prot · GS0913 · 2004-10-13 00:00:00 — ekonomi var körd i botten. Den nya regeringen fick ta över när var i ett mycket svårt läge. När man lyssnar på i avslutningen på de här debatterna framgår det med all önskvärd tydlighet att han inte bara är statsminister. Han är också statspsykolog. Han ser in i varje människas sinne och kan förklara hur de olika debattörerna tänker när de går hit, hur de funderar. När han beskriver situationen står det klart att vi har goda tider framför oss. Men hur kan det då komma sig att vi lånar ? Om det går så bra för , , varför behöver vi då låna på detta vis? Hur kan det komma sig att över en miljon människor i arbetsför ålder står vid sidan av arbetsmarknaden därför att de inte kan arbeta, därför att de inte får hjälp med rehabiliteringen eller därför att jobben inte finns där därför att ni bedriver en näringspolitik som gör att de nya företagen inte kommer till? Jag sade tidigare att 28 000 företag har försvunnit . Får ni fortsätta kommer det att bli allt mindre att leva av. Alltfler människor kommer att stå vid sidan om. Då hjälper det inte att den internationella konjunkturen blåser förbi just nu eftersom ni inte låter den utnyttjas. 77 Statsminister () replik: Låt mig kommentera de 28 000 företagen. Läs statistiken, , och du kommer att se att det huvudsakligen är jordbruk som i statistikens värld blir förlorade företag. Det gäller jordbruk och småbutiker, småbutiker som när de försvunnit har resulterat i en bättre konkurrens i detaljhandeln och som jag är ledsen, , att jag återigen måste säga det i sin tur har visat sig medföra att inflationen trots de goda ekonomiska siffror vi har är låg, . Matpriserna faller dessutom med . Det är bra för löntagare och det är bra för pensionärer därför att man får mer kvar i plånboken att handla för. De 28 000 förlorade företagen ligger alltså inom sektorn småbutiker och jordbruk. Sedan får jag väl säga: Gå till Skriften! Gå till den bok som du brukar läsa ur vid frågestunder och här i talarstolen, så har du hela 80-talskrisen beskriven. Jag har aldrig dolt att vi begick misstag. Jag har heller aldrig dolt att den borgerliga regeringen möttes av en internationell lågkonjunktur. Men jag lyfter gärna fram att vad den borgerliga regeringen då inte klarade av var att hantera situationen. Det var inbördes kiv. Det var bråk. Det var olika uppfattningar. Man hade inte samma synsätt på den ekonomiska politiken. Det resulterade i det elände som vi sedan fick. har vi här sett hur det spretar åt alla håll. Det är makten ni vill ha för dess egen skull. Vad ni ska göra med den har vi sett en gång förut. Vidare: Ni klarar er budget, , genom stora utförsäljningar av statliga företag. Där finns troligen Nordea. Där kan finnas , och där kan finnas andra. Där finns kanske rentav , och alla de andra statliga företagen. På så sätt får ni er budget att gå ihop. Men ingen i denna kammare kan ju tro att den typen av utförsäljning av egendom, tillgångar, är någonting som ska användas för att täcka löpande drift. Men det gör ni. Ni får det på så sätt att bli ett bättre saldo på slutet. Jag vill inte sälja . Det är svenska statens egendom. Det vore intressant att höra ett svar på den frågan. 78 () replik: Det är rätt. Vi säljer företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad i stället för att låna. De pengar som ni lånar använder ni för att skicka ut en löfteskaskad till väljarna under valåret. Vi använder pengarna för att förbättra näringsklimatet, något som gör att fler människor kommer i arbete och fler människor betalar skatt. Skatteintäkterna gör att vi kan förbättra vården och så vidare. Det här behöver jag egentligen inte dra för , men kanske behöver jag ändå göra det politiken visar att han inte riktigt har det klart för sig. Inflationen är låg, säger . Ja, men det är . Dess kurvor pekar på dramatiska räntehöjningar framöver eftersom ni konsumerar för mer än vad vi har pengar att klara av. Just nu är det nedförsbacke för cyklisten eftersom vi har en