prot · GR09100 · 2004-04-22 00:00:00 — Ska jag då tolka som att hon tar tillbaka det hon sade förut i talarstolen? 27 () replik: Ja, jag tar tillbaka det på så sätt att vi kanske missförstod varandra. Jag menar inte att man ska kringgå EU-lagstiftningen utan att man ska hålla sig inom ramen. Om blir nöjd med detta tar jag tillbaka det som jag sade tidigare. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU23 Allmänna motioner om mervärdesskatt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 11 § Allmänna motioner om punktskatter 28 (): ska vi debattera punktskatter. Dessa har dragit till sig en mängd motioner som kommer från den allmänna motionstiden. Man kan också tala om att under den allmänna motionstiden får alla riksdagsledamöter motionera om i stort sett alla ämnen som de är intresserade av. Det inkommer ca 4 000 motioner under den tiden. 90 av dem berör punktskatter. Motionerna om punktskattefrågorna berör mångskiftande områden, som till exempel skatt på naturgrus, fritidsbåtar, alternativa drivmedel, åkerinäring, avfall med mera. Men de områden som har dragit till sig de flesta motionerna är beskattning på energi, jordbruk och trädgårdsnäring, alkohol och tobak samt på drivmedel och fordon. När det gäller energibeskattningen har ju beslutat om grön skatteväxling. Strategin med att höja skatter på energi- och miljöområdet är att det ska växlas mot sänkta skatter på arbete. Det främsta syftet med skatteväxlingen är ju att bidra till att fastställa de miljömål som ska uppnås. Detsamma gäller jordbrukets och trädgårdsnäringens beskattning, men där sker kompensation genom koldioxidskattelättnad. Ett annat kärt debattämne är alkohol- och tobaksskatten. Det har tagit ytterligare fart sedan och sänkte sina alkoholskatter. I den frågan finns det majoritet för att ska behålla en återhållsam alkoholpolitik för att på så sätt begränsa alkoholens skador. Jag är säker på att vi får höra mer kring detta i debatten. Punktskatter är över huvud taget ett område som intresserar flertalet, därmed kommer också många förslag till förändringar. följer vi debatten med stort intresse. 29 (): Därmed kan den intressanta debatt som förutskickade börja. Jag kan göra det med att först yrka bifall till reservation 1 som är en moderat reservation beträffande energibeskattningen. Självfallet står jag bakom samtliga reservationer där vi moderater har medverkat. I mitt anförande kommer jag att uppehålla mig enbart kring energibeskattningen och alkoholbeskattningen. Först vill jag säga något om energibeskattningen. Vi moderater har två övergripande mål där. Det ena är att energipolitiken ska främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . Det andra är att energiproduktionen ska klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav. Det första målet innebär att energibeskattningen inte markant får avvika från våra konkurrentländer och att osäkerheten inom energipolitiken måste reduceras så att kraftföretagen vågar investera i ny produktionskapacitet. Vi är det enda parti här i som uttryckligen föreslår att den särskilda effektskatten på kärnkraftsel ska avvecklas och ersättas. Det gör vi därför att den är djupt skadlig. Den minskar det reinvesteringsutrymme i kärnkraftsanläggningar som är naturligt. Jag vill i det sammanhanget rikta en fråga till företrädare. Det finns en särskild motion med samma inriktning från , men Folkpartigruppen har inte uttryckligen yrkat bifall till den utan delvis bifall. Motionen är skriven så att det antingen ska vara bifall eller inte. Det går inte att delvis bifalla en motion som tar sikte på att avveckla skatten. Jag ställer frågan eftersom vi har läst att börjar komma med en delvis ny linje i sin syn på kärnkraftverk och reinvesteringar i kärnkraftsanläggningar. Det vore bra att få ett klarläggande av på den frågan. Det andra ämne jag tänker ta upp gäller alkoholbeskattningen. är det enda parti som företräder