prot · GS0947 · 2004-12-09 00:00:00 — Vi tror att det är viktigt att satsa på det när det gäller att förebygga ohälsa på arbetsplatserna. Företagshälsovårdens roll måste också stärkas i detta arbete. Vi vill också ha en översyn av lagstiftningen för att förbättra det systematiska arbetsmiljöarbetet. Under detta område finns också försöket med arbetstidsförkortning som ska genomföras . Jag tog upp detta i mitt tal i går, och jag ska inte beröra det ytterligare här. Om de hade varit här hade de fyra borgerliga partierna gemensamt gått till attack mot frågan om individuell kompetensutveckling. Vi får konstatera att i den här budgetpropositionen nådde vi inte ända fram. Det var en bra tanke, men vi har tyvärr inte lyckats hitta ett system som är tillräckligt bra för att vi ska tro på det i det långa loppet. Vi har avsatt pengar i riksgäldskontot med över 1 miljard . Pengarna finns sparade och ska nu användas till annat i stället, bland annat kompetensutveckling för personal som arbetar med vård och omsorg. Möjligheten till studiemedel för äldre ska också förbättras. Vi har inte hittat ett system för kompetensutveckling som framför allt slår någorlunda jämnt på arbetsmarknaden. De system som vi har tittat på har haft den lilla gemensamma nämnaren att det är de som har det bättre på arbetsmarknaden som tjänar på det. Vi vill ha ett system för kompetensutveckling som är någorlunda rättvist för alla samhällsgrupper, inte bara för dem som har ett bra jobb och finns på en arbetsplats som redan satsar relativt mycket på kompetensutveckling. Vi vill komma åt grupper på arbetsmarknaden som inte har en naturlig kompetensutveckling i sina arbeten. Det har vi helt enkelt inte lyckats med med de system vi har tittat på. Under det här området finns också frågorna om diskriminering. Där tänkte jag lyfta fram HomO, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Vi föreslår i budgetpropositionen att HomO ska fortsätta att förstärkas med de kommande tre åren. Vi har lagt fram ny lagstiftning om förbud mot diskriminering som ska efterlevas och som ska motverka homofobin i samhället. har antalet ärenden till HomO ökat kraftigt . Därför är det mycket motiverat att den satsningen som inleddes när budgeten utökades fortsätter . Jag beklagar att det finns ett parti, , som yrkar på att HomO ska få mindre pengar än föreslaget, trots att partiet i en debatt anförde det som ett argument för att vi inte skulle genomföra förändringar inom sociala området. Under området finns också de arbetsrättsliga frågorna. Där är det viktigt att lyfta fram problemen med visstidsanställningar, som de tre samarbetspartierna jobbar med. Vi har gemensamt en uppgift att vi ska försöka minska den osunda användningen av visstidsanställningar. Vi vet alla att utbredningen har ökat . är det nästan 700 000 personer som har dessa otrygga anställningsförhållanden. Därför har vi en gemensam ambition att vi måste försöka minska missbruket av dessa. är det en departementsskrivelse på gång som ska gå ut på remiss . Våra tre partier lägger fram ett förslag som vi vill att arbetsmarknadens parter ska ta sig en ordentlig funderare på och se om vi är inne på rätt spår. Sedan lär vi återkomma till med en proposition på området. Jag vill gå över till att tala om Arbetsdomstolen. Jag tyckte att från hade en lång och välformulerad argumentering om att flytta diskrimineringsfrågorna från Arbetsdomstolen, inte minst vad gäller lönediskrimineringsfrågor. Vi kan omöjligt stödja reservation om detta, av den enkla anledningen att det utredningsarbetet redan ligger i , som ska se om Arbetsdomstolen är den bästa myndigheten för att avgöra dessa frågor. Eftersom ska lägga fram sitt förslag känns det lite förmätet att här i kammaren ändra på den ordningen. låter vi utredningen ha sin gång, och sedan får vi se vad de kommer fram till. Därefter får vi ta ställning. Men det är inte helt obekant att har invändningar mot att just Arbetsdomstolen och arbetsmarknadens parter ska sitta och avgöra de här frågorna. Sist, herr talman, är det jämställdhetsfrågorna, som ligger under det här avsnittet. Vi måste naturligtvis fortsätta att lyfta upp jämställdhetsfrågorna, och de ska genomsyra alla politikområden. Vi har ett gemensamt ansvar. antog vi betänkandet Jämt och ständigt, där våra tre samarbetspartier har lagt fram förslag om fem prioriterade områden som vi måste jobba med ytterligare. Ett av dem är lika lön för likvärdigt arbete. Detta är ett arbete som vi måste fortsätta med, som man inte löser i en handvändning. Där kom vi in på att staten är en arbetsgivare med flera myndigheter. Därför har vi nu i budgeten lagt till ett nytt anslag, 24:3, med inrättande av en delegation för stöd till jämställdhetsintegrering. Vi ska kunna vara ett föredöme på det här området för just de statliga myndigheterna, och då vill vi ha en samordning när det gäller jämställdhetsintegreringen. Vi har sagt att delegationen ska verka i bara , men det är inte omöjligt att det blir en förlängning på något sätt. Om delegation är det bästa sättet att arbeta på detta område eller inte får tiden utvisa. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi satsar ytterligare på jämställdhetsarbetet och att riksdag, regering och de statliga myndigheterna kan vara ett föredöme i det arbetet och påvisa att det är möjligt med förändringar, inte minst för resten av den offentliga sektorn, på landstings- och kommunnivå men också i privata företag. Man kan om man vill. Våra tre samarbetspartier har ett gemensamt intresse av att fortsätta detta arbete och bli ett föredöme. 238 () replik: Jag konstaterar att berör individuellt kompetenssparande och att ni inte har hittat någon bra metod. Det går kanske att hitta några guldkorn i särskilda yttrande i det här ärendet. Jag skulle vilja ta upp jämställdheten. Det är naturligtvis väldigt viktigt att regering och riksdag är föregångare när det gäller jämställdhet. Där finns säkert mycket mer att göra. Jag tänkte också på en annan sak, på jämställdhetsarbetet ute i företagen. Enligt lag ska företag med mer än tio anställda ha en jämställdhetsplan. upptäckte man att det var mer än 10 000 företag som saknade jämställdhetsplaner, och då gick det ut en påminnelse. Jag har inte riktigt sett resultatet av den här undersökningen, men jag tror att det är väldigt många företag som fortfarande saknar detta viktiga instrument. Jag undrar om har någon tanke om hur man ska få företag att verkligen upprätta och aktualisera jämställdhetsplaner. 239 () replik: Det är riktigt, som du tar upp, att det har varit problem med behandlingen av dessa jämställdhetsplaner i början. Jag har förstått att det är två saker som har varit svåra. Företagen har inte vetat hur en jämställdhetsplan ser ut och hur den ska kunna användas praktiskt. Därför har JämO utarbetat olika mallar för det här och tagit fram goda exempel. Jag vet att tog fram en jämställdhetsplan som skickades in, och den togs fram som ett gott exempel på hur en mindre arbetsgivare kan verka för de här sakerna. Det har då använts som ett gott exempel för andra som har efterfrågat hur man på en arbetsplats ska kunna verka. Jag tror att det är väldigt bra att man påminner om det. Jag tror inte att det är möjligt att genomföra det här , men jag tror att det sprider sig mer och mer bland företagen att det är möjligt och att man kan jobba med det. Därför ska vi fortsätta att påminna företag som ännu inte har levt upp till kravet. 240 () replik: Jag är personligen ingen vän av pappersprodukter, och det finns många planer, arbetsmiljöpolicyer och jämställdhetsplaner. Men jag måste ändå säga att jämställdhetsplanen är någonting oerhört viktigt att jobba med. Det är inte bara innehållet utan också själva processen, där det sker ett nära samarbete mellan arbetsgivare och arbetstagare. Det är också viktigt att de förnyas. Det jag funderar på är om har några tankar om att man ska kunna ha något slags sanktioner mot de företag som trots allt underlåter att upprätta jämställdhetsplaner. Hur ska man få dem att göra detta viktiga jämställdhetsarbete? 241 () replik: Det kan alltid vara bra med både piska och morot. Frågan är om vi har kommit till den situationen att vi kan konstatera att det inte hjälper med morot utan att vi kanske måste ha piska också. Jag vet inte om vi har kommit så långt. Jag är personligen inte helt främmande för att det kan behövas någon sanktionsmöjlighet. Än så länge är jag dock övertygad om att arbetsmarknadens parter ska kunna komma överens om detta, precis som du säger att fack och arbetsgivarparter på de olika arbetsplatserna jobbar med detta tillsammans. Där är processen det viktiga, att uppmärksamma och att lära sig ta hand om de här frågorna på ett helt annat sätt än man har gjort tidigare. Det tror jag är det viktigaste. Utvecklingen går trots allt i en positiv riktning när det gäller jämställdhetsfrågorna. Därför tycker jag inte att det just nu finns någon orsak att föra in piskan i det här arbetet, än så . 