prot · GR09127 · 2004-06-14 00:00:00 — Formellt kommer att få det här uppdraget . får det här. Det är naturligtvis inget som hindrar att vi har kontakt med honom, men det är klart att man inte kan ge något i uppdrag till och sedan göra det själv vid sidan om, utan det är nog bäst att han får det uppdraget. Sedan är det fritt att, också över partigränser, komma med de idéer som nämner. Jag själv kanske kommer med idéer också liksom och andra. Det är inget som hindrar det. Det är heller inget som hindrar att det kommer förslag allteftersom. Jag är övertygad om att kommer att uttala sig också , som alltså ska vara . 163 (): Jag ber om ursäkt för min ouppmärksamhet. Jag har två 13-åriga killar där uppe på åhörarläktaren, som jag hade med mig på tåget på vägen upp . Jag satt och läste färdigt den där boken jag pratade om, bok, och hade då självklart en fråga till de här killarna och till killen som gjorde lumpen som satt jämte mig, nämligen om hur en våldtäktsman ser ut. De hade lite svårt att svara på det, så jag har lovat att de ska få läsa boken här sedan. Jag tror att det är i de åldrarna som vi kan ha mycket intressanta diskussioner, vi föräldrar, med kanske i första hand våra pojkar. Mina anteckningar här handlar om hur en våldtäktsman ser ut och om att som kvinna bli trodd i rättsväsendet. Jag tror att det arbete som inleder kan hjälpa upp de bitarna. Någonstans handlar det om attityder och vad som sitter i väggarna, och det handlar väldigt mycket om en offentlig diskussion, här i kammaren, på tidningssidorna och i samtal med tonårssöner. Min mamma brukar säga så här, även om hon inte är här nu: När en kvinna kan gå naken genom stan utan att någon ger sig på henne, då har det äntligen gått fram att vi kvinnor inte alltid är tillgängliga. är det väl så att man kanske snarare skulle fundera på om hon fryser om hon skulle gå naken genom stan, i alla fall , snarare än något annat. Men om man har det som något slags rättesnöre, att det är det vi ska uppnå, så kan vi se att det finns en hel del kvar att göra. Jag ser också väldigt positivt på de initiativ som du har tagit i den här frågan. 164 Justitieminister (): När vi har så unga intresserade åskådare ska jag ändå ge en slutreplik här. Min uppfattning är att det inte går att se utanpå vem som är en våldtäktsman. En sådan kan ha vilket utseende som helst. Därmed inte sagt att vilken man som helst kan vara våldtäktsman. Det är trots allt ett ytterligt fåtal som ens kan tänka sig den tanken. Som sagt: Vi får arbeta vidare med de här olika sakerna. Till slut vill jag kanske ändå avråda från exemplet på när vi kan känna oss trygga, nämligen att en kvinna går naken genom en stad, eftersom det kan vara ett brott från den kvinnan. Jag vill ändå upplysa om det. Jag ser det som min plikt som justitieminister! Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på interpellation 2003/04:464 om tingsrätt 165 Justitieminister (): har frågat om jag avser att se till att tingsrättsorganisationen i hela ses över . Hon har även frågat hur jag har tagit till mig de synpunkter på utredningen som berörda parter har framfört. Slutligen har hon frågat om jag kommer att ta någon hänsyn till hur de tingsrätter som berörs av de föreslagna organisationsförändringarna uppfyller sina verksamhetsmål. Domstolarna ska tillhandahålla medborgarna rättskipning av hög kvalitet. För att domstolarna även ska ha de bästa möjligheterna att göra det bedriver regeringen ett omfattande arbete med att reformera domstolsväsendet. Arbetet kan delas upp i fyra huvudområden: förändringar av den yttre organisationen, förändringar av den inre organisationen, renodling av verksamheten och förbättringar av det processuella regelverket. För att kunna möta de krav på rättssäkerhet och effektivitet som samhället ställer på domstolarna är det nödvändigt att skapa mindre sårbara domstolar. Vidare måste domstolarna ges bättre förutsättningar att införa nya beredningsorganisationer, rekrytera personal, ha