prot · GS0952 · 2004-12-16 00:00:00 — I den här högkonjunkturen går regeringen ut och ger och lovar mer pengar till kommunerna . Det är pengar som egentligen inte finns, alltså lånade pengar. Man kan fråga sig vad vi som lagstiftare menar med begreppet god ekonomisk hushållning. Jag är övertygad om att det är många som skulle kunna likna det här förhållandet med Ebberöds bank. Kommuner och landsting har haft svåra år. Behovet av mer pengar är framträdande. Jag vill repetera det. Behovet av pengar är framträdande. Men också behovet av nytänkande och förändring i den kommunala verksamheten är och har varit stort. Det är bara att hoppas att det här förändringsarbetet inte stannar upp nu när man ser att det kommer pengar från ovan. Jag hoppas kort sagt att kommunpolitikerna ser den parentes av penningtillskott som regeringen nu ger dem. Med den politiska inriktning som regeringen nu har sett i ett helhetsperspektiv är det en parentes. Vi i har ett budgetalternativ som ger kommunerna riktiga pengar. Det ger kommunerna rätten att själva bestämma över sin verksamhet och rätten att ta hand om frukterna av den tillväxt de själva kan skapa i sina kommuner och landsting. I budgetförslag är det inte frågan om någon överprövning av den politiska hanteringen i kommunerna från regeringens sida. Vi i tror och litar på våra folkvalda. Vårt budgetförslag innebär en radikal förändring av synen på budgetarbetet. I stället för att skicka pengar fram och tillbaka ger vi kommunerna rätten att själva ta hand om pengarna redan vid källan. Det innebär att tillväxten i skattebasen dessutom tillfaller kommunerna. Många av de problem som vi diskuterar, som generella respektive riktade statsbidrag, bidrag som bibehåller den nominella prisnivån och ständiga överlastningar av ansvar utan medskick av pengar, skulle försvinna med modell. Det skulle bli klara och tydliga ansvars- och kostnadsgränser mellan de olika politiska nivåerna. Det skulle bli ett reellt kommunalt självstyre. Ofta när jag lyssnar på sakdebatten här i kammaren får jag intrycket att det är en debatt som förs på fel ställe. Det är alltför ofta en debatt som hör hemma i kommunfullmäktige som förs i den här salen. Många borde fråga sig vad det är vi ska besluta om här och vad som ska beslutas i annan församling. Jag tror att ett tydliggörande av ansvars- och kostnadsområden skulle vitalisera debatten såväl här i kammaren som i övriga politiska församlingar. Ett stort problemområde i dagens är LSS-frågan. Kostnadsutvecklingen på det här området har varit betydligt större än intäktssidan. Antalet personer med stöd- och servicebehov har dessutom ökat. Det utjämningssystem som finns ska ha ett basår för den framtida beräkningen av kostnadsfördelningen. Här har valet stått mellan respektive 2003. Som jag ser det är det naturligast att välja det år som ligger närmast i tiden för att man ska vara anpassad till verkligheten, det vill säga den senast kända verkligheten. har regeringen aviserat att det i stället är som kommer att bli basår. Effekten blir enorm för vissa kommuner. I vissa kommuner uppstår underskott på motsvarande kronor på den kommunala utdebiteringen. Andra blir överösta med pengar som de givetvis har behov av men knappast just för LSS. Det finns exempel på kommuner som får en överkompensation motsvarande 1:50 på utdebiteringen på skatten. Det är alltså inte ett bra system som införs. Det bör skyndsamt ses över. Förhoppningen är att det görs senast i samband med utredningen om LSS som har startat. De bör prioritera den översynen. Förhoppningen är att den utredningen dessutom kommer fram till att det för såväl de funktionshindrade som för kommunerna vore mer lämpligt att staten hade huvudmannaskapet för den här verksamheten. Regeringen aviserar i budgeten att man ska stödja sammanslagningen av kommuner. Som jag ser det rimmar det illa med målet om att det ska bli 10 000 fler förtroendevalda. Jag är väl medveten om kommunernas ekonomiska problem, de demokratiska avarter som florerar