiteln civilekonomexamen. Det skulle inte försvåra, utan det skulle underlätta för den som tar en sådan examen. Det skulle inte krångla till någonting på den internationella marknaden. Det är naturligtvis också viktigt för ekonomerna att de kan få en mastersexamen. Det finns som sagt var ett stort engagemang hos studenter och hos egen organisation själva vara med aktivt och kvalitetssäkra sin utbildning. Jag tycker att man ännu mer än vad man har gjort borde ta det engagemanget till vara. Ett sätt vore att föra en öppen diskussion och lyssna på argumenten för att införa någon form av yrkesexamen. Därför hoppas jag att regeringen inte har låst sig i den här frågan. Jag tog fasta på att ministern talade om nuläget. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2003/04:417 om roll i det arktiska 5 Utbildningsminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att uppfylla tekniska universitets ansökan om att bli fullvärdig medlem i det arktiska samarbetet. Internationellt samarbete är ett oumbärligt inslag i dagens högre utbildning och forskning. Ett lovvärt initiativ är det samarbete som utvecklats inom ramen för mellan universitet och högskolor runt . Detta samarbete inleddes officiellt 2001 och omfattar nu över 50 medlemsorganisationer. Från deltar , och . Samarbetet inom bidrar till att skapa större förutsättningar för människor i regionen att ta del av högre utbildning, att stärka de arktiska folkens gemensamma identitet och att utveckla kunskap inom specifikt arktiska forskningsområden. Ökat samarbete mellan universiteten och högskolorna i regionen kan också bidra till regional tillväxt. Regeringen stöder samarbetet inom genom ett bidrag till delprogrammet North-2-North för att främja studentmobilitet mellan de deltagande lärosätena. är nationell kontaktpunkt för programmet i . Internationellt samarbete kring forskning som bedrivs kring sker även i andra former. Rymdbolaget har ett samarbete med och för diskussioner med avseende mätning vid i av data från satelliter i polarnära bana och förmedling av denna information via bredbandslänk. I samarbetet ingår bland annat att japanska och kinesiska organisationer placerar utrustning i . Vid () i bedrivs utveckling av satellitinstrument i samarbete med den . deltar också i forskningssamarbetet EISCAT som rör studier av den övre atmosfären. Organisationen består av sju medlemsländer och innefattar uppsändning av radarsignaler från med mottagning vid fyra radarstationer i , och . Huvudkontoret är placerat i . Internationellt samarbete ingår i universitetens och högskolornas uppdrag och deltagandet i olika samarbetsprojekt ska finansieras inom givna budgetramar. har i sitt budgetunderlag äskat medel för sitt deltagande i . Denna begäran kommer på sedvanligt sätt att behandlas inom ramen för arbetet med nästa budgetproposition. 6 (): Tack, utbildningsministern! Det här är vår första interpellationsdebatt. Vi ska försöka hålla den på en nivå som jag hoppas inte är så väldigt politisk. Jag har skrivit interpellationen av den anledningen att i mitt engagemang i har jag också fått möjligheten att som ordinarie ledamot med som ersättare arbeta i Arktiska parlamentarikergruppen. En av absolut viktigaste frågor i detta arbete när jag tog över ledamotskapet efter var just IT in the Arctic. IT-utbyggnaden av det arktiska politikområdet är ju fantastiskt viktigt, eftersom utvecklingen i nu går fort. , ett 60-tal olika institutioner, började att träffas och försökte bilda någonting som kunde hjälpa till att utveckla kunskapen om det arktiska området. Då kom diskussionen om i gång. Det gick ganska snabbt. Det var på lösa boliner i början men har sedan formaliserats ganska snabbt, vilket gjorde att man anställde rektor , som är placerad i norska . Minst två gånger träffar jag våra parlamentariska vänner från både och och med , och . Det är så inspirerande att lyssna till att vi nu är i gång med någonting i arktisk kunskap i de här länderna som skulle kunna betyda att man utbildar sig till exempel till lärare, ekonom eller läkare med en arktisk touche av kultur, historia, geografi och miljö ja, allt som har med det arktiska området att göra. Som svensk får man lite dåligt samvete varje gång, eftersom de andra länderna tar så mycket större ansvar för just än vi har gjort från . Vi har i grupp som är intresserad av arktiska frågor diskuterat frågan, vilket gjorde att jag företog en resa. Jag har träffat universitetsrektorn vid en konferens på i de här frågorna. Hur skulle vi kunna lösa frågan i ? Jo, genom att ett universitet tar huvudmannaskapet för övriga universitet i . Mitt förslag här betyder alltså inte att ensamt ska bli den som jobbar med de arktiska frågorna. ska bli centralen och ska bli ledare för den svenska delen av det arktiska . ledamot i , som ju är vice ordförande i partiet där, har bestämt sig för att satsa sina 5 miljoner från sida. Det skulle kännas väldigt bra om ministern kunde säga att vi ska se positivt på behandlingen av ärendet i propositionen. Det står att ärendet ska tas upp, men ordet positivt ser jag inte! Det skulle vara en stor framgång om nu kunde ta sitt ansvar och ministern svarar att vi ska se positivt på det här och att vi anser att det är väldigt viktigt. Jag väntar på svaret! 