prot · GS0933 · 2004-11-19 00:00:00 — Jag vill ännu inte ge upp beträffande de här två åren, utan jag har fortfarande höga förväntningar. Låt oss hoppas att det här ministerbytet inte bara är ett byte av person utan också kan innebära ett byte av politik! 12 (): Jo, jag lyssnade faktiskt på skolministern, även om han inte tror det, och jag noterade detta med trygghet och studiero som efterlyses. Det är verkligen en bristvara i svenska skolor. Lärare och skolledare för en ojämn kamp för att få en fungerande arbetssituation för både elever och personal. Det handlar om så enkla saker som att hålla tider, att respektera andras arbete, att lyssna på varandra och att få eleverna att stoppa undan sina mobiltelefoner under lektioner. Ett ordningsproblem som väldigt många skolor brottas med, inte minst på gymnasiet, är det utbredda skolket. Vi hade en debatt här i . Då frågade jag Socialdemokraternas företrädare hur hon ansåg att vi skulle komma till rätta med det problemet. Hon svarade att det var ingenting som kammaren kunde besluta om och sade att det är ledning och kommuner som måste vara väldigt stränga på att det är närvaro som gäller. Ja, precis så har Socialdemokraterna sagt oavsett vilken ordningsfråga det gällt detta är det upp till läraren att klara av. Ja, så är det, men då måste de också få vidta de åtgärder som de anser behövs. Ungefär som vi debatterade den här frågan i läste jag om en skola i som hade infört olovlig frånvaro i betyget. Man fick genast påbackning av , regeringens myndighet, som upplyste om att det inte är tillåtet. Om det ska bli tillåtet måste alltså det beslutet fattas på politisk nivå, och ska jag väldigt konkret fråga skolministern: du att skolor som vill uppge olovlig frånvaro i betyget som ett sätt att komma åt skolket ska få göra det? Och är du i så fall beredd att ge om att det är okej? Det räcker om du svarar med ett ja eller ett nej. Jag vet ju att du har på dig. 13 (): Debatten blir ibland lite märklig när vi inte har möjlighet till repliker och så. Jag ska i alla fall försöka kommentera en del och göra en del reflexioner. Först och främst gäller det detta med rapporter som kommer. Jag ser rapporterna som en del av det kvalitetsarbete som vi har i skolan. Jag tror inte att vi någonsin får en rapport där det talas om att allting är perfekt. Rapporterna är ett hjälpmedel för oss i kvalitetsarbetet. står här i talarstolen och talar väl om en sorteringsskola. Det gör mig lite fundersam. Det gör mig också fundersam kring hur man ska få ihop den borgerliga alliansen. Ställer upp på beskrivningen att en sorteringsskola är en bra skola? En annan reflexion jag här gör gäller att det talas väldigt mycket om gymnasieskolan, men förskolan har aldrig nämnts. Jag som vänsterpartist menar att förskolan har en oerhört viktig roll. En målsättning måste vara att göra förskolan tillgänglig för alla. Hur ställer sig den borgerliga alliansen till det? Det faktum att i sin rapport pekar på sådana resultat som att svenska elever har förmåga att kritiskt granska information och är bra på att samarbeta nämns över huvud taget inte av . Min fundering blir om sådana saker inte är viktiga för . Hotar kritiskt tänkande elever som bland annat visar ett ökat intresse för globala frågor den moderata ordningen? De sista sekunderna ska jag ta upp ett intressant utspel från bland annat . Där kan jag rikta mig till skolministern vi ska ju jobba med den nya skollagen. Ska vi fundera lite grann på det som nämnts om kommunala friskolor? Att utveckla alternativ, att öka elevinflytandet, att öka föräldrainflytandet och att jobba med alternativ pedagogik ska inte vara förbehållet de fristående skolorna. Kan vi tänka oss att jobba med en inriktning åt det hållet även när det gäller de kommunala skolorna? 