bland våra kommuner och den aktiva viljan från de lokalt och regionalt folkvalda att utveckla demokratin, inte avveckla den. Det fordras dock aktiva åtgärder. Som jag ser det är behovet av förändringar mest framträdande inom landstingssektorn. Det är dags att skyndsamt se till att regionaliseringen i landet skjuter fart. De försöksverksamheter som pågår bör permanentas. De områden som naturligt kan ses ha ett samröre bör ges förtur, före långdragna hantering, att kunna bilda en funktionell region som mer aktivt kan ges förutsättningar att klara sina åtaganden inom exempelvis hälso- och sjukvårdsområdet. Utjämningssystemet är en väsentlig del av den kommunala verksamheten. Den modell som införs har avvisat. Vi anser att den gamla modellen var dålig, men även den nya modellen är dålig. Vi vill ha ett långsiktigt hållbart skatteutjämningssystem där såväl de tätbefolkade som de mer glesbefolkade kommunerna får ett rimligt utjämningssystem. Vi har hanterat den frågan tidigare i debatten i kammaren, varför jag inte går ytterligare in på den. Dagens situation med finansiering via lånade bidrag med risk för ekonomiska bortfall innebär ett stort vågspel för våra kommuner och landsting. De stabila planeringsförutsättningar som ständigt efterlyser saknas. Behovet av nytänkande, effektiviseringar och satsningar där varje krona hamnar på rätt plats är framträdande i våra kommuner och landsting. Här finns inte plats för några dogmatiska låsningar. Här gäller i stället att göra det bästa möjliga för befolkningen. Låsningar som exempelvis stopplagen inom vården hör därför till ett föråldrat tänkande. Det viktiga är att värna omvårdnaden om våra behövande medmänniskor i stället för att värna om glas och betong. budgetförslag har mycket av det nytänkande jag har redovisat. Jag delar givetvis samtliga skrivningar från i ärendet men yrkar av tidsskäl bifall endast till reservationerna 4 och 9. 107 (): Först vänder jag mig till . Att utjämningssystemet är ett ekonomiskt problem för kommunerna kan endast en moderat påstå som är motståndare till ett rättvist kommunalt utjämningssystem. När jag lyssnar på har jag ännu svårare att förstå hur det kommer sig att minskar statsbidragen till kommunerna vad gäller socialbidragskostnaderna samt föreslår att arbetslösa inte längre ska få avgiftsfri förskola. Det blir väldigt märkligt när man lyssnar på . Vården, skolan och omsorgen är kärnan i den socialdemokratiska välfärdspolitiken. Alla sjuka ska snabbt och effektivt få hjälp. Vi vill ha en skola som ger alla elever kunskap och trygghet. Äldre ska mötas med respekt och omtanke. Välfärden ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Det är våra kommuner och landsting som står för välfärdens vardagsarbete. En bra utbildning och trygga uppväxtvillkor för alla barn och ungdomar är viktiga för tillväxt och framsteg, och detta bör alla kommuner kunna erbjuda sina medborgare. Vi vet dock att landets kommuner och landsting har mycket olika förutsättningar att kunna bereda sina medborgare en bra service. Därför, , är det kommunala utjämningssystemet en förutsättning för reell självstyrelse i landets alla kommuner. Att kommuner ger en service till sina medborgare som på många sätt är unik genom sin kvalitet, precis som sade, sin omfattning och sin mångsidighet vet vi . Men det uppmärksammas även av granskare utifrån. I en rapport som Moodys, ett av de internationellt ledande kreditvärderingsinstituten, presenterade framhålls att svenska kommuner och landsting förmodligen har mer långtgående ansvar än några andra regionala myndigheter i , att den största delen av de offentliga utgifterna fördelas på regional nivå och att systemet med lokalt självstyre är ett av de starkaste i världen. Moodys pekar också på det ekonomiska utjämningssystemet som en faktor bakom kommunernas starka ställning som också möjliggör att alla invånare i har tillgång till en bra skola, vård och omsorg. Genom att vi sammanför utjämningssystemet, det generella statsbidraget och vissa