prot · GS0931 · 2004-11-17 00:00:00 — Det salutogena perspektivet, att se de friska funktionerna och stärka dem, är ett hälsobefrämjande synsätt som är mycket betydelsefullt även hos äldre. Där kan det göras betydligt mycket mera . Vi har tidigare i kammaren varit inne på läkemedelskonsumtionen. Av hela läkemedelskonsumtionen är det en femtedel som går till människor som är eller äldre. Genomsnittet är tio preparat per individ. Många av dessa läkemedel har skrivits ut på en indikation som var aktuell och som sedan inte följts upp, vilket kan leda till onödiga biverkningar och lidande för den enskilde. Även problem som kan lösas med hjälp av andra behandlingsformer, såsom kost och motion, har en tendens att medikaliseras. Här behövs en verklig skärpning. Och vad gör regeringen för att äldre ska få en bättre läkemedelsanvändning? Med ökande ålder förändras kroppens förmåga att ta upp och bryta ned läkemedel, men rekommendationerna vid dosering är inte anpassade för det. Det behövs mer forskning för att öka kunskapen om hur mekanismerna förändras med åldern. Äldreomsorgen står inför stora pensionsavgångar, vilket innebär stora rekryteringsbehov, och hur kan vi möta dem? Det behöver bli attraktivare att arbeta inom äldreomsorgen, och där utgör kunskap en del. I kommun har man arbetat med delaktighet. Det är ett annat gott exempel. Möjligheten till alternativa arbetstidsmodeller och försöken med sex timmars arbetsdag är också viktiga inslag. arbetar för en flexibel pensionsålder med möjlighet till delpension. Det skulle möjliggöra för fler att stanna kvar inom vården. Friår är också en möjlighet för att få fler att stanna kvar inom yrket. Men personalen är ändå inte den enda som kan stötta. Anhöriga och närstående gör en otrolig insats. Det är ett mycket tungt och värdefullt arbete. Här behövs en kraftfull utveckling av många olika former för avlastning, stöd och utbildning. har tidigare i denna kammare fått bifall till stöd för anhöriga. Hur kommer regeringen att agera för att tillgodose kammarens uppdrag att förbättra stödet till anhöriga? En annan sak som jag vill ta upp handlar om djur och hur de kan aktivera äldre, men det återkommer jag till . 8 Statsrådet (): Självklart ska den som är beroende av vård och omsorg garanteras både värdighet och kvalitet. har rätt perspektiv och kommer nära vårdtagaren och hur det ser ut från vårdtagarens perspektiv. tar upp en 92-årig kvinnas frustration inför att möta olika ansikten. Så ser det också ut om man tittar på nationell nivå i utvärderingar. Då kan det visa sig och jag läser innantill att den allmänna nöjdheten är mycket hög inom äldreomsorgen. Den ligger mellan och . Men den allmänna nöjdheten, säger man i rapporten, är dock ett trubbigt mått, för när man frågar lite närmare visar det sig att det man är mest missnöjd med är att personalkontinuiteten är för låg. Det är för många olika personer. Man är missnöjd med att ny personal kommer utan att brukaren blivit informerad om detta i förväg. Och när man har frågat om kvalitetsaspekter är just detta att samma personal återkommer en väldigt viktig kvalitetsaspekt. Det finns naturligtvis fler saker. Men personalen är en mycket viktig del i kvaliteten. Det handlar dels om resurser för att ha tillräckligt många människor anställda och en sund ekonomisk politik som möjliggör det, dels handlar det om organisation och ledarskap. Ofta är det för lite ledarskap, för stora grupper att leda för en person. Men det handlar också om kompetens. Det handlar om att synliggöra den kompetens som finns. Många som saknar formell yrkesutbildning har kompetens men har inte papper på den, och får därför inte använda den fullt ut och får inte heller det erkännande som man rimligen borde kunna förvänta sig utifrån den faktiska kompetens man har. Så att synliggöra kompetensen är en viktig del i regeringens kompetensstege och att använda kompetensen naturligtvis. Alltför många som arbetar i äldreomsorgen får uppleva att man utbildas för att sätta