prot · GS0913 · 2004-10-13 00:00:00 — Men det finns också en helt annan sak som vi måste börja arbeta med, där vi måste börja arbeta konkret med fötterna i vardagen och inte bara med vackra tal. Det handlar om egenmakt. Demokrati kan inte finnas i ett samhälle som lämnar stora grupper utanför det aktiva sociala livet. Vi har en stor svårighet, en stor kris, på gång i . Den krisen heter utslagning, utanförskap. Och där finns allt att göra. Jag har arbetat tillsammans med långtidsarbetslösa akademiker från andra länder och har inte sett den minsta förbättring i behandlingen av dessa människor. De är fortfarande objekt för åtgärder. De är fortfarande en svag grupp som ska tas om hand. I den gruppen finns oerhört mycket energi, men vi från den här delen av samhället får inte agera i vårt eget namn. I stället är det tjänstemannen på arbetsförmedlingen och tjänstemannen i kommunen som beslutar om vad dessa människor ska studera, om de ska studera, och hur de ska hitta en väg in i det aktiva livet. Så kan det inte fortsätta. har flera av oss socialliberaler talat om den stora fara som närmar sig när barn ser att deras föräldrar under hela deras liv i fått leva utanför, som mottagare av socialbidrag. Många av dessa barn kan därmed känna ett otroligt raseri. Kanske är det just det som vi får beskåda. Jag vill därför påminna om att hela politik när det gäller integration bygger på en tanke, nämligen egenmakt. Och det är första gången som ett politiskt dokument av den här digniteten visar så mycket respekt för de människor som levt utanför. 277 (): En politik för ökat självbestämmande är vad vill verka för. Det handlar om ökat självbestämmande för den enskilda människan, ökat självbestämmande för lokala civila gemenskaper, ökat självbestämmande också för kommande generationer i uppdraget att forma nya förutsättningar för människor att växa här hemma hos oss i , men också när vi ser ut över världen. All offentlig makt, står det i regeringsformen, utgår från folket. Det reser ett antal frågor som jag vill beröra, inte minst mot bakgrund av den diskussion som förts i kammaren och som även förts . Hur ser det offentliga maktrummet ut? Kommunismen visar en väg där i stort sett hela samhället ska omfattas av det offentliga rummet. Man kan fråga sig var socialdemokratin står i relation till detta. Vi kommer alla ihåg diskussionen om löntagarfonderna. Det finns all anledning att fundera kring dessa frågor, herr talman. Från sida kan vi konstatera att det offentliga rummet trängt in för långt i den enskildes maktsfär, i lokaler av gemenskaper. Det har blivit en extra gäst vid matbordet, ätit upp utrymmet för den enskilde, gjort fler beroende av någon annan. Detta gäller inte minst i våra förorter till exempel i denna region, vilket på ett talande sätt tidigare beskrivit, där människors makt berövats och där möjligheterna runnit ut. Det krävs, herr talman, att det offentliga maktrummet begränsas så att vi stärker människorna men också stärker äganderätten. Den andra frågan är ifall all offentlig makt ska samlas i denna kammare. Om vi ser oss omkring ser vi människor som inte är delaktiga i det offentliga rummet. Vi ser att valdeltagandet sjunker. Systemen är för stora, ansvaret för otydligt. Från vår sida säger vi: Låt oss tydliggöra ansvaret. Låt oss skapa mer gripbara enheter. Låt oss samla ansvar och makt när det gäller beslutsrätt inom det offentliga rummet på samma nivåer. Låt oss bygga underifrån och inte stanna vid nationsgränsen. Vi vill använda federalismens principer, herr talman, när vi nu jobbar i för att bygga nya regelverk. Vi hoppas kunna se ett demokratikonvent som ett led i att göra diskussionen om våra gemensamma offentliga spelregler till var kvinnas och var mans egendom. Vi hoppas, herr talman, att vi också när det gäller EU-frågorna ska få utrymme till att föra den diskussionen innan vi tar ställning här i kammaren och med detta en politik som gör att vi tar vara på möjligheter. kan bättre och, inte minst, vi kan öka de enskildas självbestämmande. Låt oss arbeta för det i denna kammare. 