specialdestinerade statsbidrag med det beslut om utjämningssystemet vi tog i kan det statliga stödet på ett tydligare sätt riktas till de delar av landet som har mindre goda förutsättningar. Detta gör statens ansvar för finansieringen tydligare, som vi bibehåller en långtgående utjämning av skillnader i beskattningsbara inkomster och strukturella kostnadsskillnader. Detta är ett led i kampen för välfärden. Utjämningssystemet är en förutsättning för att välfärden ska kunna vara likvärdig över hela landet. Som Moodys påpekar är utjämningssystemet en faktor bakom de svenska kommunernas starka ställning, med en utjämning som tar hänsyn till både skatteunderlag och kostnaderna för de verksamheter som varje kommun tillhandahåller. När kommunernas och landstingens ekonomiska situation försvagades av den senaste lågkonjunkturen hade vi stor glädje av den sanering av de offentliga finanserna som vi gjorde . Då skapade vi nämligen ett utrymme som vi nu kan använda för att öka resurserna till kommuner och landsting. Därför har finansutskottet vid ett antal tillfällen ställt sig bakom regeringens förslag att tillföra kommunsektorn ytterligare resurser för att klara nödvändiga satsningar. De förstärkningar som regeringen nu föreslår innebär att kommuner och landsting får stärkta resurser för att säkra en god vård, omsorg och skola. I Kommun- och Landstingsförbundens ekonomiska rapport redovisas att ekonomin ser ljusare ut för kommuner och landsting 2005 och 2006. Man konstaterar att det i budgetpropositionen föreslås att det generella sysselsättningsstödet successivt höjs för att 2006 nå en nivå motsvarande på skatten. För min hemkommun innebär det ca ytterligare till skola, vård och omsorg. Eftersom även skatteunderlaget ökar med stigande sysselsättning, fler arbetade timmar och bättre konjunktur ger det kommuner och landsting betydligt bättre ekonomiska förutsättningar , allt enligt rapporten. Regeringens budgetförslag innebär att statsbidragen till kommuner och landsting ökar med sammantaget jämfört med . Det ger bättre förutsättningar för att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen. har vi ökat sysselsättningsstödet till kommuner och landsting med för att värna sysselsättningen. förstärks stödet med till . beräknas stödet till . Det satsas också på införandet av en vårdgaranti samt ökade resurser till psykiatrin och missbruksvården. avsätts 2005 för kompetensutveckling av personal inom vård och äldreomsorg. Detta är ett medel för att bland annat underlätta generationsskiftet. Satsningen på 15 000 fler lärare och annan personal i skolan fullföljs. En satsning på 6 000 fler anställda i förskolan påbörjas . Vad gäller det hivpreventiva arbete som bedrivs i storstadsregionerna föreslår finansutskottet att medel inom anslaget för särskilda insatser 2005 får avsättas till detta samt att stödets omfattning bör motsvara de anslagsmedel som anvisades , det vill säga . delar regeringens bedömning att insatserna för bekämpning av hiv/aids tillhör kommunernas och landstingens ansvarsområden. Motioner som har tagit upp frågorna om förutsättningar för verksamhet, finansieringsprincipen och det kommunala självstyret omfattas av den pågående översyn av strukturen och ansvarsfördelningen inom staten och mellan staten, landstingen och kommunerna som genomförs av . anser att utredningens resultat ska inväntas, varför motionerna avstyrks. Trots att så sent som som jag nämnde har behandlat regeringens förslag till ändringar i det kommunala utjämningssystemet har ett antal motionsyrkanden väckts angående utjämningens överensstämmelse med grundlagen, statens ansvar för utjämningssystemet med mera. Utskottet avstyrkte snarlika motionsyrkanden när antog det nya utjämningsförslaget, och vi har inte ändrat uppfattning i dessa frågor. Jag vill dock understryka att såväl nuvarande utjämningssystem som det nya utjämningssystemet har granskats av Lagrådet, som inte har gjort några anmärkningar i anslutning till grundlagsfrågan. Utjämningssystemets