prot · GS0913 · 2004-10-13 00:00:00 — Det är den verklighet vi lever i och har att hantera i . Det är ändå så att vi är beroende av övriga landet, men det övriga landet är också beroende av . Det måste därför finnas förutsättningar för att ska kunna klara sig. I det sammanhanget kan man inte låta bli att påtala de särskilda problem som finns i en storstadsregion. har de uppstått genom felplaneringar och ibland genom att människor väljer att bosätta sig här. Det är problem som finns och kostar storstadsregionernas skattebetalare väldigt mycket pengar . Andra skattebetalare kommer oftast undan detta. Jag tänker till exempel på hemlösheten som är betydligt större i storstadsregionerna. Jag tänker till exempel på att den fysiska planeringen ofta är mycket mer komplicerad och kräver mycket speciella lösningar på grund av den täta bebyggelsen. Jag tänker till exempel på att det i de flesta större städer i har funnits stora mentalsjukhus . Det har gjort att många av de psykiskt sjuka finns här. Vi har också ofta en koncentration av missbruk. finns det också felaktigt planerade fysiska miljöer som tar åratal att återställa, och ibland är det kanske omöjligt. På väldigt många håll finns det också en besvärande segregation som det tar och kräver mycket resurser att få bort. Vår arbetsmarknad består inte av industrin. Det finns nästan inga industrijobb kvar i . Det finns en tjänstesektor. Där finns de välutbildade människorna, men tjänstesektorn består också av lågavlönade människor som städar, lagar mat, serverar mat och servar på olika sätt. Det är väldigt viktigt att man kommer ihåg också det perspektivet när man pratar om tjänstesektorn. I det sammanhanget måste man också säga att det är de här jobben som vi vill slå vakt om när vi talar om de statliga jobben. Man kan ha lyckats återanpassa någon som har varit sjukskriven och som kanske fått ett sådant arbete. Jag skulle kunna berätta om en kvinna som jag hade kontakt med och som precis hade fått ett jobb på en statlig myndighet efter en lång sjukskrivningsperiod, men hennes arbetsplats kommer att utlokaliseras. Hur ska vi förklara för henne att hennes arbetsplats har utlokaliserats, av något skäl som hon inte kan förstå. Hon har länge kämpat med sin sjukskrivning och har äntligen fått tillbaka sitt jobb. Det är rimligt att man i viss mån utlokaliserar statliga myndigheter från , men också vi har en arbetsmarknad. Vi har inte en lägre arbetslöshet än vad man har i landet i övrigt. Vi ligger ungefär på riksgenomsnittet. Detta gör naturligtvis att vi måste slåss för våra arbetstillfällen. Dessa består väldigt ofta av av jobb inom de här myndigheterna. Vem ska rädda när den mister sina arbetstillfällen? I vilka tidningar stod det att 3 000 jobb på mindre än försvann från ? Det var vad som hände 1994. Det stod inte en rad i tidningarna om detta. För att vi ska kunna ha en regionalpolitik måste den hänga ihop i hela landet. Man kan inte säga att det bara är en del av vårt land som ska ge. Vi måste också ha en politik som hänger ihop i hela landet. 229 () replik: Ja, vilka ska rädda ? Jag tycker att det låter lite häftigt när här säger att en stockholmare nu ska rädda . Jag har i mitt anförande om utflyttning för att hela ska leva inte sagt ett enda ord om att vi inte stöder . vill hjälpa till med att rädda med ett Stockholmspaket i 25-miljardersklassen. Där finns ringleder, citytunnlar, getingmidjor och allt som behövs runtomkring för infrastrukturen. Men är beredd att gå till sin regering och säga till den att återinföra etableringsstödet i glesbygdsområdena A och B, vilket skulle innebära ett etableringsstöd om till både nya arbetstillfällen och investeringar som tidigare helt plötsligt togs bort ur den nuvarande budgeten? Det betydde otroligt försämrade möjligheter trots den dåliga infrastruktur som finns i . 