högkonjunktur. Men där framme väntar en lågkonjunktur. Då gäller det att det är många som cyklar. står över en miljon människor utanför. Var femte svensk arbetstagare gick inte till jobbet därför att de saknar arbete, därför att de är sjukskrivna eller därför att de är förtidspensionerade. Detta är ett jätteproblem, och detta gör det väldigt svårt för ett land som har bekymmer med att klara av finansieringen av vården, svårt att se till att rättssamhället kan upprätthållas etcetera. Här har ni ett oavvisligt ansvar. Jag tycker att det finns väldigt små skäl att som statsminister slå sig för bröstet . 79 Statsminister () replik: Jag ställde en mycket enkel fråga, en rak fråga: Vill sälja ut ? Den frågan får vi inget svar på , men det är viktigt att veta därför att jag betraktar som en nationell egendom, som någonting som vi äger tillsammans. Våra fallrätter, våra vattenkraftverk det som en gång forsade som fri energi i de norrländska älvarna ska det säljas ut på världsmarknaden? Det ska ni nog ge svar om före valet, för frågan kommer att upprepas; det kan jag försäkra. Samma sak gäller gruvan i , och samma sak gäller skogen. Det är vårt, och det vill vi äga tillsammans. Allt ska inte omsättas på börsens villkor. Den typen av kapitalism betackar vi oss för. Låt mig sedan säga till att han missförstår de offentliga finanserna. Vi har starkare offentliga finanser än i stort sett alla andra länder i . och danskar ligger på samma nivå. Vi har överskott i våra gemensamma offentliga finanser. För staten har vi ett underskott just nu eftersom arbetslösheten är för hög. Då får man underskott i staten. Vi har stora överskott i pensionssystemet, och vi har i stort sett balans i kommuner och landsting. Vi har unikt välskötta offentliga finanser. Jag kan säga det, för det har varit en viktig sak inte minst för mig själv att medverka till den utvecklingen. Däri ligger också politikens frihetsgrader. Vill vi förändra , göra till ett modernare, ännu mer konkurrenskraftigt land präglat av social sammanhållning, harmoni, miljötänkande och ansvarstagande för internationell solidaritet är inte en sådan politik möjlig om vi inte också har skött våra gemensamma tillgångar på ett sådant sätt att vi har resurser och väcker förtroende i vår omvärld. Bakom en sådan politik står regeringen samlad. Bakom en sådan politik har vi stöd från en majoritet i denna kammare. En sådan politik utmanas nu av en allians för systemskifte. Den striden kommer att tas. 80 () replik: Som vanligt hör vi en självgod . Allt är bra och allt går bra. Men jag tror att vi lever i olika världar. Jag tycker att ska fråga alla dem som inte har polis närvarande. Jag tycker att ska fråga alla dem som inte har fungerande vägar. Jag tycker att ska fråga alla elever som inte får läromedel och fråga dem som står i vårdkö. Tycker de också att det är så här bra? 81 Statsminister () replik: har lyssnat dåligt. Jag säger i mitt anförande och jag säger jämt: Det finns oerhört mycket kvar att göra i vårt land för att skapa rättvisa, jämlikhet och solidaritet. Man når inte framgång i den kampen genom den högerpolitik som står bakom. Det är ju detta det handlar om. Det är där striden står, och den tänker vi fortsätta att ta. Så enkelt är det. Så stor är skillnaden. Det har debatten handlat om. Tack för mig. 82 () replik: Det intressanta, herr statsminister, är att vi går åt fel håll. Det är det som statsministern inte har upptäckt. Det blir sämre och sämre. Det blir fler och fler elever som inte får läromedel. Det är färre och färre som har service. Det är färre och färre som har jobb. Det intressanta är riktningen, och det är det statsministern måste se. Människor ser inte den verklighet som statsministern ser. Vi behöver ett alternativ. Partiledardebatten var härmed avslutad. Tredje vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ersättare för riksdagsledamot i läns norra och östra valkrets. Kammaren biföll denna avsägelse. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då den allmänpolitiska debatten skulle inledas. 