återkommande kompetensutveckling och öka möjligheterna till specialisering. Det är också viktigt att den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter förbättras som domstolarnas tillgänglighet bibehålls. Reformeringen av tingsrättsorganisationen sker, med stöd, stegvis region för region. Det innebär att varje region utreds utifrån sina speciella förutsättningar, som en helhetssyn kan anläggas utifrån de principiella utgångspunkterna för reformarbetet. Dessutom kan erfarenheter från tidigare genomförda sammanläggningar tas till vara. I och med att syftet är att skapa en långsiktigt hållbar tingsrättsorganisation är det vid reformarbetet i många fall av mindre betydelse vilka domstolar som bäst uppfyller de verksamhetsmål som har ställts upp. Arbetet bedrivs normalt på så sätt att utreder tingsrättsorganisationen i en viss region. Därefter remitterar utredningen till berörda myndigheter och organisationer. När remissbehandlingen avslutats ges utredningen, remissyttrandena och verkets förslag in till . Remissyttrandena är alltså en del av det underlag som regeringen har att ta ställning till. Regeringen kommer att presentera en skrivelse om reformeringen av tingsrättsorganisationen för . I skrivelsen kommer förändringar av tingsrättsorganisationen i bland annat delar av att presenteras. Jag vill inte föregripa innehållet i skrivelsen men kan redan nu säga att inte kommer att beröras av förändringarna. 166 (): skulle egentligen debatten inte vara nödvändig, men jag måste ju ändå passa på tillfället! Jag får tacka så mycket för svaret, och tacka så väldigt mycket för ett så positivt besked. Jag har ju redan läst det här beskedet i , där man slog upp det stort och självklart var otroligt glad och tacksam. Det man måste fundera på är ju att det där hade gått så långt att man hade börjat inleda MBL-förhandlingar och liknande. Någonstans kan man också fundera på den arbetssituation som folk utsätts för när man gör den här översynen. Jag har också ytterligare några saker som jag skulle vilja fundera på här i det svar som justitieministern har lämnat till mig. Det handlar om att han säger att man stegvis, region för region, går igenom och gör den här reformeringen. En region för mig hade varit ett betydligt större område än det lilla område som man tar . Det var inte länge sedan man var inne och rörde i och , och det har också varit andra delar. Det skulle ha varit ett större område för att jag ska tycka att det handlar om att göra detta region för region. Den känsla man får nu är att det gäller en här och en där, och i viss mån använder man sig av principen enade vi stå, söndrade vi falla: tar man lite här och lite där så klarar man av att förändra betydligt mer. Jag skulle hellre i stället ha sett att det hade varit ett bättre tillvägagångssätt att ta ett större grepp kanske hade det då varit ett tuffare grepp så att man ser helheten på ett annat sätt. Justitieministern poängterar också att man inte tar någon hänsyn till måluppfyllelse och liknande på enskilda domstolar. Jag måste ändå skicka med en liten fundering. Det verkar lite underligt att man inte tar någon som helst hänsyn till de goda exemplen, där domstolen har ett bra sätt att arbeta och strukturera verksamheten för att få en god måluppfyllelse och få dem som är ställda till tinget att komma dit och så vidare, både effektivt och i pengar. Men som sagt var, det är ett otroligt positivt besked. Det är många som har ringt och hälsat och tackat. Vi lämnade in interpellationen det kom i tidningen. Jag tror inte att det var interpellationen i sig som gjorde det hela, utan det var lite större saker. Det skulle vara roligt att höra bakgrunden hur justitieministern kom fram till att ändra rekommendation. 