242 (): Och denna lilla spillra från arbetsmarknadsutskottet! Den här diskussionen känns, som sade, en aning avslagen, när det kom en halv diskussion den ena kvällen och en halv kvällen därpå. Jag ser inte heller särskilt många som kan begära replik, så jag kanske inte ska förlänga debatten så mycket. Det utgiftsområde som vi pratar om nu är utgiftsområde 14. Vi avhandlade 13 i går. När det gäller pengar är det ett litet område; det handlar om bara totalt. Men de här pengarna är nog så viktiga i sitt sammanhang. I stället ligger tyngden inom det här utgiftsområdet på viljeinriktning och regelsystem för viktiga frågor som arbetsmiljö, arbetsrätt, jämställdhet och övrig diskriminering. I har vi en alldeles utmärkt arbetsmiljölag det verkar alla parter vara överens om. Ändå fungerar det inte så bra på arbetsplatserna. Ohälsan i arbetslivet och den höga sjukfrånvaron diskuterade socialförsäkringsutskottet i går, så den debatten behöver vi inte upprepa i vårt utskott. Men det kan ändå vara värt att lyfta fram att den fysiska arbetsmiljön i är bra i en internationell jämförelse. Antalet arbetsplatsolyckor är betydligt mindre än i jämförbara länder. Däremot har vi fortfarande inte riktigt klarat ut den psykosociala arbetsmiljön, och det behöver vi göra mycket mer. För att få kontrollen av arbetsmiljön att fungera ännu bättre har regeringen tillsatt en utredning om arbetsmiljölagen, och regeringen arbetar också med den kritik som har fört fram om styrning, redovisning och kontroll av . För oss socialdemokrater är det av yttersta vikt att vi har ett arbetsliv som inte gör folk sjuka. Hur det ska gå till har vi hört i den tidigare debatten, så det behöver jag inte upprepa igen. Men det räcker inte bara med att inrikta politiken på att människor inte ska bli sjuka. Vi måste också skapa ett klimat på arbetsplatserna som tillåter att vi inte alltid behöver jobba . Även vi som har en och annan skavank måste få chansen att vara med. Det måste ändå vara mycket bättre, både för individen, arbetsplatsen och samhället om vi får bidra med det vi orkar i stället för att vara sjukskrivna på heltid och om vi alla börjar prata om vad vi förmår och inte om vilka brister vi har. Jag är också övertygad om att vägen till bättre hälsa bland annat går genom ett större inflytande över ens eget dagliga arbete. Varje individ bör så långt det är möjligt få inflytande över sin arbetsdag och sin arbetstid, både vad gäller längd och förläggning. Runtom i landet vimlar det av olika sätt att få inflytande över den egna arbetstidens förläggning. Forskningen har visat att om man själv får bestämma när arbetstiden ska ligga känns det också som om man jobbar . Det är väl i och för sig inte så konstigt, för om jag för möjligheten att styra mitt arbete efter fritidens behov får jag också större möjligheter att utnyttja fritiden på ett bättre sätt. Det pågår i den frågan en beredning i utifrån den utredning som KNAS har lämnat ifrån sig. Det förekommer och har också förekommit en mängd försök med kortare arbetstid i olika former. Det handlar om sex timmars arbetsdag, kortare arbetsvecka, jobba och vara ledig , arbetstidsbank och mycket mer. Det utmärkande för nästan alla försöken är att personalen mår bättre och blir gladare, vilket gör att verksamheten fungerar bättre och effektivare. Men många av de här försöken har fått sluta för att det kostat för mycket. har det inte gjorts någon ordentlig vetenskaplig undersökning om vad som finns på plussidan och minussidan. Det vill vi råda bot på genom att ge ett uppdrag vilket man inte kan ge universiteten, att organisera ett försök med arbetstidsförkortning under vetenskapliga förhållanden som gör att vi kan dra några säkra slutsatser av försöket, särskilt när det gäller sambandet mellan arbetstiden och hälsa men också om det påverkar jämställdheten både på arbetsplatsen och i hemmet. Förutom en bra arbetsmiljö och inflytande över den egna arbetstiden är också en fortlöpande kompetensutveckling av största betydelse för ett gott arbetsliv. Samhällsutvecklingen går oerhört snabbt. Både den tekniska och humanistiska utvecklingen går med rekordfart. Jag vet inte om det någonsin har varit så att det man lärde sig i ungdomsskolan räckte hela arbetslivet, men är det definitivt inte möjligt. Vi måste räkna med att lära oss nya arbetsuppgifter hela livet och kanske helt byta yrkesinriktning, inte bara en gång utan under en livstid. Det betyder att det livslånga lärandet måste fungera för alla, grundutbildning och gymnasium genom komvux, arbetsmarknadsutbildning för dem som är arbetslösa eller riskerar att bli det och högskoleutbildning även för vuxna som vill sadla om senare i livet. Allt detta ansvarar samhället för. Vi betalar kostnaden solidariskt genom vårt skattesystem. Det största ansvaret för att alla ska hänga med i utvecklingen på en arbetsplats ligger förstås hos arbetsgivaren som ska stå för kontinuerlig fortbildning. Vi vet att det är stora skillnader på hur den slår för olika kategorier på arbetsmarknaden. Förenklat kan man säga att ju