278 (): är ett demokratiskt socialistiskt parti, och ingen kan kritisera vårt program för att brista när det gäller synen på demokratin. Men det finns skäl att kritiskt och självkritiskt granska historia när det gäller synen på demokratins principer i ljuset av den kommunistiska teorin och praktiken. Jag är och kallar mig vänstersocialist, men det finns de i mitt parti som kallar sig kommunister och står bakom samma program som jag. Hur kan det komma sig? Vad är det som skiljer den ene vänsterpartisten från den andre? Kan skillnaden vara att kommunisten är för visionen av det klasslösa samhället? Så ser inte jag det. Även jag och andra vänstersocialister står bakom denna vision. Visionen uttrycks i Kommunistiska manifestet med följande ord: I det gamla borgerliga samhällets ställe, med dess klasser och klassmotsatser, träder en association, vari vars och ens fria utveckling är villkoret för allas fria utveckling. För och var målet för det kommunistiska samhället enkelt och tydligt. Målet handlade i första hand om den enskilde individens frihet och inte kollektivets frihet. Men den visionen gör inte att jag vill eller kan kalla mig kommunist. Inte ens var medlem i kommunisternas förbund längre än till 1850, och hela förbundet var upplöst . Den politiska rörelse som grundades utifrån manifestet kom i stället att kallas Socialdemokrater. Även var länge socialdemokrat. stod bakom manifestets grundtankar. Men självklart var inte kommunist. vände sig bort från demokratin och blev kommunist. Det var främst synen på demokrati och revolution som historiskt sett delade socialdemokrater från kommunister. har många demokratiskt sinnade socialister som verkat i de kommunistiska partierna försökt att få sina partier att återvända till demokratin. I några fall har detta gått. I de flesta fall har det också lett till att de har slutat att kalla sig kommunistiska partier eller för kommunister. Att tänka bort från den kommunistiska traditionen är lite grann som att försöka ta bort från kristendomen. Men vänstersocialism då? För mig är det en rörelse som betonar både demokratin och socialismen. Det är en riktning som kritiserar både kommunister och socialdemokrater för att ha för stor tilltro till staten och för lite tilltro till individen. Jag vill se mitt parti som ett parti som står närmast den vänstersocialistiska frihetliga traditionen och betonar både individen och rättvisan, både friheten och brödet. Detta med individens frihet är den klassiska vänsterståndpunkten som går tillbaka till den och en frihetssyn som delas både av den socialistiska vänstern och den borgerliga vänstern. Men jag är inte bara vänster, jag är också socialist. Socialism är ytterst en fråga om ägarmakt. Det är en syn som säger att de som äger mycket inte ska tillåtas ha mer makt än de demokratiskt valda. De ska inte tillåtas styra över löntagar- och konsumentintressen. Därför vill vi socialister motverka kapitalets makt. I den meningen är vi antikapitalister. Men vi är självklart inte mot marknadsekonomin. Vi har också en vision och ett mål om att sprida ägarmakten till hela folket. Det gäller inte för all privat egendom, men över de stora kapitaltillgångarna som ger dem som äger makt över demokratin. En gång trodde de flesta socialister att vägen gick över statligt ägande. Det var en återvändsgränd. I dagens globala kapitalistiska ekonomi är den visionen död. Vi kan inte rädda jobben i genom att förstatliga . Vi kan inte möta de globala miljöhoten med isolerade åtgärder i . måste vi söka nya vägar för att nå våra mål. En väg står att finna i löntagarnas samverkan över nationsgränserna. Min farfars medlemsbok i från tiden före var tryckt på alla språk. Han var medlem i ett förbund som gick över nationsgränserna. Vi behöver återigen sådana förbund. måste vi bygga politiskt-demokratisk motmakt mot globala företag och inte bara i utan just på global nivå. Kanske har vi mer makt än