3 § Allmänpolitisk debatt Förskola, skola och utbildning 83 (): Jag tänker framför allt tala lite grann om den svenska gymnasieskolan. Många ungdomar i den svenska skolan klarar sig bra, men det är också alltför många som misslyckas i skolan och går ut utan någon färdig och riktig utbildning. Siffrorna är så negativa att hoppar av utbildningen utan ett fullständigt färdigt betyg. Närmare hälften av dem som får betyg når inte upp till skolans mål och får inte den gymnasiekompetens som har formulerat. Jag menar att skolan ska vara till för alla. Många säger att vi folkpartister svartmålar skolan. Det vill vi inte göra, för visst finns det fantastiska skolor i . Jag har glädjen att bo i en kommun som blev utsedd av bland andra till bästa skolkommun. Bland annat där har jag sett fantastiska skolor. Men så länge som 25 000 elever så många var det hoppar av gymnasieskolan så måste vi ändå fortsätta att arbeta med att utveckla skolan. Så länge som det är så många som det ändå är som vill läsa på högskolan men inte har tillräckliga kunskaper måste vi ställa frågan hur skolan kan bli bättre. Det är för många som blir lämnade utanför. I de flesta länder finns det en uppdelning mellan studieförberedande utbildningar å den ena sidan och lärlings- och yrkesutbildningar å den andra. I många av de länderna är ungdomsarbetslösheten lägre än i . Lärlingsutbildningarna kan i många fall vara teoretiskt kvalificerade, men det finns också lärlingsutbildningar för ungdomar som vill ha en mer praktisk inriktning. Vi behöver inte gå längre än till andra sidan av , i . Där spelar hantverkare och småföretag en viktig roll i utbildningssystemet. Där kan man tidigt få lära sig kulturen på en arbetsplats och grunderna i ett yrke. har däremot avskaffat lärlingsutbildningen, och den traditionen har mer eller mindre försvunnit. Men har alltfler uppmärksammat att vi är på väg mot en stor brist på utbildade hantverkare. Det finns ett antal kommuner runtom i landet som är beredda att köra i gång lärlingsutbildningar på försök. Ett sådant exempel är just kommunerna , där man har jobbat med att få i gång en försöksverksamhet där flera arbetsgivare är beredda att ställa upp med lärlingsanställning under en del av perioden. Tyvärr har sagt nej till försöket och nekat det ekonomiskt stöd. Det tycker jag var ett dåligt beslut. Det vore mycket bättre att pröva lärlingsutbildningarna i verkligheten än att uteslutande låta utreda frågan. har därför i sin budget föreslagit till försöksverksamhet med lärlingsutbildning . Kommuner och företag ska kunna få bidrag till försöksverksamhet. Vi vill inte bara utreda, utan vi vill släppa fram lärlingsutbildningar så snart som det är möjligt. fick vi svart på vitt på att alltfler ungdomar står utanför både arbete och utbildning. Det är 70 000 i åldern som står utanför arbetsmarknaden och inte deltar i någon utbildning. Det kunde vi läsa i den statliga utredningen utanför av , före detta socialdemokratisk partisekreterare. Där pekades det på att de här ungdomarna varken har fått en studieförberedande utbildning eller en yrkesutbildning. Man kan jämföra de negativa siffrorna. Faktum är att i det gamla linjegymnasiet, som avskaffades , fullföljde sin gymnasieutbildning. Många av dem som lyckades bra gick på tvååriga yrkeslinjer. Uppsalaforskarna påpekade i en undersökning att de ungdomar som följde de tvååriga linjerna som fanns har klarat sig bra i yrkeslivet. De har lyckats bättre med att få jobb än ungdomar utan yrkesutbildning. Vi i arbetar med att utveckla en gymnasieskola som är till för alla ungdomar. Vi har länge talat om att det behövs en bättre yrkesutbildning. har vi konstaterat att utslagningen har blivit oacceptabel. Då måste vi göra något för alla dem som går utan en färdig utbildning. Vi tror att en tvåårig gymnasieutbildning borde införas som alternativ i gymnasieskolan inte för alla yrkesutbildningar, men för en del. Vi är övertygade om att en tvåårig gymnasieutbildning med