230 () replik: har ju en förmåga att i alla sammanhang koppla ihop tillväxten i glesbygden med infrastrukturen. Den är säkert viktig, men det är inte enbart den som är viktig. Jag måste erkänna min okunskap om etableringsstödet. Jag kan ingenting om det, så jag ber att få passa i just den frågan, men jag skulle vilja göra följande påstående: Man kan inte använda den argumentationen att man bara därför att man har tagit bort glesbygdsstödet ska vara beredd att föra över viktiga delar av arbetsmarknad till det övriga landet. Det håller inte, . 231 () replik: Vi är helt överens om det. Jag talade i mitt anförande om den nya typen av regionalpolitik, som jag kallade en omvänd regionalpolitik. Vi börjar nu att återflytta arbetstillfällen från till och från till . Jag tycker verkligen att det är lite obegripligt. Jag har vidare en fråga till . Det förs nu diskussioner om att bland annat kan flyttas till . Tror att det vore bra att kom närmare till naturen och att det kanske skulle leda till vettigare beslut? 232 () replik: Huruvida det blir vettigare beslut eller ej beroende på var myndigheten ligger tillåter jag mig att inte ha någon uppfattning om. Det är faktiskt de som sitter på myndigheten som fattar besluten. Men jag tycker att en del av den statliga verksamheten inte ska ligga i . Man måste dock se till helheten när man bedömer vilka myndigheter man ska flytta ut. Utflyttningar kan i olika sammanhang drabba väldigt hårt. Det är inte så att alla anställda på myndigheterna är personer som lätt kan få jobb, utan det kan bli fråga om en mycket lång arbetslöshet. Jag kan inte tro att det kan vara positivt att vara arbetslös oavsett om man bor i eller i . Det är nog lika illa på båda ställena. 233 () replik: Jag vill ta upp en regional fråga inom . Vi har en gemensam arbetsmarknad i StockholmMälardalen, och som jag upplever det avlastar vi bostadsmarknad i den inre delen av . är utbyggd, men vi har problem. ABB-chefer pratar bland annat om att flytta verksamheter från på grund av att trafiken på är överbelastad. Dels är det många som åker på den, dels är sträckan TomtebodaKallhäll i en propp som försenar tågen. Det har där aviserats en utbyggnad, som om den går fort ska kunna vara genomförd . Det är helt oacceptabelt om man ska klara den inomregionala regionalpolitiken. Det innebär att verksamheter ska flytta från den inre delen av till . Vilken möjlighet har man från s-sidan att motverka det här? 234 () replik: Jag tror att och jag är helt överens i den frågan. är i varje fall i stor utsträckning en gemensam arbetsmarknadsregion. Det kan säkert göras mer. Den stora haken har varit Mälartunneln. Den är ett exempel på de komplicerade fysiska projekt som man måste genomföra och som gör att det blir extra kostsamt och besvärligt i den tätbebyggda storstaden. Detta kommer att ta sin tid, men det är ett av de infrastrukturprojekt som är mest prioriterade enligt det beslut som vi fattade i kammaren . Det är nog väldigt svårt att genomföra det här projektet fortare. Jag hoppas verkligen att vi kan föra en dialog omkring att vi ska kunna klara det , men jag tror inte att någon kan kräva att det ska ska kunna gå fortare än det gör just . 235 () replik: Problemen är ju större än så. Det gäller dels Getingmidjan, dels sträckan TomtebodaKallhäll. Därtill kommer situationen i , där SL-tågen har företräde till spåren framför de tåg som kommer utifrån landet. Det är en fråga som dels påverkar den inomregionala balansen i StockholmMälardalen, dels påverkar hela landets tågtrafik. Som jag ser det är det en fråga av både nationellt och regionalt intresse. 236 () replik: Låt mig om detta också säga att Mälartunneln som sådan är en förhållandevis ny idé. Den har inte funnits i tankevärlden under mer än fem, . Jag tycker trots allt att man har gått fram ganska fort med den. Låt mig också säga att självklart har rätt, men sträckan TomtebodaKallhäll ligger längre fram i infrastrukturplaneringen. Den behöver inte ligga före, av den anledningen att så länge tunneln inte har byggts färdig finns det inte heller något behov av spåren där, för de har ingenstans att ta vägen. Det är väl det som är problemet. När det gäller SL-tågen vill jag säga att vi nu har en utredning som håller på att bearbetas inför den nya transpolitiska proposition som kommer . gäller de nämnda förutsättningarna, och att snabbt ändra på dem utan att göra närmare analyser tror jag skulle bli väldigt komplicerat. 