kanyler, katetrar, och när man kommer tillbaka till verksamheten får man veta att man i alla fall inte får sätta någon kateter utan det måste någon annan göra på någon annan nivå. Då används inte de resurser som finns på ett bra sätt. Och vi måste självklart utveckla kompetensen. Många som arbetar i äldreomsorgen möter nya utmaningar som inte fanns där . En sådan stor utmaning är att många är multisjuka, med den svårighet det innebär. En annan stor utmaning är att alltfler dör i sina hem. Vi kan bo hemma också i livets slutskede, men det ställer också höga krav på kompetens och kunnande när det gäller palliativ vård inom som inte krävdes. Så kompetensen är en mycket viktig nyckelfråga. Vi kommer att presentera en stor kompetenssatsning som kommer att innehålla möjligheten att utveckla kompetensen i äldreomsorgen. Vi ska göra det på ett sätt så att staten inte går in och tar över arbetsgivarens naturliga ansvar för personalens kompetensutveckling, men för att ge, om det tillåts, en injektion för att utveckla kvaliteten i äldreomsorgen med hjälp av utvecklad kompetens. Vi ska göra det med verksamhetsbaserad kompetensutveckling som ligger nära vardagen. Det ska ställas krav på att den nya kompetens som utvecklas direkt kan användas och ska användas för att utveckla verksamheten och höja kvaliteten. Det resultat vi kräver av kompetensutveckling är inte ett antal personer som har genomgått en utbildning, utan att det faktiskt resulterar i en högre kvalitet för den som är beroende av vård och omsorg. Vi ska möjliggöra för dem som har valt att arbeta i äldreomsorgen att se karriärutvecklingsmöjligheter i sitt yrke, att se sin egen kompetensutveckling framför sig och kunna ta steg i den utvecklingen för att kunna stärka sitt självförtroende och sitt kunnande. Vi ska ge möjligheten att organisera äldreomsorgen så att fler kan få möta färre, att det blir en större kontinuitet när det gäller de som kommer och ger vård i någons hem eller på äldreboendet. 9 (): För att äldre ska orka bo kvar hemma men också för att underlätta för anhöriga måste en åtgärd vara att vi inför skatteavdrag för hushållsnära tjänster. I böljar den här debatten fram och tillbaka, medan man i , , och redan har infört skattesubvention för hushållsnära tjänster. I kallar motståndarna detta arbete för pigjobb. I andra länder värderar man detta arbete högt. 100 000 nya jobb har tillkommit i . I föredrar regeringen a-kassa. I tillåts hushållen göra avdrag för matlagning, städning, klädvård, inköp, utevistelse men också för ombyggnad av bostäder och för trädgårdsskötsel. Hos oss gynnar den socialdemokratiska regeringen skattemässigt hammare och spik medan skurtrasa och mopp nedvärderas. Jag kan konstatera att den gynnar rika och arbetsföra som kan köpa vit städhjälp medan äldre och sjuka får det allt tuffare. har information kommit från om skattesubventionerade hushållsnära tjänster, ibland negativt, ibland lite positivt. Vad ska jag tro på, ? Vi moderater kräver att skattesubvention för hushållsnära tjänster införs, att den förlegade och diskriminerande synen på omsorg, hus och hem tvättas bort. Jag kan lova statsrådet att när den borgerliga alliansen har tagit över efter valet kommer vi genast att införa en skattesubvention för hushållsnära tjänster. Slutligen: Debatten tenderar att bli en personaldebatt. Min fråga till statsrådet måste också vara: Vad händer med alla anhörigvårdare? Det är ju ändå de som till bedriver äldreomsorgen. Var finns omsorgsplanen för dem? 10 (): när man lyssnar på socialdemokratiska ministrar märker man inte riktigt att det är socialdemokratin som har styrt . Ministrarna går upp och är nästan lika upprörda som oppositionen över tillståndet i vården eller tillståndet någon annanstans i samhället. Jag ska ställa en konkret fråga till : Anser att Socialdemokraterna uppfyllt sina vallöften på äldreomsorgens område som man gav i valen 1998 och 2002? Jag kan påminna om några av dem. , pressade av och som hårt drev frågan om äldreomsorgen, lade