prot · GR0996 · 2004-04-15 00:00:00 — Får vi se de första, mest akuta delarna av en marin strategi här framöver? Jag har bara kunnat läsa om en skrivelse, och jag skulle vilja höra lite mer om vad som kommer att hända . 122 () replik: Eftersom jag inte fick tid att ställa några frågor till förut så tänkte jag börja med det . Jag vill gärna ha svar på en fråga om något som jag ser i er reservation där ni gör gemensam sak med och vill införa individuella överförbara kvoter. Är detta bara ett utfall av liberal marknadsekonomi, eller vad är tanken bakom detta? Förslaget går ju helt på tvärs med näringen och dess vilja. Hur gynnar det kustfisket? Det var min fråga, och den kan du fundera på , . Är detta verkligen ett startskott när det gäller samförvaltning? Ja, det är ett absolut måste att det är ett startskott. Jag har pratat med många fiskare och jag har pratat med departement och så vidare. Detta är ett startskott, och det måste komma i gång på bred front. Att det ses som en försöksperiod beror endast på att vi måste utvärdera olika slag av samförvaltning och se vilken modell som är bäst. är ett måste om vi ska klara havsmiljön och våra bestånd så är det bara. 123 () replik: Om ska detta utvärderas, och vi får här inga besked om vad som är på gång och vad som ska göras. Det är allvarligt. Jag upprepar min fråga om vad som händer med alla de förslag som kommer från och andra: Blir det någon marin strategi eller blir det bara någon liten skrivelse ? Vad gäller fördelningen av kvoter har vi varit öppna för många sorters sådana, varav IOK har varit en del. Vi är mycket nöjda med att man nu för fram många olika typer av kvoter på prov i den försöksverksamhet som ska komma. Vi tycker att det här är helt okej. 124 () replik: Man för inte fram olika typer på prov. Där har du nog misstolkat skrivningen. Det står att det finns olika möjligheter att fördela kvoter. Det kan vara regionalt, det kan vara på grupper, i samhället eller individuellt. ITQ är en överförbar kvot, och har man överfört den en gång så är den försäljningsbar. Vi har sett hur det fungerar i olika delar av . Något prov är det inte, ! Vi kommer med en marin strategi. Den kommer att läggas fram, och där kommer det att finnas en marin strategi. 125 () replik: Det är nu och en kvart sedan vi avbröt debatten. Det sista som sade var att han har en tro på fisket. Därmed menade han att propositionen skulle ge uttryck för en sådan tro. Möjligtvis är det då tro, för det fanns väldigt lite kunskap och oerhört få förslag i den. I så måtto passar epitetet. Jag tänkte höra med Socialdemokraternas talesman för fisket är ju det om fiskevårdsavgiften. Vi har hört att vill ha en spöskatt. Min första fråga till blir: Är det samma typ av spöskatt som Socialdemokraterna nu förespråkar, så att vi kan ha viss framförhållning i frågan? Det var glädjande att höra att ändå hade en öppning när det gällde fiskevårdsområdena. Min fråga är: Vad är det för fel på att använda samma typ av fiskevårdsområdesupplägg som man har exempelvis i många insjöar, med mycket gott resultat? Där har det bevisligen blivit ett bättre fiske till fiskarnas förtjänst. Avslutningsvis gäller det motståndet jag kallar det så mot att öka jakttrycket på säl och mot att över huvud taget släppa loss jakten på skarv. Jag vet att vet att detta är ett jättestort bekymmer för våra vänner fiskarna. 126 () replik: Jag gör på samma sätt som jag gjorde med ; jag ställer en fråga även till . I deras reservation står det bland annat att redskapsanvändning inte ska regleras i förordning utan att ska ta ställning till det slutliga förslaget. Är detta ett led i kampanj om att vi har för många politiker och att vi ska komma ifrån politisk klåfingrighet? Eller är det bara så att och tycker att vi har för lite att göra i ? När det gäller spöskatt och avgift för att fiska lägger vi ungefär 26 miljoner plus EU-pengar, det vill säga 3637 miljoner, på fiskevårdsinsatser. Ihop med och anser vi att vi bör öka den