237 () replik: Som tidigare landstingsledamot i tror jag att jag har viss förståelse för situation och förhållanden. Vad jag menar är att vi måste ha en politik för hela landet, en helhetssyn som utvecklar både storstad och landsbygd. Här sade att det bara är som ger. Det ges ju från alla håll. Vi behöver en solidarisk skatteutjämning, men det är då inte mer än rätt att tillväxtområdena betalar en del för de enorma investeringar som glesbygdsområdena har gjort till exempel i att utbilda ungdomar. Det handlar om , som jag sade tidigare. är oroad över att omlokalisering av verksamhet ska gå ut över . Javisst, men här finns av landets statliga sysselsättning. är regeringen beredd att i ett slag ta bort 1 400 jobb från en kommun med 58 000 invånare och med till närmaste arbetsmarknadsregion. Ser inte att det är en väldig skillnad i dimension mellan dessa problem vad gäller och vad gäller ? 238 () replik: Jo, jag ser att det finns en väldigt stor skillnad i dimension. Det gör det visst. Men problemet i resonemanget från väldigt många håll och det är möjligen det som irriterar mig och väldigt många andra stockholmare så oerhört mycket är att man självklart alltid ska flytta ut någonting från . Det är väl där den stora diskussionen finns. säger att av de statliga jobben finns i . Jag kan varken bekräfta eller dementera det, men det har han säkert alldeles rätt i. Jag kan bara säga så här: Vad ska man då ersätta de jobben med, ? Vem ska ersätta städerskorna, kontoristerna och dem som jobbar på de här jobben i ? Det skulle jag vilja veta vad har för svar på. Jag kan nämligen inte se hur vi skulle klara det inom vår region så där rakt upp och ned. 239 () replik: Det är bra att ser skillnaden i dimension. Skillnaden är ju att här finns en mycket större arbetsmarknad. Jag hoppas att även de här städerskorna har möjlighet att få jobb på den arbetsmarknaden. De alternativen finns över huvud taget inte i den region jag talar om . För utveckling tror jag det är väldigt positivt om man kan se till att alla regioner får möjlighet att stärkas och utvecklas, att kanske inte växer så mycket i befolkning som man gör mot att andra regioner också kan växa. På det viset tjänar väldigt mycket. Det blir mindre överhettning, mindre bostadsbrist och så vidare. Det tjänar hela på. Jag tror att vi måste börja ha den här helhetssynen på landet och inte bara se till varje region. 240 () replik: Varje region ska självklart leva. Men jag tror också att varje region mår bäst av att själv skapa sina egna förutsättningar. Man kan inte bara säga att man ska ta från en region och ge till en annan region och därmed klara de problem som finns i den regionen. Kom gärna med förslag på hur vi ska lösa de här problemen. Men kom inte och säg: Vi flyttar ut lite grann från , och så löser vi alla problem! Det har inte löst några problem . Snarare har det bara ställt upp ännu mer motsättningar. Framför allt har det uppstått en motsättning mellan och övriga landet som jag beklagar och som oftast tar väldigt mycket tid i anspråk. 241 () replik: Jag är glad över att stockholmare deltar i den här regionalpolitiska debatten, precis som sade förut. Jag har stått här och pratat regionalpolitik , och det har i stort sett varit tomt på Stockholmsbänken. Det är alltså glädjande. Vi behöver lära av varandra och lära oss att respektera våra olika problem. Jag är mycket väl medveten om att överhettningen i är ett problem i många områden, inte minst när det gäller bostäder. Jag har två barn som har utbildat sig i och sedan tagit med sig utbildningen till och vet vad det kostar att skaffa bostad, vilket inte alls är speciellt roligt när man är ung. Det var dock inte därför jag begärde ordet. Det är faktiskt inte så att jobben går från . Jag ville bara passa på att upplysa om att det inte är ovanligt att jobb centraliseras till . Som exempel kan jag nämna ett fotolabb i som centraliserar till . Det har en verksamhet som mycket väl skulle kunna ligga kvar där med den teknik vi har . är redan förut mycket drabbat av att folk flyttar därifrån. Man tappar arbetstillfällen. Även call center försvinner. Bensinen blir dessutom dyrare. Jag undrar hur ser på att regeringen har varit med och tagit beslut om att bensin och diesel ska bli dyrare så att det blir dyrare att bo där. 242 () replik: Jag tar den första frågan först, för den tror jag att jag uppfattade helt och hållet. Jag tycker naturligtvis att det är allvarligt när företag flyttar från en region till en annan region. Jag tycker inte alls att det är bra. Här måste man vara väldigt tydlig. Men lika illa jag tycker det är när man flyttar ut arbetstillfällen från till någon annan del av landet utan att ta reda på vilka konsekvenser det innebär för just den region som drabbas, lika illa tycker jag det är när det går åt andra hållet. Jag slåss inte bara för . Jag tycker faktiskt att man ska ha en mer genomtänkt politik när det gäller detta. När det gäller bensinskatten och bensinskattehöjningen är ju en konsekvens att vi faktiskt också höjer avdraget för resor till och från arbetet. Det är en del av detta. Dessutom sänker vi skatten på arbete i det sammanhanget. 243 () replik: Tiden gick så fort att jag inte riktigt hann förklara det här med bensinpriset. Företag flyttar också på grund av att vägarna är dåliga på många håll, inte bara i utan också på andra ställen. Det har vi hört några säga. Detta påverkar företagen. Transportkostnaderna ökar också därför att bensin- och dieselpriserna ökar. Dessa kostnader kommer man ju inte ifrån genom olika bidrag för arbetsresor. Med många långa mil för att transportera råvaror som skog och malm, framför allt skog, blir det dyra transporter. Hur ser på att man då gör det dyrare för dem som bor i glesbygd? 244 () replik: När det gäller just att transportera råvaror är det väl inte riktigt detta som är det stora problemet. Problemet är väl att vi har ett transportsystem som behöver ställas om. I det avseendet tror jag faktiskt att vi har en ganska stor överensstämmelse i våra uppfattningar, förutom möjligen med , om att vi behöver ställa om stora delar av vårt transportsystem i så stor utsträckning som möjligt. Det är väl svar på den frågan. När det gäller bensinpriserna och dieselpriserna, eller rättare sagt skatterna på bensin och diesel, gör man väl ändå en grön skatteväxling därför att man faktiskt vill få ned koldioxiden i vårt land, vilket inte minst glesbygden vinner på i förlängningen. Man kanske inte bara kan tänka på vad som händer just . Man måste kanske tänka på vad som händer för våra barn, barnbarn och framför allt barnbarnsbarn i det här sammanhanget. 245 () replik: Jag tycker faktiskt, precis som , att man ska försöka låta bli att skapa motsättningar mellan landsbygd och storstad. Jag brukar försöka det i de debatter jag deltar i hemma i och förklarar att storstaden har sina fördelar och sina bekymmer. Småstäder och landsbygd har sina fördelar och sina bekymmer att leva med. Människor väljer var de vill bo. Men när håller ett sådant försvarstal bidrar han snarare till att skapa motsättningar, tycker jag. Då vill jag fråga om känner till hur det ofta kan fungera i till exempel en sådan region som jag kommer från, . handlade det om ett företag, en telefonoperatör, som har sitt svenska huvudkontor i . flyttar man till att börja med sin marknadsavdelning just till . Varför gör man det? Av två skäl. Det är lättare att rekrytera personal, och det är billigare att slippa resa så mycket. Det var det jag var inne på i mitt anförande. Vi behöver bättre infrastruktur för att inte de här flyttkarusellerna ska fortgå. 