vi anar vi löntagare och socialister. Det gemensamma kollektiva ägandet har nog aldrig varit större än . finns det samlat i jättelika pensionsfonder som löntagarna äger tillsammans. skrev 1998: För och var den svåra uppgiften att expropriera exploatörerna. För tjugohundratalets socialister är uppgiften enklare: att bruka den makt som ligger i löntagarnas redan existerande och ständigt växande kapital. Det finns alla skäl att slå vakt om den parlamentariska demokratin. Det finns många möjligheter att utveckla den. Demokratin är ingen garanti för goda beslut. Den är inte ens en garanti för ett mångkulturellt samhälle. Men det är en nödvändig försäkring mot tyranni och ett värn för friheten. Därför finns det alla skäl att fortsätta att verka för socialismen. Därför är jag vänsterpartist. Därför är jag vänstersocialist. 279 () replik: Låt oss tala om manifestet. Det är jättebra att vi äntligen har kommunismens bibel på bordet. Manifestet talar i mycket klara uttryck om en grupp i samhället som bättre än alla andra har förstått historiens utveckling. Eftersom det har förstått bättre och har ett mycket större innehåll av sanning i sitt tänkande har det rätt att leda. Min första fråga till är: Var är demokratin och tanken om lika värde i en text som säger att en grupp har rätt att leda alla andra, som talar om tvångsarbete för alla, som talar om despotiska ingrepp och som spyr hat över kapitalismen? Var finns demokratin i manifestet? 280 () replik: Demokratin finns inte i manifestet. fanns inte demokratin. Manifestet handlar om en ekonomisk analys av samhällsutvecklingen och den materialistiska historieuppfattningen. Den är nu ganska allomfattande. Man inser att det politiska livet formas av den ekonomiska verkligheten. Låt oss ha en lyssnande attityd, . Det är vad demokratin bygger på. Kommunismen i politisk form växte med . var inte demokrat. Ur Kommunistiska manifestet växte den socialdemokratiska rörelsen fram. Det är en rörelse som jag kritiserar ibland för att ha en för stor tilltro till staten och centrala lösningar. Därför är jag vänstersocialist. Men det finns en överensstämmelse mellan liberalismen och socialismen när det gäller friheten. Där är vi överens. Sedan har vi skild syn på ägandet. Låt oss diskutera det. Men det är inte en odemokratisk ståndpunkt att ifrågasätta makten hos ett fåtal att kunna leka med människors liv. Vi hörde i den förra debatten hur stora bolag kan hantera människor i . Låt oss inte återvända till det samhälle där en liberal ledare sade till arbetslösa människor: Lycka till! Nej, då behövs demokratin. Vi måste också ha en lyssnande attityd. Så låt oss inte gräla om det vi är ense om. Låt oss ta fasta på demokratin. Låt oss föra en debatt om ägandets makt och villkor. Det fanns när till och med i sade att man bör demokratisera ägandet. 281 () replik: Grunddragen i manifestet är klasskampen. Jag har just talat om vad klasskampen kan åstadkomma. Jag kan komma med mycket konkreta exempel på hur hatet mot de utpekade lovliga bytena, de rika, kan leda till destruktivitet och till slut till totalt kaos i samhället. Som sociallberal kan jag aldrig acceptera en politik som bygger på hat. Den tanken finns i nya partiprogram som är antaget . Där talar man om oförenliga intressen. Där talar man om avskaffande av privat ägande, som om man inte visste att äganderätten är en av de grundläggande mänskliga rättigheterna enligt FN:s deklaration om dessa rättigheter. 