andelen medel. Det ska göras genom att de som håller på med fiske ska få betala en egenavgift till det fisket i någon form. Om det blir spöskatt eller någon annan form får vi se när utredningen är klar. hoppar jag över till säl och skarv. Jag håller med om att det finns problem med sälen . Forskarna börjar också tycka att bestånden är stora. När det gäller säl har man en kvot som man får lov att jaga, men man klarar inte att skjuta den kvot som man har fått sig tilldelad. Skarven är ett miljöproblem på många sätt, inte bara för fisken utan även för algblomning och annat det läste jag om i en forskarrapport . och har till uppgift att attackera problemet i speciellt utsatta områden. Jag tror inte mycket på jakten i sig. Jag är själv sjöfågeljägare och vet att det inte är många som man lyckas knäppa av skarvarna. Det finns nog andra former som är bättre. Äggpickning kan vara en del. 127 () replik: Det är alltså någon form av egenavgift för fisket som gäller. Men vad är det då för fel på att betala via fiskekort, som vi förordar? Det är bevisligen så, , att i flera stora insjöar fungerar detta alldeles utmärkt. Varför ska ni ta ut en avgift eller en skatt? Det är semantiskt vad vi kallar den. Det var den första frågan. nämnde ingenting om fiskevårdsområden. Det är vidare lite förvånande att få höra att man inte tror på jakt på skarv. Men om man nu inte tror på den, varför kan man då inte släppa den lös? Det skulle ju ändå inte bli något allvarligt men för skarven. Jag är alldeles övertygad om att jakten pedagogiskt har ett stort värde för dem som får sina redskap fördärvade. Så till frågorna. ställde frågan varför jag inte vill låta så kallade NGO:er eller miljöorganisationer komma in med sin kunskap. Det är ju lite förvånande om det är miljöorganisationernas kunskap som vi är ute efter. Jag förutsätter att regeringen har samma kunskap. Eller menar att har sämre kunskap än miljöorganisationerna? I så fall är vi väldigt allvarligt ute. Det vore intressant att få svar på den frågan. När det gäller redskapsförordningen visar erfarenheterna av regeringens detaljstyrning att det i vissa frågor är bättre att reglerna passerar eftersom det där finns större möjlighet att få frågorna någorlunda utredda och förankrade än om de bara passerar . 128 () replik: Jag tycker att ska följa upp hur många ändringar av redskapen som sker och hur många förordningar som utfärdas om detta. Vi får nog en hel del att göra i den här församlingen om vi ska ta alla de besluten här. Jag tror att det blir lite ohanterligt. sade i sitt anförande vad gäller fritt handredskapsfiske att det är ett av de största hoten mot bestånden i och att det är belagt i någon utredning. Jag skulle väldigt gärna vilja se den utredningen. Jag har studerat de här frågorna på många områden, och det finns ingen utredning där det pekas på att det är det här som stör bestånden. Det är helt andra faktorer som har stört dem. Vad gäller de problem som förorsakas av skarv kan man skjuta ett antal skarvar när man är ute och jagar. Det är kanske inte så många som jagar sjöfågel, men det är betydligt mer effektivt att angripa problemet på annat sätt, exempelvis genom äggpickning i utsatta områden. På så sätt minskar beståndet . Skarven skapar problem på många sätt, och de måste attackeras. Det är i vissa områden också problem med säl. 129 () replik: Som jag sade i mitt anförande är målsättningen bra. Bland annat ska den här propositionen medverka till en uthållig ekonomisk och social utveckling på landsbygden. Jag vill fråga: På vilket sätt anser att denna proposition bidrar till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden och vid våra vatten? På vilket sätt bidrar oklara mandat för samförvaltningen? På vilket sätt bidrar oviljan att bilda fiskevårdsområden, motarbetandet av put and take-fiske, ambitioner att detaljreglera vattenägarnas redskapsanvändning, oviljan att ge intrångsersättningar, oviljan att utöka jakten på skarv och säl eller att minska bestånden och inte minst sölandet när det gäller klara besked till vattenbruket till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden kring våra vatten? 