246 () replik: Det sista om att resa så mycket förstod jag inte riktigt vad menade med, om jag ska vara riktigt ärlig. Jag har svarat på det tidigare, men jag kan säga att jag inte tycker att det är bra att företag flyttar bara för att man tror att man ska få bättre förutsättningar någon annanstans. Ska man flytta ska man göra det därför att det finns ett behov inom företaget att flytta, inte därför att man tycker att det är något fel på den yttre miljön eller av något annat sådant konstigt skäl. Det kan vara lokalerna som inte passar. Det kan vara just den delen av landet. Man kanske inte har marknaden där, eller vad det kan vara. Då kan det väl vara okej att flytta. Men inte att man bara flyttar rent generellt. Det tycker jag är felaktigt, oaktat vem som gör det. Men jag tror inte att man löser problemet genom en bra infrastruktur. Det finns ju stråk där vi har en ganska god infrastruktur men där man har tämligen stora problem. Det är mer eller mindre vad man skulle kunna kalla glesbygd eller i varje fall landsbygd med ganska stora problem. Ändå har man goda kommunikationer. Det är ju inte hela förklaringen. Det här är en mer komplex bild, . 247 () replik: Jag beklagar att tiden är för knapp för att man ska kunna förklara problematiken. Men ett företag som har internationella verksamheter, har kunder från andra länder, behöver givetvis resa mycket. För ett sådant företag är det mycket svårare att befinna sig långt ifrån de stora städerna som . Det är detta jag försöker förklara. Man tröttnar till slut på att resa för att möta kunder, för att ha möten och kontakter. Det finns så mycket verksamhet i att man behöver komma dit ofta. Det är alltså en nackdel att finnas ute i landet. Detta menar jag, , att man måste kompensera med god infrastruktur, bra möjligheter, med flyg, tåg och biltrafik. Min slutliga fråga till blir: Vad tänker du arbeta för när det gäller att förstärka sydöstra infrastruktur och kommunikationer? 248 () replik: Jag kommer att arbeta för och se till att den gemensamma plan som vi har genomförs. Det tycker jag är ett bra sätt. Där har alla regioner fått en del, inte allt, men en del. De flesta regioner kommer också att kunna lyfta sig. Det jag tycker är intressant här är att företag kanske flyttar från till , till , till , till och till . Vi kanske också har en utflyttning av företag från . Det är liksom inget ensidigt problem, att det finns en koncentration här och att utbudet är så stort att man kommer hit och aldrig försvinner härifrån. Så enkel är inte problematiken. 249 () replik: Jag tycker att det är viktigt att understryka att inte konkurrerar med , eller i första hand utan med och andra europeiska städer. Det är där konkurrensen finns. Går det dåligt för kommer det att gå dåligt för resten av landet också. Men det var egentligen inte den här enkla synpunkten, som ändå är så central i den rituella debatten mellan och resten av landet, som jag ville föra fram, utan jag ville snarare ta upp demokratibegreppet med . Det har ju varit uppe i partiledardebatten liksom frågan om samarbete med andra partier och hur samarbetet med andra partier kan legitimera dessa partier. Min fråga till är inledningsvis: I valet mellan att skaka hand och samarbeta med en kommunist eller med en demokrat, vad väljer ? 250 () replik: Jag vet ärligt talat inte vad den frågan har med den här debatten att göra. Men jag ska med glädje svara på den. Vi socialdemokrater har alltid demokratin som den viktigaste visionen, den viktigaste frågan i alla sammanhang. Jag tror faktiskt att så gott som alla ledamöter i denna kammare det finns kanske något undantag också har detta som sin viktigaste ledstjärna. Jag tror inte att det finns någon tvekan om den saken. Det man har diskuterat har varit och framför allt från . Jag menar att vi alla mer eller mindre har gjort upp med i olika frågor. Såvitt jag förstår har ni hamnat på samma kurs i till exempel försvarsfrågan, i varje fall när det gäller på vilka orter det blir fråga om nedläggning. Där är ni på samma linje som . Jag menar att det inte håller, , att göra detta till en demokratifråga i det avseendet. Och framför allt, vad har det med