grundlagsenlighet är enligt utskottets mening ställd utom allt tvivel. Vad gäller förslag om breddning av kommunala skattebaser konstaterar utskottet att kommunsektorns samlade skatteintäkter 2003 täckte av sektorns totala verksamhetskostnader och de generella statsbidragen . Detta innebär att skatteintäkternas bidrag för att täcka kostnaderna i kommunsektorn ökade med jämfört med . Skatteintäkterna är således den helt dominerande och växande inkomstkällan för såväl kommuner som landsting. Även vid internationella jämförelser har kommuner en stor andel av sin finansiering från egna skatteinkomster. Det framkommer också i Moodys rapport. Sammantaget innebär regeringens förslag att kommun- och landstingssektorn får stärkta resurser för att säkra en god vård, omsorg och skola. Det är ett viktigt tillskott, särskilt med hänsyn till de framtida ökade behoven av verksamhet. Vad gäller oppositionspartiernas förslag innebär politik att kommunernas resurser minskar . För att täcka detta underskott föreslår höjda avgifter i barnomsorgen, i sjukvården och för läkemedel. Det är alltså de sjuka och barnfamiljerna som tvingas stå för era satsningar på kommunerna, . Dessutom minskar ni anslaget till särskilda insatser i kommuner och landsting med . minskar anslaget för särskilda insatser i kommunerna med . Dessutom, , vill ni förbjuda kommunala koncernbildningar. Ni drar in 2 miljarder till staten i form av ökade skatteintäkter, vilket gör att kommunernas resurser krymper med ca . Också förslag innebär att kommunernas resurser minskas väsentligt. Även minskar kraftigt bidraget till särskilda insatser i kommunerna. Utskottet anser att det inte är möjligt att minska anslaget till särskilda insatser på ett sådant sätt. I stället måste medel reserveras för tillfälliga bidrag till kommuner och landsting för att kunna trygga den enskilda kommunens ekonomi i en krissituation. Jag ber att få yrka bifall till finansutskottets förslag och avslag på alla reservationer. 108 () replik: Jag begärde replik med anledning av påstående när det gällde det moderata motståndet mot ett rättvist kommunalt utjämningssystem. Vi är inte alls motståndare. Men vi har andra förslag. Dem har vi också redovisat i samband med att vi behandlade förslagen . Visst finns det problem med det kallar ett rättvist kommunalt utjämningssystem så som det fungerar . Visst finns det problem med det. Då är det väl bara att erkänna det. Annars kan jag redovisa den lista för som vi har diskuterat och som många kommunalt förtroendevalda står bakom, även kommunalt förtroendevalda med socialdemokratisk partibeteckning. Sedan är det i vanlig ordning så att det Socialdemokraterna gör är att beskriva nuläget, medan många av oss andra när vi debatterar har ett framtidsperspektiv där vi redovisar vilka utmaningar vi står inför. Det är med det som baktanke vi lägger fram våra förslag, därför att vi står inför utmaningar som vi inte kan lösa med dagens förslag och med de resultat vi ser . Det går inte att fortsätta med den politik som bedrivs nu utan vi behöver nya grepp. Det har vi också lagt fram förslag om. Jag förstår att naturligtvis har problem med de moderata förslagen och det moderata budgetalternativet med tanke på den omorientering vi har gjort och den uppstramning som också har skett av vårt förslag. Till det har vi också använt oss av , som åtminstone jag förlitar mig på i större utsträckning än på uträkningar. Och jag hävdar fortfarande att Moderata samlingspartiet tillför kommunerna pengar. 