130 () replik: Jag har i min tur ett par frågor till . Han sade ju i sitt anförande att det finns många intressanta reservationer, och det vill jag instämma i. Bland annat föreslår i en reservation en avveckling av drivgarnsfiske för att minska bifångster av tumlare. Jag uppfattade inte detta när från talarstolen med viss tydlighet framhöll att detta var ett riktigt dråpslag. framhåller i en reservation också att tillsammans med övriga bör besluta att stänga ute andra länder som genom sitt medlemskap i har tillgång till fisket i . Vilka länder avses med detta resonemang? Det är en för min del mycket intressant fråga. På vilket sätt gynnar vidare denna proposition en hållbar utveckling? Jo, turismen och turistfisket har en mycket stor potential för vår glesbygd och våra avfolkningsbygder. Det finns dock en hel del oklarheter inom det här gebitet som man måste utreda och belysa. Vilka positiva aspekter kan man lyfta fram och ta vara på? Vilka hinder och negativa faktorer finns i detta sammanhang? Jag har pratat med många som sysslar med turism och turistfiske, och de är helt klara över att det är oerhört viktigt att vi genomför en sådan här utredning, där de och företrädare för andra näringar får komma till tals. Alla tror på att det här är en näring som är mycket utvecklingsbar. Vattenbruket är en näring som jag i mycket har haft kontakt med. Dess utövare tycker att deras stora problem har varit olika länsstyrelsers hantering av frågorna och att de gör olika bedömningar. Förslagen om att utgå från närsaltsutsläppet i stället för från anläggningens storlek och om kommunernas översiktsplaner är två mycket viktiga faktorer som gör att näringen blir mer utvecklingsbar. 131 () replik: De olika utredningar som ligger till grund för propositionen presenterades och därefter och bygger på förslag från skilda arbetsgrupper. Ändå föreligger det behov av att gå mycket djupare in på frågorna. Jag har pekat på en rad områden som inte medverkar till en hållbar ekonomisk och social utveckling på landsbygden. svarar inte på min fråga i den delen. Jag vill ytterligare beröra det som han nämnde avslutningsvis och som anses ha en stor potential i , nämligen vattenbruket. Det är ingen okänd verksamhet. Det är känt att den har en potential. Regeringen framhåller följande: Regeringen har för avsikt att uppdra åt att utreda hinder och möjligheter för en expansion av näringen. Regeringen uttalar sin avsikt att ge i uppdrag att tillsammans med myndigheten utarbeta nya riktlinjer för kommunerna. En beredning planeras att påbörjas om närsaltsutsläppen. Bidrar det här till utvecklingen på landsbygden kring våra vatten? Det är inte gjort . Man har en avsikt att ge uppdrag. Vi vet inte ens att det blir några sådana. Propositionen är ett praktexempel på senfärdighet och tövande. På vilket sätt bidrar de här uppdragen till en uthållig ekonomisk och social utveckling? Tumlarna får vi anledning att diskutera i samband med att valpolitiken kommer upp i . 132 () replik: Ja, det får vi säkert anledning att diskutera då, men det hade ändå varit intressant att höra varför ni reserverar er mot någonting och sedan säger något annat från talarstolen. Ni reserverar er för att tillsammans med övriga bör besluta att stänga ute andra länder som genom sitt medlemskap har tillgång till fiske i . Det finns inte några länder som fiskar där annat än de som ligger runt . Ändå ska länder utestängas. Är det handredskapsfisket som är så problematiskt, till exempel om det kommer en tysk och fiskar på ostkusten, eller vilka är det som är så problematiska att de måste utestängas? Det hade varit intressant att få veta. Sedan är jag, även om tycker att det är senfärdigt, helt övertygad om att det är nödvändigt att belysa de här problemen. De som är verksamma i den här branschen, inom turism, vattenbruk och så vidare, har sett mycket positivt på de diskussioner som förts om de här åtgärderna, och de ser med stor tillförsikt fram mot att kunna utveckla dessa verksamheter. 