man fram en nationell handlingsplan för äldre. I den står det att den som behöver det ska få särskilt boende 2002 var det 4 700 fall där det inte uppfylldes och att äldre ska kunna lita på vård och omsorg av god kvalitet. Ändå är det många av de äldre som tvingas gå i säng äldre som, vilket vi har varit inne på i den här debatten, inte får ett värdigt vardagsliv. Ingen ska behöva dö ensam, lovades det 1998. Personalbristen gör tyvärr att den tragiska situationen är att många dör ensamma i . blev det nya vallöften. Det starka löftet då från Socialdemokraterna var: Vi ska sänka byggmomsen. Då ska det bli 10 000 fler äldreboenden. Men byggmomsen har inte sänkts. Det har inte blivit fler äldreboenden. Det är långt ifrån 10 000. Det har blivit, som många talare påpekat, färre. Det vore intressant att se ifall verkligen kan göra en nystart och säga: Okej, vi lovade en massa . Vi lyckades inte uppfylla det, men är det verkligen dags att kunna lita på socialdemokratiska vallöften. ställde en fråga. Är beredd att ta initiativ till en värdighetsgaranti av det slag som och har lagt fram förslag om? Jag tror inte att vi får något svar. Jag kan ge svar om det samtal som vi ska ha om i alliansen. har drivit frågan om omsorgsgaranti. Vi kallar den något annat. I alliansens arbete får vi väl se till att hitta ett gemensamt arbetsnamn. Men det handlar om tydliga riktlinjer, tydliga regler för vad den äldre har rätt att kräva, den äldre som under sina sista år behöver en värdig omsorg och vård. 11 (): Först beröm till statsrådet. Det är bra med den här kompetenssatsningen. Det är angeläget för personalen inom äldreomsorgen men naturligtvis också för de äldre. Statsrådet sade vid en pressträff att hon är missnöjd med äldreomsorgen, att de äldre inte tas om hand på ett tillräckligt bra sätt i och att vi inte har en tillräckligt hög lägstanivå. Vi kristdemokrater har nickat instämmande när har beskrivit det socialdemokratiska misslyckandet. Att våga se problemet är förstås det första steget för att finna en lösning. Vi behöver en ny äldrepolitik som utgår från hur våra egna anhöriga eller vi själva vill bli behandlade när vi blir gamla. Lägstanivån måste höjas, jag håller med om det. Därför driver vi kravet på en värdighetsgaranti tolv konkreta, handfasta punkter för att tydliggöra för anhöriga, för personal och framför allt för de äldre vilka rättigheter de har. Jag ska nämna bara ett par punkter. Det ska finnas en läkare knuten till varje äldreboende och till varje hemsjukvårdspatient, en läkare som är specialiserad på åldrandets sjukdomar och problem och som regelbundet besöker omsorgstagarna. En annan punkt handlar om att ingen patient ska behöva ligga och vänta innan en blöja byts. Det ska finnas tillräckligt med personal för att hjälpa till med mat och dryck. De här kraven kan ju tyckas alldeles självklara, men faktum är att ett genomförande skulle innebära en dramatisk förbättring för många av de äldre som har hamnat vid sidan om . Det här är förstås inte enbart en resursfråga. Det behövs mer resurser, men det krävs också en attitydförändring. Jag är beredd att diskutera punkterna i det här programmet, men jag vill gärna gå ifrån den här debatten och säga: är vi överens. Det behövs en värdighetsgaranti. börjar vi snickra på den. 12 (): Jag ska försöka kommentera något av vad jag hört i debatten. Låt mig börja med det här med läkemedel. Där har samtliga redovisat att det är orimligt med alla dessa läkemedel som skrivs ut av alla dessa läkare till alla dessa gamla. Det är ett problem. Jag tror att alla, i alla fall de som deltar i socialutskottets arbete, vet att vi också kommer att åtgärda detta. Det finns ingen konflikt i den frågan. Det handlar om läkemedelslistor och om ett nationellt register, för detta är ett problem. Jag är också väldigt glad att den här debatten har handlat så mycket om kvalitet, för jag har deltagit i många äldreomsorgsdebatter där vi har diskuterat form, och att den gemensamma ambitionen att