14 (): Skolministern och är oroliga för att den borgerliga politiken gör att vi får en sorteringsskola att vi sorterar elever och barn i vårt land men det är precis det som just nu händer i . Det är precis den kunskapssegregering som vi ser i landets skolor. Det är precis den delningen som ökar, mer och mer för . Det är detta som jag och den borgerliga alliansen vill ändra på. Vi tror helt och fullt att om vi ger alla elever en ärlig chans från början kan väldigt många lyckas. Det är den möjligheten, den kunskapen och det självförtroendet som vi vill ge alla elever i skolorna runtom i landet. Det är en tydlig ideologisk skillnad i förhållande till vad Socialdemokraterna och Vänstern håller på med. Vi ska ställa kravet på skolan att alla ska lyckas och kunna nå kunskapsmålen. Lyckas inte eleverna med det har vi som politiker totalt misslyckats. Vi kan inte acceptera att några försvinner ut, att några inte har möjligheter i arbetslivet, att några inte kan studera och att några inte kan få ett arbete att gå till på grund av att de i tidig ålder inte fick lära sig att läsa och skriva. Nej, bort från den efterhandskonstruktion, den efterhandspolitik, som regeringen ihop med Vänstern står för där man säger: Vi försöker fixa till gymnasieskolan utifrån problem. Vi försöker fixa till slutet på det som händer . Satsa på alla resurser tidigt för varje elev, på en elevanpassad och mer individuellt anpassad skola där barnen och eleverna får lära sig att läsa, räkna och skriva i stället för att behöva ta igen det på gymnasiet eller när de blir vuxna och är ute i arbetslivet. Är skolministern beredd att se till att skolan får möjligheten att arbeta mer individuellt, flexibelt och elevanpassat? 15 (): Jag skulle vilja rikta uppmärksamheten på och ställa två frågor till . Den nationella utvärderingen visade på stora könsskillnader i attityder och inställning till ämnen och kunskaper. Flickor får alltjämt högre betyg i alla ämnen så när som på i idrottsämnet. Flickor har i högre grad tagit till sig och omfattas av värdegrunden i läroplanen. Pojkar visar på sämre motivation för svenskämnet och upplever sig också få sämre stöd hemifrån. Flickor visar på en god empatisk förmåga och förmåga att leva sig in i andra människors villkor. Man måste nog efter ännu en rapport som visar den här skevheten fundera om det är så att skolan är bättre anpassad efter flickor än pojkar och hur man ska öka pojkars möjligheter att lyckas i skolan. Det här är en viktig jämställdhetsfråga som bör lyftas fram i en mer nyanserad jämställdhetsdebatt. Det vore intressant att höra om skolministern är beredd att initiera ett projekt för att förändra dessa skillnader. Så till frågan om fristående skolor. Tyvärr är skolminister helt fel ute. Att säga att man är positiv till fristående skolor saknar trovärdighet när man har en mängd invändningar och vill försvåra tillvaron för friskolorna att verka. Jag skulle vilja att skolministern förtydligade : Tänker du ta initiativ till att försvåra möjligheten att starta och driva fristående skolor? Här tror jag att det är många som vill ha ett svar. Det är inte heller helt schyst att få det att låta som att det är ett stort problem , att man plockar pengar från den offentliga sektorn i privata fickor. Detta problem finns inte; det är en icke-fråga. Det är ett ideologiskt spöke i huvudet på en del vänsterpartister och socialdemokrater. 16 Statsrådet (): Jag har fått många frågor, däribland om läsförståelse. Jag skulle vilja ta tillfället i akt att presentera min uppfattning där. Jag kom till som nioårig, och min familj bosatte sig i i . I skolan upptäckte jag väldigt snart att det svenska språket var avgörande för framgång i alla ämnen. När jag inte klarade av svenskan hängde jag inte med i de andra ämnena, och jag kände mig ganska dum och otillräcklig i ämnen som till exempel matematik och engelska. Mina föräldrar hade inte möjlighet att hjälpa mig, men de försökte ändå komma med uppmuntran och stöd. Allteftersom jag lärde mig svenska språket gick det bättre och bättre. De här erfarenheterna har gjort att jag i mina tidigare