gedigen yrkesutbildning och allmänbildning i viktiga ämnen är ett bättre alternativ än en avbruten halvfärdig utbildning. Alla vill inte bli akademiker, och de som inte vill det ska inte behöva känna sig nedvärderade. har vi tyvärr en sorteringsskola, herr talman. Det är en sorteringsskola som sorterar bort dem som inte passar in i skolideologin. När Socialdemokraterna hör våra liberala argument för att införa alternativa utbildningsvägar så brukar de säga att vi vill införa ett B-lag inom utbildningssystemet. Men sanningen är att det finns ett B-lag, nämligen alla de ungdomar som lämnar skolan utan någon som helst färdig utbildning. Jag tycker att det är konstigt att det parti som kallar sig för arbetarparti envisas med att alla ungdomar ska utbilda sig för att kunna börja på högskolan. Jag hoppas att vi kan återkomma till en diskussion om hur vi gemensamt ska satsa på alternativa yrkesinriktade utbildningar. 84 (): , när vi får besök av statsrådet , tänkte jag inrikta mig på förskolan och två saker där, nämligen mångfalden och hur viktigt det är med kopplingen mellan förskolan och skolan. Tid är en knapp resurs för de flesta småbarnsföräldrar. Det är många som känner att tillvaron är stressig och att vardagspusslet inte alltid är så lätt att få ihop. Grunden för familjepolitik handlar om ett ökat självbestämmande, en ökad valfrihet och bättre möjligheter att kombinera arbetslivet med sin familj. Man ska få möjlighet till mer tid med sina barn. Detta är någonting som inte alltid går ihop med den kollektiva utformningen av föräldraförsäkringen och med den förskolepolitik som regeringen för. Den gör i längden att vi får en större intolerans mot de individuella lösningar som fler och fler har behov av. Om vi ska komma framåt och ge familjerna ökade möjligheter så förutsätter det att familjernas ekonomiska utrymme stärks och att föräldrarna har möjlighet att ta ansvar för barnens uppväxt både vad gäller barnomsorgen och skolan. Självfallet förutsätter det i sin tur också en mångfald av olika barnomsorgsformer så att man har möjlighet att välja. omfattar förskolan fler och fler barn. Enligt kommer behovet av en bred barnomsorg att fortsätta att finnas eftersom vi har och har haft en ganska stor babyboom. Med dessa fakta i ryggen kan man lätt inse att vi behöver göra en del förändringar. Vi behöver stärka kommunernas ekonomi så att de klarar att täcka behovet av barnomsorg. Vi behöver också öka familjernas möjligheter att själva bestämma över sin livssituation och sin barnomsorg. Vår idé om valfrihet och självbestämmande innebär att vi måste skapa ett utrymme för nytänkande och olika former av tjänster som är anpassade efter den enskilda familjens unika behov och förutsättningar. Det är viktigt att de olika barnomsorgsformerna är kostnadsneutrala för den enskilda familjen. För att det ska fungera krävs det också en riktig valfrihet och inte det här mellantinget som regeringen har valt att införa . Varje enskild familj ska kunna välja den omsorg som passar just dem bäst oavsett om det är i regi, i ett familjedaghem eller i ett kooperativ. Makten över barnomsorgen ska flyttas från staten och kommunerna till de enskilda föräldrarna. För att förbättra valfriheten och kvaliteten i förskolan vill vi införa en etableringsfrihet. De förskolor som uppfyller de krav som finns enligt lag ska få tillstånd att bedriva förskoleverksamhet. För att detta ska fungera måste förskolorna garanteras de nödvändiga resurser som krävs för att bedriva verksamheten. Precis som vi har fristående grundskolor ska det finnas fristående förskolor som kommunerna blir skyldiga att ge ersättning till. har uttalat sig ganska fint om valfriheten. Hon har sagt att valfriheten är viktig för familjerna, och det står också i propositionen, om än väldigt kort. Då blir jag lite fundersam och undrar varför regeringen inte vill gå den vägen ända ut och säga, om nu valfriheten är viktig för socialdemokratin, att vi får en etableringsfrihet och att det kommer att finnas