höja kvaliteten finns. Jag är glad för, och ser det inte som ett misslyckande, att statsrådet har samma ambition och att hon ser att vi behöver jobba med de här frågorna. Så kom naturligtvis också frågan om subventionerade tjänster upp. För del är äldreomsorgen en del av den generella välfärden. Det är alltså grunden när vi tittar på det här. Då menar vi att alla ska ha tillgång efter behov och inte efter plånbok. Fyra av fem låginkomsttagare bland de äldre med dålig ekonomi är kvinnor. Dessa grupper är inte hjälpta av subventionerade hushållsnära tjänster. De kommer aldrig att ha råd att utnyttja ett sådant system. Redovisningar från visar att systemet används av var tionde pensionär, det vill säga de som har råd. Frågan blir då om det är bättre att skattesubventionera hushållsnära tjänster för dem som har råd, det vill säga för den tiondel av pensionärskollektivet som har de högsta inkomsterna, eller om vi i stället ska satsa våra gemensamma skattepengar på att förstärka äldreomsorgen för alla efter behov. 13 (): Kompetensutveckling är bra och nödvändigt. Vem är däremot? Sent ska syndaren vakna. och regeringen brukar påminna lite grann om flickan i sången: Om jag skulle få en femöring av mamma skulle jag bli så glad, så glad, så glad. De brukar göra ett stort nummer av några miljarder extra till kommunerna. Vad ska det räcka till? Vi har hört om en jättesatsning på kompetensutveckling, vårdgaranti, högre löner och mer personal. Balanskraven i kommuner och landsting ska . Vi ska ha en bättre äldreomsorg. Jag tror inte på och regeringens löften, för erfarenheten visar att vad Socialdemokraterna ger med den ena handen tar man tillbaka med den andra. Oräkneliga är de regleringar och ofinansierade reformer som haglar ned över förtvivlade kommunpolitiker i vårt avlånga land. Ta maxtaxan för äldre. Den marknadsfördes som en reform för att sänka äldres avgifter. Men för att få råd att sänka taxorna för pensionärer med högre pensioner tvingades kommunerna leta efter besparingar och kryphål med ljus och lykta höjda taxor för dem med lägst pensioner, dyrare mat, hårdare prövning av dem som behöver hemtjänst, dramatiskt färre platser på äldreboenden. Summa summarum: I stället för att ta itu med äldreomsorgens verkliga problem, att för många gamla får för lite hjälp, valde Socialdemokraterna att ta pengar från äldreomsorgen för att sänka avgifterna för pensionärer med höga inkomster. Det är 2000-talets socialdemokratiska fördelningspolitik eller, skulle man hellre säga, valfläskpolitik. Det finns ett systemfel i den svenska välfärdspolitiken, och det systemfelet är den socialdemokratiska regeringen. 14 (): Djur aktiverar äldre fysiskt. Studier gjorda i visar att när djur användes i terapeutiskt syfte på äldreboenden ökade den fysiska aktiviteten, och de ensamma timmarna på rummen minskade från 16 till . Djur aktiverar människor fysiskt. Den äldres bristande motivation till renodlad fysisk aktivitet innebär att djuren blir särskilt meningsfulla i arbetet med att öka den fysiska aktivitetsnivån. Man kan också nämna andra exempel. Det har visat sig ha positiv inverkan på de äldres sociala aktivitet. Låt mig nämna ett exempel. Det gäller en äldre dam med svår alzheimer, afasi och psykomotorisk oro, som var självskadande och mycket svår att arbeta med för personalen. Men när personalen tillsammans med en specialutbildad hund började arbeta med kvinnan kom positiva resultat att synas. Kvinnan slutade att skada sig, och de ångestdämpande medicinerna kunde halveras. Kvinnan började visa prov på kontakt med omgivningen och ett mycket mer normalt beteende. Dementa personer riskerar att tappa kontakten med anhöriga i större utsträckning i och med deras svårigheter att kommunicera. Personal som jobbar med dementa har också mycket att vinna på att få hjälp av djur i sitt arbete. Det har visat sig att personalen känner mindre stress när djur finns med i arbetet. Vi behöver sprida kunskapen. har motionerat om detta, om att vi ska inrätta en nationell arbetsgrupp för att sprida kunskap om den här positiva inverkan. 