167 (): Det är tredje gången som jag ska diskutera tingsrätter med justitieministern. De andra gångerna har vi varit fler deltagare. Det är en viktig fråga också . Jag ville vara med här eftersom ministern i sitt svar till berör skrivelsen om reformeringen av tingsrättsorganisationen. Han vill inte föregripa innehållet i skrivelsen men ger ändå beskedet att inte kommer att beröras av förändringarna. Tillsammans med många människor i Hässleholmstrakten är jag intresserad av hur det går med i . Blir det samma positiva besked där? Eller ska en redan hårt drabbad ort förlora till centraliseringsspöket? Vi väntar ännu på de utlovade ersättningsjobben för den nedlagda garnisonen. Vi vet hur viktigt det är att tingsrätterna har lokal förankring. Vi vet att ett decentraliserat rättsväsende ger kortare handläggningstider. Vi vet att advokaterna, nämndemännen, personalen vid tingsrätten i , polisen och till och med några av tingsrättens kunder har protesterat mot en förmodad nedläggning. Vi vet också att det skulle bli stora kostnader för nya lokaler i . Kan då inte få samma positiva besked som ? 168 (): ställde jag senast en fråga till justitieministern om tingsrättsnedläggningar och sammanslagningar i allmänhet och i synnerhet. Jag pekade då på den goda uppfyllelse av verksamhetsmålen som presterade. Jag påpekade vikten av konsekvensanalyser, både ekonomiska och verksamhetsmässiga. Jag känner både glädje och tacksamhet när jag nu konstaterar att justitieministern tagit till sig av goda argument som inkommit från många håll. Inte minst den politiska ledningen i kommunen har agerat kraftfullt och började våras att påpeka vikten av ett bevarande av tingsrätten i , inte minst för att stärka utvecklingen i hela området. har också gett sitt fulla stöd tillsammans med företrädare för flera oppositionspartier. Det är viktigt att ha en god regional strategi där inte alla myndighetsverksamheter koncentreras till storstäderna. Jag är därför glad att nu får möjlighet att vara kvar. Tack för detta. 169 Justitieminister (): Debatten har blivit lite inaktuell med tanke på att vi har tagit ställning efter att interpellationen ställdes. Jag kan bara säga en sak, så att det inte blir några missförstånd: Det är naturligtvis positivt med en bra verksamhet. Det beror dock ofta på enskilda domare, hur verksamheten vid domstolen bedrivs . Hur domstolarna ska placeras mera långsiktigt är inte beroende av vilka enskilda domare som kan finnas där. Självklart är det positivt med en bra verksamhet. Det är inte så ovanligt att vi kommer fram till en annan bedömning än vad har gjort. Det betyder inte att har gjort en dålig utredning. Vi har fått synpunkter från alla möjliga olika håll och gjort en samlad bedömning. Då kan vi komma fram till olika uppfattningar därför att vi har fått ett annat underlag än . Det har vi gjort i det här fallet. Vi har gjort det när det gäller och också i andra sammanhang. Det börjar med en utredning från och sedan fylls det på med synpunkter. Då kommer det naturligtvis fram saker som är av vikt för oss vid den slutliga bedömningen. Den görs alltid så att det ska finnas stöd i . Det är viktigt. Vi har haft flera debatter om det här. Det kan innebära att många vill föregå beslutet och kanske påbörjar ett arbete eller en inställning till frågan. Men vi är måna om att behålla den demokratiska processen. Bara kort: kommer inte att bedömas här över huvud taget. Jag har inget mera att säga om . Den frågan kommer inte att på något sätt beröras av skrivelsen till . 170 (): Det kanske är omöjligt för justitieministern att ange mer konkret vilka skäl som har legat till grund för helhetsbedömningen. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar till storleken när justitieministern pratar om region för region. Det är små områden för att benämnas som regioner. Jag tackar också för beskedet om att goda exempel självklart är positiva. Jag trodde väl inte annat. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på interpellation 2003/04:450 om genpatent 171 Justitieminister (): Per har frågat hur jag avser att behandla en svensk och europeisk patentlagstiftning, som sätter kapitalet framför folkhälsan. Han har också frågat om jag avser att sluta upp på de holländska och österrikiska regeringarnas sida i förfaranden vid det europeiska patentverket om patent som gäller genen som har samband med utvecklingen av bröst- och äggstockscancer. Som jag framhållit i ett svar på en fråga från Per , håller jag självklart med om principen att patentsystemet ska främja folkhälsan. Ett balanserat patentsystem med möjligheter till exempelvis genpatent är inte heller ett hot mot folkhälsan utan tvärtom nödvändigt för att få fram bland annat nya läkemedel. gäller i ett stort antal genpatent. Sådana patent har beviljats . Den nya lagstiftningen om gränser för genpatent, proposition 2003/04:55, som beslutades med stor majoritet här i kammaren så sent som innebär inte några nya eller utvidgade möjligheter till sådana patent. Den innebär i stället att gränserna för sådana patent blir tydligare i lagstiftningen. Det slås fast etiskt motiverade gränser och skapas förutsättningar för en tillräckligt restriktiv och balanserad praxis. Att praxis sätter gränser stöds av det faktum att ett av de patent Per tar upp upphävdes av det europeiska patentverket (European Patent Office, EPO) i ett av de pågående förfarandena. Skälet var bristande så kallad uppfinningshöjd, det vill säga att uppfinningen inte skiljer sig tillräckligt från vad som redan är känt. När det gäller deltagandet i de nämnda processerna, så gick tidsfristerna för att delta i dem ut respektive 2002. Frågan om ett deltagande från den sida är alltså överspelad. Slutligen vill jag, som jag tidigare framhållit i frågesvar till Per , påminna om att frågan om tillgången till patentskyddade genetiska test behandlades särskilt i propositionen om gränser för genpatent. I propositionen konstateras bland annat att det kan finnas skäl att överväga särskilda åtgärder för att underlätta tillgången till testen. Regeringen aviserade att en särskild grupp ska tillsättas för att granska bland annat behovet av sådana åtgärder, exempelvis riktlinjer för licensavtal. Arbetet med att tillsätta gruppen pågår . Regeringen vidtar alltså åtgärder i denna fråga. 172 PER (): Tack, herr justitieminister, för svaret. Jag tror uppriktigt på justitieministerns goda vilja att patentsystemet självklart ska främja folkhälsan. Om vi har detta mål gemensamt ska det kunna leda till en diskussion utan låsningar. Jag och många med mig i känner en oro för att nuvarande lagstiftning och EU-direktiv inte kommer att underlätta det målet. Jag kanske skulle säga att justitieministern är något för tidigt ute, och utan att reta upp justitieministern säga att han kanske till och med är fel ute när han hänvisar till att praxis satte etiskt motiverade gränser vid upphävandet av Myriads patent. Det handlar alltså om att diagnostisera en predisposition för bröst- och äggstockscancer genom att leta rätt på genen BRCA 1. Sanningen är allt den att detta beslut togs på rent formella grunder. Det handlade om datum, och av den orsaken som justitieministern också sade om att uppfinningshöjd saknades, det som på engelska heter lack of inventive step. De etiskt motiverade gränserna, som det talas om i svaret, och frågan om patent på just denna gen i sig har inte diskuterats ännu, får man kanske tillägga eftersom vi kan förvänta oss att Myriad kommer att överklaga. För att involvera lite fler kan jag säga att det amerikanska multinationella företaget sökt och i fått monopol. Det kommer säkert tillbaka också i för att försöka få monopol på diagnostiska test av den här genen. Motsvarande patent leder, som jag sade, till licensavgifter i , och om mutation då uppkommer i denna gen är risken stor att bröst- och äggstockscancer utvecklas hos kvinnan. För att bedriva rutinmässig cancerkontroll av kvinnor i kan svensk och övrig sjukvård inom EU tvingas betala höga licensavgifter till det amerikanska företaget . Det är ett exempel på ett principiellt problem. Justitieministern ställer sig alltså positiv till genpatent. Låt mig då fråga hur justitieministern motiverar att en sekvensering