282 () replik: Det finns hos alla demokratiska socialister och även hos de icke-demokratiska socialisterna en uppfattning om att det finns klasskamp, . Det finns en politisk rörelse som mycket hårdhänt förnekar att klasskampen existerar. Den heter fascism. Fascisterna säger att det inte finns någon klasskamp. De som talar om klasskamp ska bort från den politiska scenen. Det var budskap. Det finns klasskamp. Därför har vi fackliga organisationer. Därför har vi arbetsgivarorganisationer. Det finns de som måste sälja sin arbetskraft och det finns de som köper. Det finns en kamp mellan dem. Här i har vi organiserat det med kollektivavtal och fackliga förhandlingar. Vi gör kompromisser med varandra. Men motsättningen finns ju alltid kvar. Gå till det liberala löntagarrådet! De inser också att det finns en motsättning mellan arbetsgivare den som köper arbetskraft och den som måste sälja sin arbetskraft. Den som inte ser den motsättningen rör sig i riktning mot Paretos och tänkande, som förnekar klasskampens existens och säger att alla har detsamma. Det var den kooperativa staten som var en förbannelse för på samma sätt som kommunismen i och i var en förbannelse. 283 () replik: Jag skulle vilja ställa en rak och enkel fråga till : Är en diktatur? 284 () replik: Ja, tveklöst! Men det är inte bara en diktatur i största allmänhet. Det finns ju grader även när det gäller diktaturer. Men beter sig ovanligt svinaktigt mot till exempel homosexuella. Det finns diktaturer som inte förföljer sexuella grupper, men till och med det gör de på i praktiken. Man får inte resa. De låter människor handla i speciella butiker om de har dollar, medan andra får hålla till godo med statliga ransoneringskort där det knappt finns någonting. Det är ett eländigt samhällssystem. har inte rätt att ha en handelsblockad och förvärra problemen för dessa människor, som redan far så illa. Men är tveklöst en diktatur, på samma sätt som tveklöst är en diktatur och och tveklöst är det. 285 () replik: säger nu att tveklöst är en diktatur. Jag välkomnar det för mig helt självklara ställningstagandet. Fyra ledande politiker i eget parti har skrivit ett internationellt politiskt manifest som säger att har fria val. Det sker som det svenska betecknar som en auktoritär enpartistat. Detta är fyra politiker som har ledande positioner i . Tre av dem sitter i partistyrelsen och en av dem var toppkandidat för i det senaste EU-parlamentsvalet. Min fråga till dig, , efter denna deklaration om din syn på är: Är det inte pinsamt att vara med i ett parti där fyra ledande politiker inte kan skilja på demokrati och diktatur? Och om du tycker att det är pinsamt är det då inte dags att dra konsekvenserna av det, ? 286 () replik: Om jag bor i ett hus, och har bott där länge, och någon flyttar in i grannlägenheten och börjar bete sig illa så tänker inte jag flytta från mitt hus. Då är det de som beter sig illa som ska börja bete sig riktigt eller flytta. Det är en enkel princip. Det finns de som har frågat mig: , kommer partiet att spricka? Då svarar jag: Det tror jag inte. Men jag tror att de som inte kan skilja på diktatur och demokrati får bilda sig sitt eget parti. Jag har lärt av historien att det är farligt att leka privatdomstol. Men det är klart att de över tiden inte kan rymmas i samma parti som jag gör. Det är ju självklart! Men det är inte jag som ska flytta absolut inte. Jag bor i mitt demokratiska socialistiska hus, och där tänker jag stanna. Det finns också människor som en gång for i väg till och sade: Det var trevligt! Ekonomin utvecklar sig! De kom från borgerliga partier, och de såg inte diktaturen och förföljelsen. De hade också problem. Det fanns sådana, men det förringar inte felen hos dem i mitt parti. 287 () replik: Från ett feministiskt vänsterkritiskt parti har det tydliggjorts att k:et har kommit tillbaka. leds av en uttalad kommunist. Detta borde vara ett problem, . Man har tilltro till individen, men inte tilltro till marknaden. Marknaden är väl just individer, eller? Man har tilltro till individen, men inte tilltro till rätten att äga för individen. Så uppfattar jag . Är det rätt eller fel? 288 () replik: Det är fel! Jag sade att vi är för marknadsekonomi. Det är synd att vi inte hör bättre här i salen. Jag säger att jag respekterar äganderätten. Men jag respekterar inte att några företag kan leka boll med hela regioner och samhället inte har någonting att sätta emot. tog upp den punkten i den förra debatten, och visade det tydligt. Ska det vara så i vårt samhälle att några storbolag kan göra vad de vill med hela regioner och tömma dem på arbetstillfällen? De tömmer ut glesbygderna. Ska vi inte ha någonting att sätta emot det? Vad kommer då att hända om marknaden fritt får råda? Hur kommer det att se ut i den glesbygd som värnar om marknadskrafterna får råda? Jo, öde hus och öde byar! Det är vad som väntar. Ni försöker ju själva stävja och kontrollera marknaden då och då. Det finns få näringar som så mycket som den svenska jordbruksnäringen har tiggt och bett politiken att hjälpa dem mot marknadskrafternas hårdhänta spel. Så lär inte mig den delen från ! 