15 Statsrådet (): De krav som tar upp bör vara självklara. Vi bör dessutom ställa ambitionen väsentligt högre än så. Det gör vi också, menar jag, både i socialtjänstlagen och i de äldreomsorgsplaner som finns i många kommuner och som borde finnas i alla kommuner. Ambitionerna är högt ställda och bör så vara, även högre än de tolv punkter som tar upp. Svårigheten tycks ju vara att verkställa dessa. Resurser är en viktig fråga, men det är inte den enda frågan. Vi måste också våga vidta andra politiska åtgärder för att möjliggöra att det här blir verklighet. Till skillnad från vad säger har jag inte stått här och bara radat upp problem. Tvärtom har jag försökt koncentrera mig på de saker som jag har först på min agenda när det gäller åtgärder. Det kommer också mera. Vi har diskuterat läkemedel, till exempel. Där är det ju så att med nuvarande lagstiftning är det inte tillåtet för läkare att ta reda på vilka läkemedel en person redan är ordinerad. Den lagstiftningen behöver vi ändra. Det arbetar vi med. Det kommer en proposition till i den frågan. Jag tycker också att håller lite låg nivå när han låtsas som om det skulle se väldigt mycket annorlunda, eller väldigt mycket bättre, ut i borgerligt styrda kommuner. Det är så att vi har problem inom äldreomsorgen. Även om många här har sagt att väldigt mycket fungerar bra är det också så att det finns brister. De bristerna är inte koncentrerade till socialdemokratiskt styrda kommuner, men jag tycker egentligen att det är en lite för låg nivå. Vi har angelägnare frågor att diskutera här, om vad vi kan göra från statens sida för att underlätta och bidra till att höja kvaliteten. Jag tycker att det verkar som om tycks leva lite grann i en egen värld om det är så att anser att problemen i äldreomsorgen är att det är mycket statlig reglering och för mycket statlig kontroll. Man är nog väldigt ensam om den uppfattningen när det gäller att garantera en god kvalitet i äldreomsorgen. Jag är en stor anhängare av det kommunala självstyret, men vi måste också kunna ta ett nationellt ansvar i en sådan viktig fråga. Jag antar att har upptäckt att det finns särskilda pengar avsatta till kompetensutveckling inom äldreomsorgen, eftersom han själv sitter i socialutskottet. Jag vill avsluta med att säga att nu tar upp sitt pigavdrag igen. säger att nu kan hon lova vilken politik kommer att bedriva efter valet. Då frestas man att säga att det är skönt att någon kan lova det. Det tycks ju ändra sig väldigt ofta vilken politik som tänker bedriva. Den politik som ni har föreslagit i , , innebär ju kraftigt sänkta ersättningsnivåer i sjukpenning och a-kassa och i andra försäkringar. kunde jag läsa i tidningen att cancersjuka nog ändå kan jobba och därför kan klara en stor sänkning av ersättningsnivån. återkommer ni och föreslår generella skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Det här är att öppna för en helt ny låglönesektor. Till det vill jag säga att det räcker med de låglönesektorer vi redan har. De är redan ett allvarligt problem, inte minst inom äldreomsorgen där vi behöver fler heltider, fasta tjänster och anständiga löner. Vi behöver inte en ny låglönesektor. Det är inte svaret på de utmaningar som äldreomsorgen står inför. 16 (): När argumenten tryter, statsrådet, tar man fram sådana här floskler. Jag tror att vi kommer att kunna ha en riktigt seriös budgetdebatt . gäller det äldreomsorgen. Jag tyckte att statsrådet inledde med att tala om att det var det vi skulle prata om . Som frisk skattebetalare kan jag flytta vart jag vill i hela , men är jag sjuk, gammal skattebetalare i behov av vård och omsorg hindras jag. Jag måste ansöka om jag ska flytta. I rätt att flytta noteras att många äldre som söker ett annat boende på en annan ort hindras. Man kan fråga: Varför vill äldre med vård- och omsorgsbehov över huvud taget flytta? Jo, skriver att man vill flytta närmare barn och barnbarn, man vill ha