en inriktning som tar hänsyn till vad som har hänt och vad som händer i vår omvärld. Jag skulle kunna göra en klockren prognos: Det kommer att vara helt nödvändigt att genomföra de förslag som vi har lagt fram i vår reservation. Att man inte har genomfört dem eller avser att genomföra dem nu kommer tyvärr att innebära skador för vårt land. Vad jag talar om är att alkoholbeskattningen i vår omvärld har sänkts rejält som vi har nya införselkvoter. Det innebär att de svenska medborgarna i ökad utsträckning inhandlar sin alkohol utanför . Det innebär att skattebasen håller på att exporteras utomlands och att vi får allt mindre skatteinkomster från alkoholförsäljningen som ökar. Alkoholkonsumtionen ökar och får allt mindre intäkter från alkoholförsäljningen. Det har ytterligare en effekt. Det strömmar in alkohol i från utlandet på grund av införselreglerna. Det har två effekter. Den ena är att det uppstår kriminell verksamhet i anslutning till försäljningen av den alkoholen. Den andra effekten är att svenska hushåll i ökad utsträckning bygger upp stora lager av alkoholdrycker hemma. Det i sin tur leder till en ökad alkoholkonsumtion eftersom tillgängligheten till inköpta alkoholvaror i hemmen för många innebär en frestelse att inmundiga alkohol vid tillfällen då det annars inte hade varit naturligt att göra det. Effekten av detta är att alkoholkonsumtionen ökar. Den svenska alkoholpolitiken har varit inriktad på att med prisinstrumentet motverka en ökning av alkoholkonsumtionen. Det fungerar inte längre. På grund av att man inte har insett detta har man inte vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att hålla tillbaka alkoholkonsumtionen i ett läge när prispolitiken inte längre fungerar. Vi moderater efterlyser nu en kombination av samverkande åtgärder. Det behövs en ordentlig samhällelig kraftsamling för att vi ska få alkoholfria miljöer och för att säkerställa att vi inte får ett ökat missbruk av alkohol och inte ett för stort bruk av alkohol. Vi bör säkerställa alkoholfria miljöer genom information och kampanj kring frågor som rör alkoholens verkningar. Därutöver kan vi inte fortsätta att låtsas som om ingenting har hänt i vår omvärld och låta bli att sänka vår alkoholskatt. Det enda det innebär när vi skjuter på de besluten är att svenskar vänjer sig vid att köpa alkoholdrycker som inte är beskattade i vårt eget land, och vi exporterar vår skattebas. Jag har uppehållit mig vid den frågan eftersom jag anser att det är mycket allvarligt att vi låter utvecklingen ha sin gång. Det är inte försvarligt att som regeringen och de partier som stöder den politiken vänta och se. Det kommer enbart att leda till att man vidtar åtgärderna för sent och när människor har vant sig vid ett helt annat handlingsmönster än vad som är rimligt utifrån både statsfinansiella och sociala synpunkter. Därmed, herr talman, har jag berört alkoholbeskattningsfrågan, som vi anser kanske vara den viktigaste av de debattämnen vi har under denna punkt. 30 (): Vi behandlar i detta betänkande från skatteutskottet en lång rad frågor. Det föreslås avslag på samtliga motioner. Energibeskattningen är det stora ämnet, utöver alkoholbeskattningen, som tog upp. Men det är också jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattning, vägtrafikbeskattning samt skatt på naturgrus, fritidsbåtar, spel och så vidare. Det är alltså lite av varje, kan man säga, som är samlat i detta betänkande. Man måste ändå börja på ett något annat sätt än att gå in på de olika delarna, nämligen ställa sig frågan: Har vi en bra beskattning på de här olika områdena i ? Hur ser det ut med den svenska beskattningen över huvud taget? En viktig delfråga skulle kunna vara: Är vår regering förändringsbenägen på dessa områden? Jag skulle vilja säga att det på ganska många områden råder en god samstämmighet med folkopinionen om att vi ska ha en del höga skatter på de här områdena. Det finns