109 () replik: Det är väl inte så konstigt om vi pratar om nuläget, eftersom det är statsbidraget till kommunerna som det handlar om. Sedan är det viktigt att vi också ser framåt. Det som kommuner och landsting nu konstaterar är att de ser ganska positivt vad gäller ekonomin. Visst, , ni satsar mer pengar på kommunerna . Alla andra år har ni ju dragit ned ett antal miljarder kronor. Men problemet är ju att er politik bygger på att kommunerna ska få ökade intäkter genom högre avgifter på läkarbesök, mediciner och dagis. En sänkning av utbetalningarna från a-kassa, sjukförsäkring, förtidspension och föräldraförsäkring leder till att fler hamnar under socialbidragsnormen. Ni finansierar era satsningar på kommunerna genom att färre har råd att gå till läkaren. På vilket sätt är det en satsning på vård och omsorg? Hur många färre sjuka ska ha möjlighet att söka sjukvård för att kalkyl ska gå ihop? 110 () replik: Det här betänkandet handlar inte bara om nuläget utan det handlar i allra högsta grad om den framtid som vi går till mötes. Det är visserligen en titt i backspegeln om man ser till den redovisning som finns i regeringens skrivelse. Men där finns också beskrivningar av tänkbara utvecklingsscenarier som väljer att helt negligera. Då är det faktiskt bra att jag i mitt anförande hänvisar till den nyutnämnde finansministern, som erkänner de problem som vi med våra förslag försöker att åtgärda. 111 () replik: är ganska lugna . , och faktiskt , anser de att det är en så bra ålderssammansättning att det ser skapligt ut för ekonomin i kommuner och landsting. Men därefter blir det svårare. De säger att antalet invånare kommer att fördubblas . Det är klart att vi där har ett problem, och där måste vi ha olika förslag. Givetvis måste vi se på detta långsiktigt, och det gör vi också. Men i det närmaste perspektivet är det ändå så att ni tycker att det är rättvist och rimligt att höja avgiften för medicin och sjukvård, och det ska pensionärerna betala för att kommunerna ska få mer pengar. Då kan man undra varför det är bättre än att vi gör det tillsammans via skattsedeln. Dessutom måste jag motsäga alla de här uppgifterna. Problemet var ju att vi inte fick era tabeller förrän dagen innan vi skulle justera. De fanns inte med i er motion tidigare. Det är ändå så att ni inte har tagit hänsyn till de effekter som socialbidragen har på era förslag. Sänkta ersättningsnivåer ökar socialbidragsberoendet och kostnaderna för kommunerna. Den ökade kostnaden bedömer vi som ungefär 500 miljoner . Det blundar ni för, men det kan inte våra kommunpolitiker göra. 112 () replik: Jag håller med om att välfärden ska ha en bra kvalitet. Jag håller också med om att är tämligen nöjda. De har som sagt fått pengar. Men det är lånade pengar. kommer regeringen att låna. kommer man, enligt , att spräcka utgiftstaket med 4 miljarder. Det är naturligtvis lätt att konsumera om det är någon annan som betalar. måste vi se problemet i vitögat och fundera över hur vi går vidare. Som jag ser det måste vi göra en förändring av skattebasen för kommunerna. Frågan är bara hur tänker se till att den här notan reds ut i slutändan. Det också säger är att man vill ha långsiktigt hållbara förutsättningar. Man har problemet med ohälsan, man har problemet med demografin, man har problemet med att stimulera företagande, och så vidare, alltså helhetssynen på i stort sett hela samhällsbilden. Men vad har för lösningar? Jag noterar att vi återigen är inne i en utjämningsdebatt. Den debatten har vi klarat av, och jag hoppas att vi inte hamnar i den igen utan i stället mer i den framtidsinriktade debatten. 113 () replik: Det sista kan jag hålla med om. Vi har fattat ett beslut, och vi kommer att ha ett bra utjämningssystem . Det behöver vi inte diskutera just . Försök inte att måla upp, , att ekonomin skulle vara så dålig i . hör till de länder i som har överskott i de offentliga finanserna. Det är bara fyra länder som har det i EU inget av de stora länderna. Låt oss titta på en jämförelse i fråga om statsskuld och liknande. Enligt stabilitetspakten ska det vara fråga om högst av BNP. Vi är nu nere på , och den kommer att sjunka. Den är halverad när ni hade regeringsmakten. Vad behöver vi göra? Ekonomin går bra, investeringar kommer i gång. Men det är arbetsmarknaden som inte har kommit i gång , och arbetslösheten är för hög. Det är det vi måste överbrygga genom att göra satsningarna på kommuner och landsting. Precis som sade ser kommuner och landsting framåt med tillförsikt . 