en äldreomsorg på sitt eget språk eller där man känner gemenskap. Man kanske helt enkelt vill byta boende på grund av att man vantrivs. Det kan också vara så att barnen ser att mamma och pappa inte har det bra. Det är inga orimliga önskemål. Jag önskar att statsrådet ville lagstifta om denna rätt. Äldre och sjuka försätts i något slags kommunarrest när det kommunala självstyret värnas mer än sjuka människors behov av vård och omsorg. kompenseras inte kommunerna för de åtaganden som staten säger att de ska stå för. Vi föreslår därför ett lagstadgat stöd som gör det möjligt också för äldre med vård- och omsorgsbehov att välja vårdgivare och att pengarna följer med. Ju större vårdbehovet är, desto mer pengar ska följa med. Så är det inte . Just har ett antal äldre i borgerligt styrda kommuner styrt kosan söderut för social omväxling, för vård och omsorg och för sol och värme. Jag önskar dem lycka till. Jag tycker att de är värda det. Det vill vi moderater också ska ingå i en borgerlig äldregaranti. Vi tycker att de är värda det. Tack för debatten! 17 (): Jag har använt två inlägg till att fråga om hon tycker att Socialdemokraterna har uppfyllt sina vallöften på äldreomsorgssidan. I det andra inlägget från kom ett svar: håller en låg debattnivå. Det är väl ändå rimligt att påminna väljarna om vilka löften den regering och det parti som företräder har ställt ut. Man kan ju analysera historien och fundera om de löften som man ställer ut kommer att bli verklighet. Sanningen är ju den, , att som styrde spelade det en viss roll vilka som styrde på nationell nivå också. En vårdgaranti infördes så att folk fick vård . Husläkarsystemet gjorde att alltfler allmänläkare kom in. Husläkare, , är nog viktigare för att se till att någon tar ett helhetsansvar för en äldre människa än lagstiftning om att få rätt att se vilka läkemedel en äldre människa tar. vill vi gå vidare och se till att vi får en fungerande husläkargaranti, en vårdgaranti som ger vård , bygga upp äldrevårdscentraler så att en äldre människa kan ringa ett samtal för att få tillgång till kompetens och bygga upp en omsorgsgaranti. har genom historien varit en röst åt dem vi kallar det glömda , de människor som inte har stora, starka organisationer bakom sig. I äldrevården finns det många glömda grupper. Det handlar om de minoriteter vi har i de finsktalande är 280 000 som känner en enorm frustration för att de glömt bort svenskan när de ska kommunicera med äldrevården. Det handlar om var femte senildement som är undernärd i dagens äldreboenden. Det handlar om alla de anhöriga som gör en fantastisk insats och griper in där samhället inte griper in. Vi vill ge ett extra stöd till anhörigvården. Det har Socialdemokraterna hör och häpna stött i socialutskottet. Men vi kan läsa i handlingar att regeringen inte ens har noterat det. Jag vill avslutningsvis tacka för debatten. 18 (): Med anledning av mina frågor om en värdighetsgaranti säger att jag slår in öppna dörrar och att problemet inte är att det här inte är formulerat. Tyvärr ser ju verkligheten för många, men långt ifrån alla, av våra äldre ut på ett sätt som inte är anständigt och värdigt vårt . Det finns problem när det gäller tillgång till läkare. Det finns många äldre som inte får duscha på regelbundna tider, som beskrev, och människor som inte får komma ut i solljuset. Det finns all anledning att sätta på pränt vad man som äldre har rätt till och vad man som anhörig har rätt att kräva av äldreomsorgen å sina äldre anförvanters vägnar. Det har diskuterats lite om djur här tidigare. I djurskyddsförordningen ställs tydliga krav på hur nötkreatur och grisar ska hållas på bete och ges tillfälle att vistas ute. Detsamma gäller till exempel de intagna på fängelser som har rätt att vara ute per dag. Kan man ställa krav i de sammanhangen, vore det märkligt om vi inte skulle kunna formulera en lista på de krav som jag som äldre har rätt att förvänta mig ska uppfyllas. Vi borde kunna ställa dessa krav gentemot kommunen.