289 () replik: Men är det inte så, , att det är fria människor som äger och som får utrymme och makt att växa som skapar förutsättningen för utveckling i hela landet? Är det inte just det vi kan se? Är det inte all den reglering som har präglat vårt land och allt det centralstyre som har burits fram av Socialdemokraterna, och som Vänstern gärna vill se mer av, som vållar vårt elände ? Det är en inlåsningseffekt som har drabbat vårt samhälle. Jag har en annan fråga att ställa till . Han pratar om att bygga den politiska demokratin. Finns det i tankevärld en möjlighet att bygga ett starkt EU med en stark parlamentarisk församling där man lyfter bort makt från kommissionen? Vågar tänka sig en överstatlighet i det offentliga rum som vi ger EU mandat att verka i? 290 () replik: Vågar jag tänka mig? Ja, självklart! I en demokrati vågar man tänka sig. Kan jag tro att nationalstaterna som de konstruerades en gång är för alltid givna och för alltid kommer att vara sådana? Kan en socialist tro att det som en gång var alltid kommer att bestå? Den personen är inte socialist. Socialism handlar om förändring och utveckling. Jag berättade ju om min farfars fackföreningsbok som gällde över hela . Men jag vägrar att acceptera en stat som säger och skriver in i konstitutionen att det är kapitalets frihet som gäller och att vi inte får ha gemensamma åtgärder mot kapitalet, utan att kapitalet ska ha all frihet. Det är den konstitutionen som håller på att dras igenom och som vänsterkrafter i är emot. Men säger: Det var väl bra! Det är detta som driver och krossar välfärdsstaterna på många håll. konkurrerar med Rüsselsheim. Men det är också så att vi slås ut av industrier i , och som kanske har noll skatt. Ska vi konkurrera med lägsta möjliga skatt och sämsta välfärd? Det är inte en väg vi väljer. Därför säger vi nej till den federala statsbildningen. 291 () replik: Jag vill börja med att ställa en fråga till . I valet mellan att samarbeta och skaka hand med en demokrat och en kommunist vad väljer ? Enligt min mening kan en kommunist inte vara demokrat. Det bygger på en idé om lagbundenhet i samhällsutvecklingen och inte på att samhällsutvecklingen bestäms i demokratiska institutioner. Proletariatets diktatur visionen är överordnad människorna. För att göra en god omelett måste man krossa ägg. Miljoner har förintats av denna idé, den kommunistiska idén. kallade sig för leninist . Det var leninisterna som skulle vara fackelbärare. De tillhörde eliten när det gällde att genomföra detta förfärliga experiment. Därför frågar jag: Vem föredrar , en kommunist eller en demokrat? 292 () replik: Det är bra om man inte har färdigskrivna frågor. I mitt anförande tog jag avstånd från leninismen, och jag säger att leninismen är oupplösligt förbunden med kommunismen. Det var det jag sade. Demokrati bygger i någon mening på att man lyssnar på vad de andra säger. Man är faktiskt demokratins dödgrävare om man inte bryr sig om att lyssna på vad andra människor säger. Om man bara håller förutbestämda anföranden utifrån sina egna fördomar och vad man förväntar sig att höra har man problem med den demokratiska debatten. Jag föredrar alltid en demokrat framför en antidemokrat. Men jag ska också erkänna att jag var i tillsammans med folkpartister och skakade hand med företrädare för ett antidemokratiskt samhälle som förtrycker kvinnor på det vidrigaste sätt. Det gjorde jag för att försöka få i gång en demokratisk dialog. Det kan ha varit rätt eller fel, men jag gjorde det tillsammans med folkpartister. Jag tror att det var rätt för att försöka få i gång den demokratiska utvecklingen även i . Det är väl inte så komplicerat. Man kan ta alla i hand, men man ska aldrig vika från demokratins principer. 