goda ekonomiska argument för många skatter. Det finns dock en brist på förändringsbenägenhet från sida. Jag vill inte säga att det gäller ledamöterna i skatteutskottet, därför att jag tror mig veta att de inom majoriteten ibland tvingas följa en linje som de kanske inte alltid tycker är den bästa möjliga. Jag tror för min del att anledningen till att vi får alltför få förändringar på de här områdena, till en mer rationellt fungerande beskattning, är att hela den svenska skattepolitiken har kommit att bli väldigt fiskalt utformad. Jag kan i och för sig förstå att det för den som sitter i blir en väldigt fiskal politik. Men det gör att vi på område efter område riskerar att få en ineffektiv beskattning i förhållande till omvärldens förändringar. Just denna dag ska jag ta upp ett område som vi behandlade , och det är tonnageskatt. Jag gör det, herr talman, eftersom , som har sitt huvudkontor i , just har årsmöte. Det är ett mycket bra exempel på att man har vidtagit åtgärder, tyvärr alltför sent. Men dessbättre har ett enigt skatteutskott där vidtagit åtgärder som är bra för hela . Jag har redan tidigare tackat Socialdemokraterna, för att vi har kunnat göra detta. Det är ett bra exempel på en skatteförändring som kommer att vara bra för hela ekonomi i grund och botten. , den ärade föregående talaren, har uppehållit sig utförligt vid alkoholbeskattningen, som alltså behandlas i det här betänkandet. Jag ska återkomma till den, men först måste jag diskutera lite om energibeskattningen rent allmänt. Där finns det ett område som är väldigt intressant, och det gäller hur vi i fråga om energibeskattningen förhåller oss till ett annat väldigt viktigt mål för det fiskala, nämligen bidrag till en bättre klimatpolitik. Jag måste säga att jag inte blir övertygad om att vi har rätt förändringsbenägenhet i det avseendet. Jag tror för min del att vi åtminstone internationellt skulle kunna göra betydligt mer. Det viktigaste på detta område, som jag och ser det, är att åstadkomma en europeisk miniminivå för koldioxidavgift. Det är det första steget. Detta måste , Socialdemokraterna, åstadkomma någonstans. Två partier, och , vill ju inte alls vara med i EU, så man kan utesluta deras medverkan till detta, även om det ligger i deras intresse att åstadkomma just detta. Men man kan inte både vilja gå ur EU och vilja att just EU ska göra detta. Problemet, som jag ser det, på energibeskattningsområdet är att viljan att driva denna fråga som en högst prioriterad fråga när det gäller klimatbeskattning har varit väldigt klen också från Socialdemokraterna och . Det kan nog finnas nationella argument för detta. Men jag menar att dessvärre har blivit en av de värsta bromsklossarna för en sådan, mycket angelägen, utveckling. Jag medger naturligtvis att det finns motstående önskemål på det här området, men jag tycker att det inte har varit bra. Det vill jag gärna ta till protokollet. Jag yrkar för del därmed bifall till vår reservation på detta område, reservation nr 2 i detta betänkande. Jag lämnar den intressanta frågan om jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattning därhän. Vi har en reservation också där, men jag yrkar inte bifall till den och avstår från att diskutera den frågan . Vi får ta upp den i något annat sammanhang, där den kanske också hör hemma, än just i samband med beskattningsfrågor. Sedan kommer jag till den intressanta frågan om alkoholbeskattningen jag hoppar över alla de andra frågorna. Det måste bli en diskussion mellan och i första hand, eftersom jag inte hade tillfälle att replikera på . Jag vill börja med att citera ur socialutskottets betänkande nr 1 , där utskottet är enigt, på s. 67: Utskottet vill stryka under vikten av att verka för sänkta införselkvoter och en begränsning av alkoholreklamen. Så sent som har regeringen beslutat just att försöka vidta åtgärder mot en omfattande alkoholreklam i annonser i tidningarna. Det är i