133 (): Fiskeripolitiken borde präglas av långsiktigt god hushållning. De allra flesta håller nog också med om argumenten därför. Väldigt många tycker att alla arter har rätt att finnas för sin egen skull. Det är också en viktig matfråga. Även kommande generationer har rätt att äta så nyttig mat som fisk. kan jag tycka att det är tragiskt som konsument att man har vuxit upp med att man inte kan äta fisk från en del insjöar på grund av förgiftning. står man inför en situation där man inte vill äta vissa fiskarter på grund av innehåll av miljögifter och andra därför att de är hotade. Det här gör att jag tycker det är väldigt positivt att konsumentfrågorna lyfts upp på ett särskilt sätt i den här propositionen. Försiktighetsprincipen borde vara en självklarhet. Men när det gäller fiskeripolitiska beslut blir det väldigt ofta så att kortsiktiga intressen tar över. När man till exempel förhandlar om kvoter är det sällan som man följer forskarnas råd. De kommande generationerna har inte en så stor styrka i internationella förhandlingar. Jag tycker att vi har haft en mycket positiv och intressant diskussion om till exempel torskbestånden. Jag tycker att den debatten har satt fiskefrågorna och miljöfrågorna när det gäller havet i fokus på ett helt annat sätt . Den här propositionen, som handlar om kust- och insjöfisket, tar några steg i rätt riktning. Men det behövs mycket mer av fiskeripolitiska och miljöpolitiska beslut innan vi kan säga att vi för en samlad politik som leder i rätt riktning, mot en hållbar hushållning. I propositionen lyfts behovet av bra samråd fram, breda samråd. Det handlar om samråd med fiskeorganisationer, med till exempel miljöorganisationer och med alla grupper som har intresse i de här frågorna. Där blev jag lite förvånad när var kritisk till just att man skulle ha samråd med miljöorganisationerna. Jag uppfattar att menade så här: Om det är så att man har rösträtt i ska man inte kunna få vara med i samråd, för då kan man utöva inflytande på två olika ställen, och det är orättvist. upplevde jag inte att var kritisk till samråd med fiskeriorganisationerna. Innebär det att antingen har jag missuppfattat hela inlägget eller också ska företrädare för fiskeriorganisationerna inte ska ha rösträtt till ? Det kanske vi kan återkomma till . Fisken är en begränsad resurs, som det finns mycket konflikter kring. I den här propositionen lyfts särskilt kustfiske och småskaligt fiske fram, inte det storskaliga fisket. Jag tycker att det är väldigt positivt. Om vi vill ha en levande landsbygd och intressanta arbeten, där man kan kombinera fiske med till exempel fisketurism, är det just det kustnära fisket som vi behöver satsa särskilt på. Där har mer möjligheter att ta till. De möjligheterna lyfts fram i propositionen. Det finns även andra möjligheter att redan med dagens lagstiftning gå längre. Där kan man säga att den här propositionen och det kommande riksdagsbeslutet kommer att pusha på att göra mer. Det handlar om att till exempel beskydda bestånd och områdesskydd. Dessutom har Socialdemokraterna, och ett pågående samarbete som handlar om att få till reservat. Det är en fråga som har stötts och blötts . Men är vi överens om att den frågan ska skyndas på politiskt. Förhoppningsvis ska åtminstone två reservat kunna inrättas under den här mandatperioden. Jag avslutar därmed mitt anförande för att inte göra den här debatten jättelång. 