293 () replik: Svara på frågan, ! Finns det ett svar på frågan om föredrar att samarbeta med en demokrat eller en kommunist? Det är min första fråga. Den andra frågan är: Om tycker att det är en diktatur på har ju parti särskilda ingångar på . Ni har ju partivänner. Vad gör ni i praktiken för att ändra samhällsskicket på i demokratisk riktning? Hur försöker ni påverka den regim som sitter där? Vad gör ni? Ni gör väl ingenting, såvitt jag har fattat. Tvärtom har ni i er partistyrelse anhängare och försvarare av denna diktatur. Dessutom är inte trovärdig som demokrat så länge han sitter ihopskruvad med de här kommunisterna i detta parti. talar om att flytta eller inte flytta från huset. Det är outhärdligt för alla andra utom sådana som han att bo i samma hus som kommunister. 294 () replik: Jag tror nog att jag stannar. Jag har varit med och byggt det här huset. Det handlar om respekt för privategendomen. Det är ett bygge som jag har ägnat mitt liv åt. Jag gav ju svaret . Det går att läsa i protokollet. Jag föredrar alltid en demokrat. Jag sade att den kommunistiska traditionen inte är demokratisk. Det sade jag. Nicka nu om du har fått svar på frågan! Nej, då säger jag det en gång till: Jag föredrar alltid en demokrat. Den kommunistiska traditionen från är inte demokratisk. Har jag svarat på frågan? Det går bra att nicka. Hur klarade sig i skolan om han inte kan höra så entydiga besked? Jag var lärare i skolan. Sådana elever som inte hörde vad läraren sade hade jag problem med. Det var busarna i klassen. De fick inte högt betyg. Jag har svarat på frågan. Jag föredrar alltid en demokrat. är oskiljbar från kommunismen. Kommunismen i Lenins tradition är inte demokratisk. Det är ett jätteenkelt svar. Det är synd för den demokratiska debatten när vägrar lyssna. 295 (): Makt verkar korrumperande. Absolut makt korrumperar absolut. Den brittiska 1800-talshistorikern och parlamentsledamoten berömda ord har sällan varit så aktuella som i dagens . oavbrutet socialdemokratiskt styre har lett till att exemplen på maktmissbruk och vänskapskorruption breder ut sig. Låt mig ge tre exempel. För det första har vi det svällande . Antalet myndigheter i har ökat med under bara . Vi har fått 31 helt nya myndigheter. 20 nya myndigheter bildas , eller finns på förslag. har 234 myndigheter. Många av de här myndigheterna är små. Tio av dem har mindre än tio anställda, och det har lett till skarp kritik från bland annat Statskontoret. Den svällande myndighetsbyråkratin är ett led i det socialdemokratiska maktbygget. Ett viktigt skäl för den här expansionen är nämligen att belöna lojala partikamrater och företrädare för samarbetspartier med myndighetschefstjänster. Den statliga förvaltningen används i maktpolitiska syften. Detta leder till svårigheter för både enskilda och företag. Reglerna blir alltfler, byråkratin växer, snårigheten för de människor som lever ute i ökar och radar upp sig. För det andra handlar det om utnämningspolitiken. Det står tydligt i grundlagen att tillsättning av statliga tjänster enbart ska ske på grundval av förtjänst och skicklighet. vet vi att det kommer rapport efter rapport och avslöjande efter avslöjande som visar att det som står i grundlagen inte efterföljs. Aktuelltredaktion visade för sedan att 16 personer av dem som leder statliga universitets- och högskolestyrelser har en partipolitisk bakgrund. Hela 13 av dem har en socialdemokratisk bakgrund. En annan rapport har visat att i de statliga bolagsstyrelserna finns det en massiv övervikt av socialdemokrater. Av cheferna för de 20 viktigaste verken har 9 partipolitisk bakgrund. Gissa hur många av dem som är socialdemokrater! Ja, just det, 9 stycken.