huvudsak en mycket bra åtgärd, även om den kan sägas strida mot yttrandefrihetsgrundlagen och så vidare. Men ibland blir det sådana konflikter som man måste ta. När försöker göra gällande att det bästa vi kan göra för att minska skadeverkningarna av alkohol är att sänka skatter menar jag, liksom , att detta inte stämmer med verkligheten. Vi måste ha en alkoholpolitik som är väl grundad, för att förhindra att enskilda människor om så bara en enda råkar ut för det helvete som alkoholmissbruk innebär. Det åstadkommer så mycket social misär i detta land att man inte kan föreställa sig det. Om det är på något område som jag menar att det finns en god grund för att ha höga skatter är det just på detta område, på alkoholens område. Jag är glad och nöjd över att kunna säga att vi i inte på något vis ansluter oss till den marknadsliberala linje som antyder. Om man sänkte skatterna på alkohol överallt skulle effekten säkert bli en kraftigt ökad förbrukning av alkohol. Det är inte målet, inte ens om det skulle ge ökade statsinkomster det är dyrköpta statsinkomster. Det är emellertid på det sättet, , att skildringen av att vi skulle få mindre och mindre skatteinkomster från det här området dessvärre eller dessbättre, hur man nu ser det är obefogad. Det är dessvärre fortfarande på det sättet att den samlade alkoholkonsumtionen går upp i . Systembolagets försäljning går också upp i , men andelen av förbrukningen av alkohol som är köpt på Systembolaget håller på att gå ned. Man får vara noga med vad man säger. Jag menar att beskrivning av förbrukningen i faktiskt inte var korrekt. Jag är glad över att kunna säga att jag som en god liberal är mot den marknadsliberala princip som gjorde sig till tolk för. 31 () replik: Jag har ingenting emot att ha höga skatter på alkohol, och jag är väl medveten om att den svenska alkoholpolitiken har grundats på en hög beskattning av alkoholdrycker och att det har varit ett verksamt verktyg för att hålla tillbaka alkoholkonsumtionen det gäller då både bruket och missbruket i vårt land. Det är bara det att det instrumentet inte fungerar längre med hänsyn till de omvärldsförändringar som har skett. Jag tycker att det är fel att bortse från dem när man diskuterar punktbeskattningen av alkohol. har i någon mening rätt, nämligen att vi fortfarande kan ha en hygglig inkomst från vinförsäljningen i vårt land. Det är ju inte särskilt lönsamt att föra in vin i relation till de priser som gäller utomlands. till spritskatten är det däremot på det sättet att verkningarna av sänkt skatt i och samt framöver i med de nya kvoterna för införsel därifrån leder till att allt mindre svensk sprit inköps i vårt eget land. Därmed exporterar vi den skattebasen. Regeringen inser inte att prisinstrumentet är utslaget och att man måste tillgripa andra metoder för att hålla tillbaka bruket och missbruket av alkohol. 32 () replik: ställde också, såvitt jag förstår, en fråga till mig om effektskatten. Jag glömde helt plötsligt bort att svara på den. hängde upp sig på ordet delvis i formuleringen. åsikt är att effektskatten på kärnkraft ska avskaffas. Det är vårt svar. Det är mer en riksdagsteknisk fråga när det gäller ordet delvis. Förlåt att jag glömde att svara på den frågan! När det sedan gäller alkoholbeskattningen, som åtminstone för enskilda människor är betydligt viktigare, är det ändå, som jag ser det, en grundläggande skillnad i sättet att bedöma vilka effekter man får av en skattesänkning respektive prissänkning och, vilket jag förespråkar, höjd skatt på den totala konsumtionen. Här skiljer vi oss och jag tack och lov! Jag för min del tror att oavsett hur det är med skatteförhållandena i andra länder är vi i , för att begränsa de medicinska och de personliga skadeverkningarna av framför allt alltför mycket av alkoholmissbruk, betjänta av en förhållandevis hög beskattning. Det tror jag är det grundläggande. Jag har svårt att tro att sänkt