regionalpolitiken att göra? 251 () replik: Det har inte mycket med regionalpolitiken att göra. Men eftersom helt riktigt säger att detta är den viktigaste frågan i alla sammanhang tycker jag att den också kan resas i alla sammanhang. Jag känner ingen blygsamhet på den punkten. Sedan säger att alla i denna kammare har demokratin som ledstjärna. Det var vad sade. Jag tog ned det på papper. I så fall legitimerar att , och andra som kallar sig för kommunister också är demokrater. Hur är det, , är det bättre att samarbeta och skaka hand med en kommunist än med en demokrat? Det är det som ni socialdemokrater gör och har gjort . 252 () replik: Vi samarbetar med dem som vi har en överenskommelse med. I det här fallet har vi vårt 121-punktsprogram. Framför allt, och det tycker jag är en mycket viktig poäng i det här sammanhanget, underordnas man så länge man sitter i riksdag grundlagen och de regler vi har här. Det är ingen tvekan om att de är demokratiska. Jag sade heller aldrig att alla var demokrater. Det kan jag inte gå i god för. Jag kan väl också tycka att det är grumligt. Men för det där k-ordet är jag mindre oroad. Jag är mer oroad över vad man gör i praktisk politik. Och det tycker jag att det finns anledning att återkomma till och diskutera i ett sammanhang där vi kan diskutera den frågan. Men k-ordet är jag inte säker på att jag tycker är det allra viktigaste. Det representerar någonting väldigt allvarligt i vår historia, men det viktigaste i det här sammanhanget är vad man gör i den här kammaren. 253 (): I min tanke står jag på det tredje trappsteget som har beskrivit i sin bok om genom . Det tredje trappsteget finns i norra , och när jag står där ser jag över . Jag ser , och . Jag ser , norra , , stora och små städer och många människor som vänder sina ansikten mot och mot . På andra sidan bor ca 15 miljoner människor i vår omedelbara närhet. var fram till ett tillväxtcentrum med intensiv handel mellan regionens länder. Men denna utveckling hejdades efter den ryska revolutionen, och området runt isolerades ekonomiskt och politiskt. blev en skiljemur i stället för en förbindelselänk. Detta är nu snabbt på väg att förändras på ett dramatiskt sätt. Åter förenar vattnet. Vilken betydelse har detta för utveckling? Den så kallade gravitationsteorin säger att ett lands utrikeshandel domineras av grannländerna på grund av avståndets betydelse. Trots kommunikationsteknikens framväxt tycks denna faktor vara oförändrat stark. Av detta följer att när de nya demokratierna runt har gått över till marknadsekonomi och hela regionen befinner sig i en dynamisk utvecklingsfas kommer att bli ett betydande tillväxtcentrum på nytt. Överslagskalkyler pekar på att handeln mellan länderna runt skulle kunna femfaldigas jämfört med . Mycket görs på många håll i Sydostsverige. Baltic Gateway och är bara några exempel på pågående samarbetsprojekt runt . Det pågår ett myller av kontakter mellan kommuner och individer i städerna runt . fanns det inga färjor över från sydöstra . beräknas 400 000 människor och ca 60 000 lastbilar åka mellan och . har den längsta kusten av alla länder runt , och ett av världens största rederier, , seglar mellan och . Detta har emellertid inte lämnat några spår i Godstransportdelegationens lämnade rapport och inte heller i infrastrukturplaneringen. I de nationella planerna har man bortsett från den dynamik som finns i denna expansiva region. Verkligheten återspeglar sig inte i den offentliga planeringen av hamnar och annan infrastruktur. gör regeringen en stor Östersjösatsning på . Detta är naturligtvis mycket bra. Men nyttan av detta centrum kommer i första hand till del. Emellertid har man i på det nedlagda Östersjöcentrum arbetat intensivt med de östliga grannländerna. I har man en unik kunskap och kännedom om dessa länder och inte minst ovärderliga kontakter människor emellan. Därför borde det satsas resurser av det slag man gör på även i Sydostsverige. Ett Östersjöcentrum borde rimligtvis finnas mitt i detta expansiva område.