samma möjligheter för alla som vill starta en förskola inom barnomsorgen att göra det. Hur kan det komma sig att just för de mindre barnen är det en lösning för alla som ska gälla i stället för den unika lösningen för varje familj? Den andra viktiga delen jag vill ta upp handlar om samspelet mellan förskolan och skolan och den flexibla övergången däremellan. Vi i har föreslagit en flexibel skolstart. Vi säger att den flexibiliteten ska sträcka sig längre än att ett barn kan börja skolan vid sex, sju eller ålder. Vi vill gå ifrån den mer fyrkantiga skola som vi har där åldern styr mer än den mognad och den kunskap som barnet eller eleven bär på. Vi vill gå till en mer verkligt elevanpassad skola. Då handlar det om att få börja förskoleklassen eller vid fler tillfällen än bara på höstterminen. Det kan vara när det passar och när eleven är mogen för att börja skolan eller förskoleklassen. En flexibel skola öppnar också för en skola som utgår från den enskilda eleven unika förutsättningar. Jag ser en flexibel skola som en naturlig följd av det som många skolor runtom i landet håller på att utveckla. Det finns en mer individanpassad och elevanpassad undervisning. Det har faktiskt visat sig att väldigt många kommuner är intresserade av att påbörja verksamhet med flexibel skolstart, men både och regeringen har rynkat på näsan och sagt att det kan bli svårt lite längre fram om det blir alltför flexibelt. säger också att det här är jättebra och att man vill göra detta. När nu regeringen och har sagt sig vilja ha en ökad flexibilitet undrar jag om Socialdemokraterna också har gått över till den sidan och tycker att en flexibel skolstart är bra. 85 (): Vi som sitter i den här salen vet ju att den mest verkningsfulla satsning som man kan göra för att nå rättvisa, demokrati och tillväxt är att bereda alla som så önskar utbildning. Grunden är vår allmänna förskola som ger barnen en speciell möjlighet att utvecklas. Det är viktigt att det i förskolan finns den speciella kompetens som gör att man tidigt kan se om ett barn behöver stöd för sin utveckling. Men det räcker självfallet inte med den tidiga upptäckten. Det gäller också att sätta in resurser för att komma till rätta med de behov som barnet har. Den satsning som ska ske från till 2007 med ökad personaltäthet som följd kommer att höja kvaliteten i barnomsorgen betydligt. Detta kommer skolministern självfallet att ta upp i sitt anförande senare i debatten. Jag tar upp det mer för att se den röda tråden. Sedan krävs det att tar vid och ger ungdomarna en utbildning av hög kvalitet. har vi fått rapporter om att kommunerna inte klarar sitt uppdrag, bland annat på grund av resursbrist. Därför tillfördes de så kallade Wärnerssonpengarna på 5 miljarder . Dessa pengar har medfört att kommunerna har kunnat anställa fler lärare och höja kvaliteten. Jag tror inte att det räcker. Vi kommer att behöva tillföra ytterligare resurser fortsättningsvis också. Vi har ju en väldigt hög ambition för vår grundskola. Det är angeläget att alla elever får individuella utvecklingsplaner där föräldrar, lärare och elever tillsammans kommer överens om och tar ansvar för en positiv utveckling när det gäller både skolprestationer och den personliga utvecklingen. Än finns det mycket kvar att göra till exempel när det gäller att alla elever ska vara behöriga till gymnasieskolan, och det gäller inte minst våra invandrarelever. Den svenska gymnasieskolan håller en hög kvalitet i ett internationellt perspektiv, trots de röster som hörs här i . Den medger stor valfrihet för eleverna och erbjuder ett brett utbud av utbildningar och kurser. Vår gymnasieskola omfattar, till skillnad från de flesta länders, både studieförberedande utbildningar och yrkesutbildningar med en gemensam kunskapsbas. Reformen av gymnasieskolan, som genomfördes , innebar en väsentlig ambitionshöjning, framför allt för elever på yrkesinriktade utbildningar. För det första betonades principen att gymnasieskolan är till för alla ungdomar. För det