skatt till exempel i skulle få den effekt som säger sig vilja uppnå, nämligen att vi skulle få en bättre situation på alkoholmarknaden. Det tror jag bara inte på! 33 () replik: Det är på det sättet att det nu byggs upp stora lager av alkoholdrycker i de svenska hushållen. De lagren skulle inte föreligga om det vore så att man såg det som naturligt, med hänsyn till priserna, att inköpa sina varor på Systembolaget. Men på grund av prisskillnaderna byggs nu lager upp i hushållen. Det i sig leder till en större konsumtion. Jag inledde mitt anförande, herr talman, med att säga att jag kan göra en klockren prognos om att vi kommer att få rätt i den här frågan. Jag lovar visserligen inte i likhet med att jag, om jag har fel, ska börja sälja böckling utomlands. Jag säger ändå att vi kommer att få rätt. 34 () replik: Också jag tror att ni kommer att få rätt. Men man måste veta på vilken punkt man får rätt. Också jag tror att det kommer att bli så som ni vill, alltså att vi kommer att tvingas sänka en del alkoholskatter. Det tror jag också; ni kommer att få rätt på den punkten. Men också jag kommer att få rätt, ! Vi kommer nämligen att få större alkoholskador. Det tycker jag är saker som måste vägas mot varandra. Är det bäst att får rätt eller att jag får rätt? Jag vill att jag ska få rätt att vi inte ska få så mycket alkoholskador bland våra ungdomar och även bland äldre människor. Samhällsekonomiskt är det förfärligt, och individuellt är det katastrofalt med varje människa som blir alkoholist. Den människan fungerar ju inte. Således måste vi försöka använda de instrument vi har. Det handlar då om tillgängligheten, hur lätt det är att få tag i vin och sprit. Det handlar om skatterna, hur dyrt det ska vara. Det handlar över huvud taget om en alkoholpolitik där man tydliggör att resultatet av den mängd alkohol som dricks av varje enskild människa och totalt sett för många enskilda blir katastrofalt. Vi är säkert många som tycker att det är gott att dricka både ett och två glas vin då och då. Men vi är också väldigt många som är medvetna om att det tyvärr är alltför många som inte kan begränsa sin konsumtion. Därmed blir människor inte de goda medborgare de goda familjefäder, de goda mödrar och så vidare som vi behöver i vårt samhälle. 35 (): Jag kan väl säga att i alla fall inte har föreslagit någon momsskattesänkning på sprit. I föreliggande betänkande finns det en rad områden som skulle förtjäna en ingående debatt och analys. Jag tänker då på åkerinäringens skattebörda, alternativa drivmedel och fordonsskatten. Liksom föregående talare tänker jag dock uppehålla mig vid den fråga som jag finner allra viktigast i detta betänkande, nämligen den om alkohol- och tobaksbeskattningen. Om jag skulle råka bli lite för exalterad ber jag om överseende med det detta med tanke på att det ligger mig varmt om hjärtat att försöka uppnå ett nyktrare och att alkohol används på ett seriöst sätt. Den totala konsumtionen av alkohol har ökat i och är nu ungefär som den var då en gång startade. Dagens nykterhetsrörelse kämpar i kraftig motvind tyvärr ofta ensam i opinionen. konsumerades i genomsnitt ren alkohol per person och år. var motsvarande konsumtion , alltså ökning. Konsumtionen ökar framför allt bland ungdomar, vilket medför en särskild typ av alkoholskador. Från mitt län rapporteras nu en tredubbling av omhändertagandet enligt LVM. Det konsumeras alla typer av alkohol som kommer från alla olika håll hembränt, folköl i närbutiken, alkohol som anhöriga köper ut på Systemet och privatinförsel för utlandet. Garageförsäljningen spås en ljusnande framtid. Ovanpå detta har, tvärtemot vad som anfördes från alkoholliberalismen, alkoholsmugglingen ökat detta trots öppnade gränser. Motsvarande siffra är enligt , som är utredare i , . Då talar vi om smuggelsprit, ingenting annat. Lindrigt uttryckt kan man säga att vi står inför stora utmaningar på folkhälsoområdet. Enligt