av en gen är en uppfinning och inte en upptäckt. Rimligtvis, säger jag lite ledande, är gener även muterade sådana objekt som existerar naturligt i tillvaron i motsats till det artificiella. En gen existerar ungefär som en planet existerar. En gen upptäcks ungefär som planeter tidigare upptäckts. Kan justitieministern för övrigt tänka sig en utveckling av detta patentförfarande som faktiskt hotar sjukvården och folkhälsan? Är det ens teoretiskt möjligt med en sådan negativ utveckling? Visst, genpatent har tidigare beviljats, och isolerade beståndsdelar av människokroppen och av gensekvenser med mera har patenterats i metoder och i produkter, men i den första paragrafens fjärde punkt sägs uttryckligen: Som en uppfinning anses inte heller ett sådant förfarande för kirurgisk eller terapeutisk behandling eller för diagnostisering som ska utövas på människor eller djur. När det gäller diagnostisering undrar jag: Vad är, herr justitieminister, genetiska test inom sjukvården om inte en form av diagnostisering? Varför kan då inte patent på gener, och dessutom på sjukdomsframkallande gener, förhindras eftersom det försvårar genetiskt diagnostiska test? Det monopoliserar genetiskt diagnostiska test. 173 Justitieminister (): har precis tagit ställning till detta. Därför känns det mera behövligt att vi nu följer utvecklingen och ser om eventuella ytterligare åtgärder behöver vidtas. Låt mig dock ge några korta synpunkter. Ja, det är fråga om en uppfinning, och det känner vi väl till. Det är en teknisk metod, inte upptäckten i sig, som är det avgörande. Praxis sätter gränser, vilket stöds av just det fall som jag nämnde. Det handlar om så kallad uppfinningshöjd. Sedan vill jag bara allmänt säga att det är självklart att vi noga följer utvecklingen. Det kommer säkert att finnas företag som agerar på sådant sätt som vi inte tycker är tillfredsställande. Då är det viktigt att också vi agerar, och den möjlighet till tvångslicens som finns är väl känd. Vi tror heller inte att det faktum att vi nu satt upp tydligare gränser medför att alla problem därmed upphör. Vi kommer därför att fortsätta att vara aktiva i den här processen. 174 PER (): Det som sägs nu är inte riktigt tillfyllest. Myriads första patent på BRCA 1, som av formella skäl upphävts, täckte rättigheter över gensekvensen och skilda mutationer, men också diagnostiska test för att detektera mutationer i gensekvensen och metoder för att screena förekomster av tumörer. Problemet med genetiska upptäckter och patent på dessa är att det inte går att uppfinna sig runt dem. En cd rymmer data och kan patenteras, men det går att uppfinna andra sätt att lagra data. När det gäller det mänskliga genomet och DNA är det DNA som lagrar informationen. Vi bär alla på DNA, vi bär alla på en BRCA 1-gen, och denna sekvens är väsentligen densamma i oss alla om ingen mutation ägt rum. Om någon eller något företag har monopol på denna gen i ett diagnostiskt test finns det ingen möjlighet att gå runt detta och på annat sätt bestämma om en människa bär på en muterad gen av BRCA 1 eller inte. Här finns ett antal logiska frågor som man kan ställa sig. Det är inte jag som hittar på detta. ståtar vi ju alla med lånta fjädrar, såväl ministrar som riksdagsledamöter, men jag har försökt att tränga djupare i rapporten of Patenting DNA från . De tar upp följande problem, och jag gör det till en fråga till justitieministern: justitieministern att det är i folkhälsans intresse att det bara finns ett diagnostiskt test till handa för en viss genetiskt betingad sjukdom? Det blir nämligen följden av detta eftersom man måste betala licensavgift så fort man detekterar den här genen till och med om man ska utveckla andra test. Menar justitieministern, trots det jag sagt, att patent på diagnostiska test kommer att stimulera andra diagnostiska test att utvecklas av forskningen och användas inom sjukvården? Det är precis det som genetikerna över åtminstone hela är rädda för ska hindra forskningen, och