uttalanden har varit väldigt tydlig med att läsförmågan och läsförståelsen står väldigt högt upp på min dagordning. Jag blir än mer stärkt i detta när jag läser nationella utvärdering som visar att elevernas läsförmåga i skolan har försämrats. Jag är övertygad om att det krävs åtgärder för att vända trenden. I grunden handlar det om att stärka jämlikheten i skolan. Vi är helt överens om att alla elever, oavsett kön, etnisk bakgrund, föräldrarnas kunskaper eller bostadsort ska ges samma möjligheter och förutsättningar att förverkliga sina drömmar. I budgetpropositionen satsar regeringen ytterligare resurser för att stärka insatserna i segregerade områden. Totalt avsätts /07. Ett av de mest prioriterade områdena för de här riktade insatserna är att stärka läsförmågan och läsförståelsen. Det ska ske genom att stötta elevernas och lärarnas användning av skolbibliotek. Skolorna ska stimuleras till att använda skolbiblioteket som en del av undervisningen. Biblioteken ska vara lättillgängliga, och de ska kännas som en naturlig läromiljö. Lärarna ska uppmuntra eleverna att läsa skönlitteratur, och författarbesök ska kunna användas av kommunerna i skolorna för att visa värdet av läsningen. De resurser som vi nu sätter in i segregerade områden vill jag använda till riktade insatser i dessa skolor just för att stärka läsningen. Jag vill också att det i varje skola, i varje klassrum ska finnas en uppsättning av bra klassisk skönlitteratur. Jag vill undersöka möjligheterna att erbjuda billiga sådana klassuppsättningar tillsammans med bokförlagen. Jag kommer också att rekommendera kommunen att inom ramen för de kvarstående personalförstärkningspengarna om ca prioritera tjänster som på olika sätt kan stärka elevernas läsutveckling. Skolorna och kommunerna behöver också bättre verktyg för att stärka läsförmågan och läsutvecklingen. På ett antal skolor finns läsutvecklingsprogram, men det gäller långt ifrån alla skolor. Därför har jag för avsikt att be våra skolmyndigheter att kvalitetssäkra ett antal nationella läsutvecklingsprogram för de tidigare åren. Jag vill också se ett ökat samarbete mellan skolan och föräldrarna, där föräldrarna används som en resurs i skolan. Jag är övertygad om att föräldrarna kan göra mycket mer för barnens läsutveckling, och jag vill uppmuntra skolorna att möta föräldrarna på ett systematiskt sätt och skapa ett bättre samarbete mellan hem och skola. Förutom de insatser som vi gör i skolan måste vi också se till att de som utbildar sig till lärare har rejäla kunskaper i att lära barn och ungdomar att läsa. Jag avser därför att ta initiativ till att, tillsammans med , samlat på alla lärarhögskolor försäkra mig om att detta är en prioriterad fråga även för dem. 17 (): Om du gillade så kommer du att älska . Han har nämligen övertagit gamla tal om stopplagar, vinstförbud och misstro mot alternativ. Ministerbytet gav Baylan en chans att lägga om den kursen i skolan, som bevisligen inte har fungerat. Men de förslag som han lämnar kommer inte att göra att ett enda barn når kunskapsmålen. Vi ser en ung och ny minister men en mycket gammal politik. Vi hör här i debatten att vänsteralliansen är mer bekymrad över borgerlighetens arbetsgrupper än över elevernas verklighet. Man anklagar borgerligheten för sortering. Skolminister representerar en skolpolitik där barn sorteras för livet i den socialdemokratiska trekvartsskolan. Grundkunskaperna är livets körkort, och vi kan inte leva med att vart fjärde barn inte får dem. Segregationen finns där , skolminister . Den är inte orsakad av alternativ. Den är orsakad av en skolpolitik som mist sitt fokus på kunskap. Visst är det utmärkt att svenska barn har ett gott kritiskt tänkande, men utan en kunskapsgrund går det inte att tolka eller förstå omgivningen. Kunskap är makt, och dagens skolpolitik gör en fjärdedel av landets barn maktlösa. Tvåspråkig undervisning talar skolminister ofta om, och det är utmärkt. Det är