högre utbildning individen har från början desto mer fort- och vidareutbildning får man på arbetsplatsen. Det betyder naturligtvis att LO:s kvinnor i vanlig ordning står längst ned på stegen. Förutom samhällets och arbetsgivarens ansvar har vi under försökt hitta ett system för ett individuellt ansvar för fort- och vidareutbildningen, inte genom kompetensutveckling, , för det hoppas vi fortfarande ska fungera, utan genom kompetenssparande. Trots idoga försök att hitta en form för det individuella kompetenssparandet jag lovar de borgerliga partierna att vi verkligen har ansträngt oss har vi inte hittat ett system som uppfyller våra socialdemokratiska krav på rättvisa. Vi ville hitta ett system som inte blir ett utvidgat pensionssparande utan som verkligen används för kompetensutveckling. Systemet skulle också göra det möjligt för till exempel de LO-kvinnor som jag tidigare pratade om, de som står längst ned på stegen till arbetsgivarens kompetensutveckling, att få vara med. Alla förslag som vi prövat med olika former av subventioner och för dem med de lägsta inkomsterna har blivit alltför krångliga och för tunga att administrera. Lagrådet har också haft en mängd invändningar mot förslagen. Så, de borgerliga partierna, i denna fråga får ni rätt i de farhågor ni hade . Det blir inget förslag om individuellt kompetenssparande. I stället får vi glädja oss åt att pengarna kommer att användas till kompetensutveckling för just de kvinnor som jobbar och sliter i äldreomsorgen, de kvinnor som inte skulle haft någon möjlighet med det borgerliga förslaget till individuellt kompetenssparande. Pengarna kommer också att användas för att ge äldre i arbetskraften möjlighet att studera med studiemedel. Vi socialdemokrater vill öka möjligheterna för människor att stanna kvar i arbetslivet fram till pensionsåldern. Då är det också viktigt att man även ska kunna ta del av kompetensutveckling och kanske till och med kunna sadla om till ett nytt yrke. Utgiftsområde 14 behandlar också viktiga frågor som jämställdhet och andra diskrimineringsfrågor, men klockan är mycket och det är inte så många som är intresserade just . kommer att behandla de här frågorna i annan ordning också med speciella skrivelser så jag lämnar dem just . Jag vill ändå lägga till lite grann om jämställdhetsfrågorna. Vi har konstaterat att och inte vill ha de metodutvecklingspengar som pratade om för att hitta nya metoder för jämställdhetsintegrering. Det vill man ta bort helt och hållet. Däremot noterade jag i går i den debatt som var att representant tyckte att man kunde ordna jämställdheten genom att subventionera städtjänsterna. Det tror inte vi socialdemokrater på. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades betänkanden /05:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2004/05:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd 2004/05:UbU3 Kvalitet i förskolan, m.m. Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /05:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m. 2004/05:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:248 av ()till statsrådet för hiv/aids-epidemi i länderna runt 2004/05:249 av ()till näringsminister och bilaterala handelsavtal med länder i , och 2004/05:250 av ()till statsrådet dödade i trafiken 2004/05:251 av ()till statsrådet skolelevers kunskapsnivå 2004/05:252 av ()till utrikesminister av Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:554 av ()till utrikesminister mot 2004/05:555 av (m)till finansminister 2004/05:556 av ()till justitieminister 2004/05:557 av ()till näringsminister 2004/05:558 av ()till finansminister myndighetsbeslut /05:559 av ()till statsrådet 2004/05:560 av ()till statsrådet mot utanförskap och bidragsberoende 2004/05:561 av ()till justitieminister vid i /05:562 av ()till statsrådet på läkemedel 2004/05:563 av ()till statsrådet av vattenkraften /05:564 av ()till statsrådet 2004/05:565 av Axel Darvik (fp)till statsrådet i klassrummet 2004/05:566 av ()till jordbruksminister i långbänk 2004/05:567 av ()till statsrådet för aborter Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:477 av ()till statsrådet trafik och vinterväglag 2004/05:489 av ()till samhällsbyggnadsminister Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 30 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med anf. 84 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 6 § anf. 160, av andre vice talmannen därefter till ajourneringen , av talmannen därefter till och med 11 § anf. 192 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 215 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med anf. 224 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.