om det hindrar forskningen hindrar det också folkhälsan. I den rapport som jag hänvisade till nämns fler exempel. Bland annat nämns vacciner och mediciner för utvecklingsländerna. Där finns inte en marknad som kan bära den här typen av forskning. Vad gäller malaria har jag läst mig till att det finns en antigen, ett protein MSP-1. Flera liknande och komplexa, men även motsägelsefulla, patent sägs ha beviljats och lett till en situation som bokstavligen hindrar forskning och därmed folkhälsan inte i måhända, men väl i utvecklingsländerna. Är det meningen att europeisk patentlagstiftning på detta sätt ska hindra forskning och folkhälsa? Det är en retorisk fråga. Jag vill inte vinna poäng här. Jag tror inte att särskilt många lyssnar på detta. Det jag vill uppmärksamma justitieministern på är att direktivet som sådant enligt de berörda experterna och forskarna, av vilka en stor del finns i , innebär trots att vi nu implementerat det att dessa hinder kommer att uppstå. Dessa forskare har en kritisk inställning till patent på upptäckter, och de rekommenderar en mer stringent tillämpning av de krav som faktiskt finns. Här ser vi alltså en utveckling som kan leda till direkt negativa konsekvenser för folkhälsan inte bara i utan också i utvecklingsländerna. 175 Justitieminister (): Jag ska inte gå in i enskilda mål och huruvida de eventuellt kommer att överklagas, men garanterat kommer det fler mål. Jag ska bara säga två saker. För det första har rapporten refererats i propositionen. För det andra, vilket vi kommer tillbaka till, är det självklart att patent i alla dess former sätter vissa gränser. Det gäller i det här fallet, liksom i andra fall. Det är viktigt att vi följer utvecklingen, men utan några patent alls kommer vi inte vidare i forskningen över huvud taget. Det gäller alltså att ha dessa tydliga gränser, och det är också det som den i beslutade lagstiften på ett tillfredsställande sätt ska ta vara på. Självklart kommer diskussionen att leda vidare. Det kommer upp nya mål, och ingen kan utesluta att det kommer att behöva vidtas ytterligare åtgärder . Vi följer utvecklingen noga. 176 PER (): Det är bra att rapporten nämns i propositionen, och jag har också tagit del av den. Det är emellertid innehållet i den rapporten, liksom i andra rapporter över vad forskare säger, som man behöver tillägna sig. Det är också bra att utvecklingen följs. har dock utvecklingen i gått så långt att man kan se de negativa konsekvenser som den här typen av monopol kan medföra. Självklart diskuterar vi inte patenträtten som sådan, utan vi diskuterar vad som kan patenteras metodpatent, produktpatent och till och med någon typ av processpatent är fullt tänkbart. Det är faktiskt inte bara tänkbart utan det förekommer. Men här är det någon typ av patent på upptäckter som inte har någon uppfinningshöjd alls. Den här generna har ju funnits så länge människan har funnits. Uppfinningshöjden skulle då vara att man upptäcker att man hittar och sekvenserar dem. Detta tillhör vårt gemensamma arv någon typ av kulturellt arv precis som våra kroppar och vårt genetiska material och den potentialen. Med teknik som egentligen är väldigt enkel kan man nu sekvensera mycket och kanske chansa lite grann på vad det hela kan användas till och vilken funktion det har vad vet jag. Det söks och det tillåts patent på lösa grunder, och sedan leder det kanske till och med till ett sammelsurium av motstridiga patent i . Vi har inte kommit så långt . Jag vet att man inte kan ge sig in i den här processen och det här målet. Men jag vill att detta ska göra att det börjar ringa på något sätt i departementet. Vi ska lyssna till våra experter i vårt eget land så att vi är med på vagnen och till och med kanske försöker få fram en revision för folkhälsan och för forskningen. Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Svar på interpellation 2003/04:526 om påföljdssystem för personer dömda till utvisning efter avtjänat straff 177 Justitieminister ():