nämligen så att flera partier i har gjort det . Det är alltså inte en nyhet som kom med Baylan eller Socialdemokraterna. Det jag vänder mig starkt emot är Baylans kollektivistiska utpekande syn på detta. Varför ska den här typen av möjligheter bara finnas i segregerade områden, som han uttrycker det? Varför bara för vissa? Utvärderingar som tidigare gjorts av visar att invandrartjejer som grupp lyckas bättre i skolan än infödda svenska pojkar. Sluta göra skolans problem till ett invandrarproblem! Det är det inte. Det är ett problem som handlar om social bakgrund, och det handlar om att skolan har mist sitt kunskapsfokus. Den individualisering som krävs finns inte . Det kan vi tillsammans göra någonting åt. Men bryt med kollektiviseringen och misstron mot alternativen. Stärk skolans eget ansvar, så kan vi komma framåt. 18 Statsrådet (): Återigen märker jag att det finns ett intresse hos vissa ledamöter i den här kammaren att lägga ord i munnen på varandra. tycks vara mer intresserade av att prata om stopplagen och annat ord som jag aldrig har tagit i min mun än att diskutera själva innehållet i skolans utveckling. Jag har under min korta tid som skolminister fått en mängd mejl från lärare och skolledare. Det genomgående temat i nio av tio av dem är en uppmaning till mig att lyfta fram allt det positiva som sker i skolan. De som har skickat mejlen menar att den allmänna bilden av skolan är alldeles för negativ jämfört med den vardag som de upplever. när jag hör representanter från framför allt och förstår jag vad dessa lärare och skolledare menar. Den här debatten visar att det lätt blir en slagsida åt det negativa i skolan. Jag vill här i kammaren passa på att ge en eloge till allt det positiva arbete som tusentals och åter tusentals lärare, rektorer och annan personal gör i skolan. Jag tycker att det är viktigt att framhålla att de gör en väldigt god insats som vi tittar på vad vi kan göra åt de brister som finns. Jag vill ändå tacka för att ni tog initiativ till denna debatt. Den har visat på de tydliga skillnader som finns i svensk skolpolitik. Den moderata segregerings- och sorteringsskolan står mot en skola för alla där jämlikhet och solidaritet går hand i hand. Jag vill skapa en kunskapsskola där trygghet, lärande och studiero står i centrum. Mot detta står den moderata sorteringsskolan. har vi på område efter område sett hur har backat från sin politik. har ni på er att skriva en artikel på och backa också i den här frågan, backa från sorteringsskolan. Den gynnar bara dem som redan har det lättast. Överläggningen var härmed avslutad. Tredje vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i arbetsmarknadsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att voteringen onsdagen den 24 novemberkl. 9.00 skulle utgå. Voteringen efter debattens slut skulle äga rum enligt tidigare planering. 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2004/05:128 Till Interpellation 2004/05:128 av om den ekonomiska situationen inom kultursektorn Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellanten ej kunde statsrådet föreslog. 5 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:385 av ()till utrikesminister 2004/05:386 av ()till statsrådet och i /05:387 av ()till statsrådet investeringar 2004/05:388 av ()till statsrådet 2004/05:389 av ()till statsrådet 22 2004/05:390 av ()till utbildnings- och kulturminister utbildning, MEP 2004/05:391 av ()till justitieminister av insolvensrätten 2004/05:392 av ()till justitieminister råd inom polisen 2004/05:393 av ()till justitieminister av straffmätning 2004/05:394 av ()till jordbruksminister 2004/05:395 av ()till jordbruksminister pälsnäring 2004/05:396 av ()till statsrådet fortsatta verksamheten vid i /05:397 av ()till jordbruksminister på betesdrift i mjölkproduktionen 2004/05:398 av ()till statsrådet Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 6 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.