134 () replik: Jag hade räknat med lite framförhållning när det gäller de frågor som jag har ställt till regeringspartiet och samarbetspartierna. Det handlar återigen om en fiskevårdsavgift. Det vore intressant att veta om också vill ha en spöskatt eller om det är en mer oformlig skatt man ska ta ut, typ den som gav uttryck för och till och med kallade för egenavgift ett fantastiskt ord i det här sammanhanget. Vad är det för fel på den typ av fiskevårdsområdesbildningar som man använder för insjöar om man skulle vilja förbättra beståndsvården i exempelvis södra och finansiera det via fiskekvot? Vi är inte mot finansiering, men vi är mot en allmän skatt. Varför är när det gäller säl och skarv mot att man ska kunna skapa en bättre balans? är det ingen bra balans, och det kan vi förhoppningsvis vara överens om. När det gäller miljöorganisationernas vara eller icke vara i beslutsprocessen tror jag inte att det är bra för miljöorganisationerna att sitta med i beslutssammanhangen. Antingen ska man välja att vara en opinionsbildare och föra en allmän opinion och driva det i ett allmänt spektrum, eller också ska man befinna sig i beslutsfunktion och vara med när besluten tas. blir det här bådeoch. Det tror jag är olyckligt. Ska vi acceptera det upplägg som föreslås innebär det att vi ska släppa in alla andra i andra sammanhang. Det innebär att den parlamentariska vikten kommer att minska. 135 () replik: Jag ska börja med miljöorganisationerna. var det en lite annan argumentation. var det inte fel att ha rösträtt på två ställen, utan nu var det till nackdel för miljöorganisationerna att delta i samråden. Där tycker jag att miljöorganisationerna själva ska få avgöra vad de lägger ned sin tid på. Om samråden är meningsfulla väljer de att vara med, och är de inte det tackar de nej till samråden. Inriktningen i den här propositionen, att just många intressenter ska kunna vara med i samråden, är jätteviktig om vi ska kunna fatta bra beslut. Det är väldigt viktigt att olika intressen får mötas också och lyssna på varandra. Sedan till frågan om fiskevårdsavgift. Jag vill betona att det är fråga om en avgift. Det är en skillnad på en skatt och en avgift. En skatt går in i allmänna påse, medan en avgift är öronmärkt och går till speciella ändamål, i det här fallet till fiskevård. Där tycker vi i att det vore intressant att kunna ta ut en avgift på fiskeredskap och därigenom få en bättre fiskevård, som också är väldigt intresserad av. Fiskevårdsområden i havet har vi inte diskuterat så väldigt mycket i . Men jag skulle kunna tänka mig att själv gå vidare och sätta mig in mer i de frågorna och se om det kan finnas möjligheter där. Jag är från norra , så för mig är det en självklarhet att man bara har fritt fiske rakt av. Men det kan finnas andra möjligheter i begränsade områden. Jag vill i varje fall inte utesluta det. I frågan om skyddsjakt på säl och skarv och andra åtgärder för att begränsa problemen är propositionen helt tillräcklig. 136 () replik: Mitt kvarvarande resonemang om NGO:er är att ju närmare beslutsfattande man släpper in dem, desto större utrymme får de i beslutsfattandet och därigenom i princip ett dubbelt inflytande. Det ligger kvar. Jag vill också peka på att det här kan bli en otydlighet för NGO:er. NGO:er har stor betydelse, och jag värnar om dem, men jag är också rädd för att de kan spela bort sina kort genom att assimileras för nära makten. Avgifter ska användas till speciella ändamål, säger . Ja, det är i så fall knutet till politiskt godtycke vad de kommer att användas till. Det har vi sett otaliga exempel på. Det är inte så att de per omgående går tillbaka. Vi har sett exempelvis handelsgödselavgifter etcetera. Då är det politiska beslut som styr var de ska läggas. Det är inte den lokala förvaltningen som får möjligheten att använda dem till de insatser som de finner bäst. Och erfarenheterna åtminstone för mig är väldigt entydiga, att går de tillbaka till dem som har möjlighet att påverka det i den direkta verksamheten är det väsentligt mycket bättre. Det är därför jag värnar om att man ska ta det fiskekortsvägen och inte via någon generell avgift, som sedan ska bli politikerstyrd. När det gäller jakt på skarv och säl ger betänkandet inget utrymme för någon ökad jakt på skarv eller äggpickning eller? 