114 () replik: Vi har trots allt en högkonjunktur. lånar regeringen enorma pengar. Det är inte så man föreställer sig att man ska behöva agera i en högkonjunktur. Det är då man ska samla i ladorna för att klara framtiden. Vi har en försvarsdebatt där vi ska försöka klämma fram så mycket pengar som möjligt för att få resurser till andra områden, och så vidare. Jag tror inte att det är den ljusblå situation som vill måla upp. Jag hoppar över till LSS-sidan och basåren. Jag tycker att de är intressanta. Jag ska jämföra tre kommuner. har ett behov på för sin LSS-verksamhet. Har man 2003 som basår får man 21,7 miljoner. Har man 2002 får man 46 miljoner. Behovet är 25. har ett behov på 2,8 miljoner. Har man 2003 som basår får man 1,8, och har man 2002, som man nu har, får man 19,7. Det motsvarar 1:50 mer på skatten än vad man har behov av. fick i utredningen när man tittade på utjämningssystemet en aviserad intäkt på 9 miljoner. ska 2003 användas, och i stället får man i realiteten minus 7,1 och minus 1,8. På något sätt måste man ändå hamna i samma härad som utgiftssidan vad gäller inkomstsidan. Det är någon annan som ska betala notan. Systemet är inte bra och behöver ses över. Jag skulle vilja ha en kommentar. 115 () replik: Jag säger återigen, : har en bra ekonomi, särskilt om vi jämför med våra länder inom EU. Vi ser att investeringarna är på väg, och det är på väg att bli bättre på arbetsmarknaden. Men det är därför vi har med i budgeten att det här är så viktigt att överbrygga i och med att vi har för hög arbetslöshet. Vi gör inte som ni inom den borgerliga maktalliansen. Vi låter inte arbetslösheten bli vad den blir. Det är därför vi menar att det är möjligt att tumma lite på överskottsmålet och i stället sätta in effektiva medel för att motverka arbetslösheten. Det är socialdemokratisk politik. Sedan var det frågan om LSS. Först är det utredningen. Jag vill berätta för att först och främst ska beslut enligt LSS fattas så nära medborgarna som möjligt. Jag bedömer att det av det skälet inte ska vara statligt. Jag kan informera om att regeringen ska ge SCB ett uppdrag att se över hur det går att jämna ut över åren så att det inte blir de svängningar hänvisade till. Det är på gång. 116 () replik: refererade till en undersökning där det kommunala självstyret hade fått beröm. Det var viktigt. Det håller jag med om. Det är märkligt om du inte inser att det kommunala självstyret har naggats . Kommunerna har så klart inte fått kompensation för en mängd åtgärder som regeringen har fattat beslut om. Jag har varit kommunpolitiker . Jag vet inte hur länge sedan du var med i kommunpolitiken, men om du går till och träffar s-politiker skulle de nog tala om för dig att jag har mer rätt än vad du har i det här fallet. Självstyret har blivit mindre och mindre värt. Det är det som är negativt. Genom en passiv alkoholpolitik skapar ni ökade kostnader både för kommuner och för landsting. Det är inga små summor. Det är katastrofalt. Socialnämnderna i många kommuner har röda siffror, och landstingen får ta hand om fler och fler människor som är skadade av alkoholrelaterade sjukdomar. Då föreslår regeringen lägre skatter på alkohol på Systembolaget. Det är ypperligt. Då kommer problemen att minska med en gång, eller hur? 117 () replik: Jag vill påminna om att det är statsbidragen till kommunerna vi ska diskutera . Det är alltid en diskussion mellan och även med regeringssidan om fördelningen. Det är därför vi har finansieringsprincipen, som ni hänvisar till ofta. Det är faktiskt den som används. Det är därför det var fel när påstod i sitt anförande att vi drog in 2,6 miljarder av statsbidraget . Vi använde finansieringsprincipen, som ni brukar hänvisa till. Det var en reglering efter pensionsreformen som gör att pensionärerna numera betalar skatt på sin pension, varför kommunerna får en bredare skattebas. Då reglerar vi det via statsbidragen helt enligt finansieringsprincipen. 118 () replik: Det var inte precis någonting kommunerna hade budgeterat.