andra etablerades kärnämneskurser på alla gymnasieprogram. Kärnämneskurserna ger alla elever en gemensam kunskapsbas som behövs för deltagande i samhällets demokratiska processer, yrkesliv och fortsatta studier. För det tredje förlängdes yrkesutbildningen till . Gymnasieprogrammen byggdes upp av kurser med betyg efter varje kurs. Elevernas valfrihet ökades väsentligt. Kommuner och skolor fick ökade möjligheter att profilera sitt utbud. Reformen var i stora stycken mycket lyckosam. går, med få undantag, alla elever i en årskull vidare från till gymnasieskolan. Jämfört med läget före reformen är det nu dubbelt så många elever som slutför en treårig gymnasieutbildning. Arbetslivet har välkomnat den kompetenshöjning hos eleverna som en förlängning av de tidigare tvååriga yrkesinriktade utbildningarna med ett tredje år och gemensamma kärnämneskurser har medfört. har var femte nybörjare i högskolan gått en yrkesinriktad gymnasieutbildning. Det är en betydande skillnad mot tidigare. Gymnasieskolan behöver självfallet utvecklas och kvaliteten behöver höjas. Ingenting är så bra att det inte kan göras bättre. Så många elever som möjligt ska nå de gemensamma målen och få de kunskaper som krävs för personlig utveckling, aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle, ett utvecklat arbetsliv, vidare studier och ett livslångt lärande. Behovet av det livslånga lärandet har ju blivit mycket påtagligt. Vårt arbetsliv förändras väldigt snabbt. Framtidens gymnasieskola måste bättre än dagens svara mot de krav som det moderna samhället ställer på såväl breda kunskaper som hög specialisering. Det är därför dags att genomföra ett antal viktiga förändringar för att modernisera gymnasieskolan och komma till rätta med en del av bristerna i programgymnasiet. Alla elever måste få möjlighet att nå målen. Det måste vara målsättningen. Alla elever bör få individuella studieplaner för att också få de råd och stöd för sin utbildning som krävs för att nå målen. Direktövergången till högskolan ska öka, och rekryteringen ska breddas. Vi socialdemokrater har en målsättning att hälften av en årskull ska ha påbörjat en högskoleutbildning . När det gäller flickorna är vi snart där, men pojkarna har en bit kvar. Den sociala snedrekryteringen till utbildningar på universitet och högskolor är fortfarande stark. Insatser för att förändra den sociala snedrekryteringen måste de olika lärosätena och andra berörda arbeta ytterligare med. Vi har arbetat mycket med att utöka antalet högskoleplatser, och det är viktigt att vi fortsätter med det, men vi måste också ge dem som genomgått ett yrkesinriktat program ett större utbud när det gäller eftergymnasial utbildning. Behovet av eftergymnasiala yrkesutbildningar av olika längd och specialiseringsgrad bör följas upp som en följd av den snabba utvecklingen inom arbetslivet. Det är viktigt att vi utvecklar eftergymnasial yrkesutbildning utanför högskolan, kvalificerad yrkesutbildning, KY, och andra påbyggnadsutbildningar. Det är viktigt att ytterligare utveckla KY i nära samarbete med arbetslivet. Det är därför angeläget att vi försöker att på olika sätt tillgodose behovet av eftergymnasial utbildning. 86 () replik: lämnar av eleverna på i utan att kunna läsa, skriva och räkna. Inte heller för som helhet, som ligger under genomsnittet för riket, ser man några förbättringar. Hur får den här ekvationen att gå ihop? 87 () replik: Självfallet inser jag att det är en väldigt stor skillnad mellan situationen i och i övrigt och till exempel i min hemkommun. Det är en mycket större utmaning att klara situationen för alla de ungdomar som kommer till , kanske är utan att kunna svenska, än att undervisa elever som hela sitt liv har bott i landet. Vad gäller resursförstärkningen är de fem åren ännu inte till ända. Man har inte fullt ut kunnat se effekterna av den. Det här är dessutom ett arbete som måste fortgå . Man får aldrig ge upp. Det handlar inte enbart om resurser utan också om att utveckla arbetssätt och arbetsformer.