137 () replik: Det finns möjligheter, och det bedömer man som tillräckligt i propositionen. Det gör jag också. Jag har svårt att förstå det här med miljöorganisationerna. Miljöorganisationerna för säkert också en diskussion om problemet med indefiniering och utdefiniering. Men det är väl deras sak att avgöra vad de lägger sin tid på. Dina argument att de på det viset skulle kunna påverka på flera håll gäller väl alla organisationer. Det gäller väl fiskeorganisationer också. Fiskarna kan dels delta i samråden, dels skriva debattartiklar. De har kommit med fiskeflottan till och protesterat mot torskfiskestoppet. De har också alla möjligheter. Vi måste ha en öppenhet i ett demokratiskt samhälle för att olika intressen kan få föra en debatt på det sätt som de själva vill och få möjlighet att delta i samråd med såväl statliga verk som politiker. Det är för mig en självklarhet. Du säger att man i stället för en sådan här redskapsavgift skulle kunna gå fiskekortsvägen. Ja, fiskekortsvägen finns ju, men den kommer aldrig att kunna finnas överallt. I så fall skulle man få ha en allmän fiskevårdsavgift, som man till exempel har i . Nackdelen med det är att även den som inte har resurser att köpa redskap, som kanske fiskar med en gren och fiskesticka, får vara med och betala en årlig avgift. Det är väl mycket bättre att ta ut en liten avgift av dem som har råd att köpa redskap. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 12 § Ändringar i tullagstiftningen med anledning av omorganisation Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU27 Ändringar i tullagstiftningen med anledning av omorganisation (prop. 2003/04:97). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 13 § Industrins koldioxidskatterabatt Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU28 Industrins koldioxidskatterabatt (prop. 2003/04:1 delvis). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 138 (): ska vi debattera ett betänkande med den enligt mig vilseledande rubriken . En rubrik som mer hade stämt överens med majoritetstexten och som mer hade stämt överens med vad Socialdemokraterna, står för hade varit: Så hindras bostadsbyggandet, det kommunala självstyret och livsdrömmar. Debatten kommer, är jag övertygad om, i ett nötskal att visa på skiljelinjerna mellan dem som ser som sin främsta uppgift att fördela och förmedla saker till medborgarna, i detta fall bostäder, men glömmer bort att se till att det finns något att fördela och förmedla och oss som ser som vår främsta uppgift att se till att det byggs bostäder med olika upplåtelseformer så att folk kan välja. Genom statlig styrning och inskränkning av det kommunala självstyret tycks den socialistiska utskottsmajoriteten tro att lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar kommer att ge fler bostäder. Inget kunde vara mer fel. Av den utvärdering som utskottet låtit göra framgår att få aktörer tror att lagstiftningen haft effekter på bostadsbyggandet. Det enda positiva som kan sägas om lagen är att många tycks anse att den inte haft några effekter alls på verksamhet. siffror om bostadsbrist som kom visar att andelen kommuner som har bostadsbrist har ökat från år , vilket innebär att det är bostadsbrist i 107 kommuner. av befolkningen bor i dessa kommuner. är det fler kommuner som har brist på bostäder än som har ett överskott. Borde inte detta leda utskottsmajoriteten till eftertanke? Borde inte detta leda till att man ställer sig frågan vad som har gått snett i deras bostadspolitik? Skiljelinjen går också mot dem som sin vana trogna står för vi vet bäst vad folk vill ha och därför ser som sin främsta uppgift att hindra folk från att förverkliga sina livsdrömmar. Lagen om allmännyttiga bostadsföretag eller stopplagen, som den med all rätt kallas i folkmun är ett praktexempel på detta. Att det kommunala självstyret också har fått stryka på foten, eftersom en kommun inte kan sälja ett kommunalt bostadsföretag utan tillstånd, tycks för utskottsmajoriteten vara en välkommen biverkning av lagstiftningen.