7 Utbildningsminister (): Jag förstår att skulle tycka att det var någonting skarpt att få med sig i interpellationsdebatten. Men ärendet bereds i , och vi återkommer i budgetpropositionen. Det som skiljer oss från flera andra länder som deltar är att vi har lagt resurserna och makten långt ut i organisationen i förvissning om att våra universitet och högskolor själva kan avgöra vilka samarbeten de vill satsa på, vilka de avstår ifrån och hur de ska använda sina resurser. Alternativet är ju att hålla inne en del av pengarna och att vi centralt pytsar ut dem vartefter det kommer upp ett intressant internationellt samarbete. Jag tror inte att det är den bästa modellen, och jag utgår från att om man prioriterar detta högt också är berett att prioritera medel för det. Sedan ska vi ta ställning till om det finns möjligheter att skjuta till lite extra. Det återstår att se. Det är ett viktigt samarbete. Det är ett spännande område både utbildnings- och forskningsmässigt som växer i den här delen av världen. Här finns rymdfrågorna, som är stora och viktiga och där det finns särskilda villkor och möjligheter i den här delen av världen att bidra till kunskaperna. Här finns miljöfrågorna. Också där pågår mycket intressant forskningssamarbete kring de arktiska områdena där det finns tecken på att man kan få svar på svåra generella frågor för jordklotets framtid genom att koncentrera sina insatser till de arktiska områdena, där man kan se förändringar på ett annat sätt än i många andra områden. Här finns naturligtvis de kulturella frågorna. insatser kommer att vara viktiga också i det perspektivet. När man reformerar sin forskningspolitik och sitt utbyte av studenter är det viktigt att ha med sig ett nordiskt och arktiskt perspektiv. Men frågan kommer att fortsätta beredas till budgetpropositionen. 8 (): Det var i och för sig ett intressant svar. Ändå tror jag att vi måste krypa in i pudelns kärna. Det är lätt att svara lite svepande som ministern nu gör och säga att vi kan satsa lite här och där. I interpellationssvaret sägs det att satsar några kronor via North-2-North. Men vad är det för summa? Det som inte stämmer riktigt, ministern, är att inte har något samlat grepp och inte något samlat ägande och ansvarstagande för . Vi kan ju inte peka ut ett ställe i såsom norrmännen och finnarna kan som har ansvaret för del av denna viktiga verksamhet, som ju har etablerats nu av ett 60-tal olika institutioner. Som jag sade i mitt förra inlägg tar vi in i bilden därför att var först. var med i startprocessen. I , herr talman, finns det fem sex olika lärare som har specialiserat sig på utbildning som pekar i riktning mot det arktiska arbetet. Det är därför mitt förslag är att det vore lämpligt att detta ligger i norr, nära det arktiska området. har en rektor som är engagerad i ämnet, och hon har lärare omkring sig som tycker att detta är väldigt viktigt. Där finns ett stort utbyte med andra universitet som präglas just av arktisk kunskap. Som jag sade tidigare gäller det utbildningar till ekonomer som vill jobba med det arktiska området, lärare, läkare och forskare inte minst. Det gäller dem som i sin examen kanske behöver få 20 poäng arktisk kunskap. Med min värmländska touche är det därmed ingenting som säger att inte i eller eller har kurser med arktiskt kunskap. Men gäller det rektorn för det arktiska universitet. Vi som jobbar med frågorna i den parlamentariska gruppen eller i det vill veta att i har regeringen bestämt sig för att satsa 5 miljoner, ungefär som norrmännen och finnarna har gjort för att hålla samman det arktiska . Vi har en klar profil; det är som är samordningsorganet. Där finns ekonomin för den här verksamheten. Det är nog ingenting som är politisk skarpt för mig, utan jag tror att vi är många inte minst på och även på andra ställen som jobbar med de arktiska frågorna och som tycker att det här är viktigt. I , vågar jag påstå, är det här en fråga som ligger oss varmt om hjärtat över alla partigränser. Jag hoppas att utbildningsministern känner att jag har ett engagemang i det här frågan, och jag skulle gärna vilja ha ett positivt svar. När det gäller forskningen återkommer vi också i nästa interpellationsdebatt om . 9 Utbildningsminister (): Ja, det är ingen tvekan om att har ett engagemang för de här frågorna, men det kan inte vara så att allt som är viktigt ska finansieras med någon ny resurs eller något nytt medel direkt riktat till . De har stora resurser till både utbildning och forskning och stor frihet att själva använda de resurserna som de själva finner viktigt.