samma rapport säljer Systembolaget i enbart av den konsumerade alkoholen. Jag vill här uppehålla mig vid utbudsfaktorn, för det är utbudet som exploderar i , särskilt i södra och västra . Det förs numera in oerhörda mängder alkohol helt lagligt över våra gränser, och även olovligt. Alkoholen kommer lätt i händer på ungdomar som egentligen aldrig skulle komma åt den eftersom det finns en åldersgräns. Det har också skapat en ny typ av konsumtion bland vuxna. Varför ska man dricka lättöl från ICA till middagen när man nere i garaget har flera backar eller flak som kommer från eller ? Alkoholkonsumtionen i och har tidigare präglats av helgsupande. Tyvärr har även vardagsdrickandet ökat utan att man har minskat helgsupandet. Detta kommer inte att lösas med recept. Vi kan inte skatta bort smugglingen. Man kan inte på något utlandsbolag köpa sprit för . Den fråga som inställer sig är: Vad har den socialdemokratiska regeringen gjort, som ju faktiskt har haft huvudansvaret för detta? Jo, man kan väl säga: Inte tillräckligt. har som parti ställt sig positiva till den europeiska unionen. Vi tror att det är bra att man samarbetar med andra som ingår i en gemenskap för att skapa fred, välstånd och rättvisa mellan folken. Men just i det alkoholpolitiska avseendet har EU:s inverkan på svensk folkhälsa, särskilt , varit katastrofal. Allt detta har faktiskt skett med regeringens goda minne. På vilket sätt har de socialdemokratiska ministrarna kämpat för svensk alkoholsyn i ministerrådet? De har kämpat, det ska tillstås, men tyvärr inte tillräckligt. Priset på alkohol i våra grannländer är skrattretande lågt och privatinförselkvoten löjligt hög. Det är fordonets bärkraft som sätter stopp för införselkvoterna. Man bryter hellre mot trafiklagarna, för man kan omöjligt bryta mot införselreglerna. Jag skulle vilja se ett kraftigt bevis från regeringspartiets sida på att man faktiskt bryr sig om alkoholproblematiken. , herr talman! Jag står givetvis bakom alla våra reservationer, men jag väljer att endast yrka bifall till reservation 18. 36 () replik: Jag kan hysa den största respekt för det engagemang i alkoholfrågan som det senaste inlägget gav uttryck för. Men vill jag än en gång framhålla hur föråldrat det har blivit att hänga upp sig på att ha en hög beskattning i det egna landet när det ser ut som det gör i vår omvärld. Det är precis som det sades, att införselkvoterna tillsammans med den mycket lägre beskattningen i vår omvärld leder till att vår svenska skattebas exporteras. Det leder också till en uppbyggnad av lager av alkoholdrycker i de svenska hemmen i stället för att lagret finns i det svenska Systembolaget. Det leder dessutom till en omfattande kriminell verksamhet i samband med försäljning av alkoholdrycker. Detta är allvarligt. Jag vill för egen del framhålla att jag är en alkoholinstruktör, utbildad en gång i världen via det hette då, så jag anser mig kunna de här frågorna. Jag vet att den svenska alkoholpolitiken i stor utsträckning är grundad på en i förgången tid i och för sig riktig prispolitik. Men när den prispolitiken inte längre fungerar inom vårt eget land måste vi se till att vi har andra aktivt verksamma verktyg för att hålla tillbaka alkoholkonsumtionen, framför allt missbruket, det potentiella missbruket och även det medicinskt skadliga bruket, för det förekommer även sådant. 37 () replik: Vi hade en hearing i Östra om införselkvoter och ändrade skatteregler. Där framträdde en finsk professor som heter och som informerade om hur det ser ut med alkoholen i och de nordiska traditionerna. Han sade att vi har ett problem gentemot de latinska länderna, som har ett socialt mönster där familjen tar större ansvar, tar hand om och hjälper sina egna. Vi har inte det. Skulle vi sänka skatterna och få en ökad införsel skulle det radikalt rasera folkhälsan. Det var hans bud, och det var , långt innan införselkvoterna ändrades. Jag attackerar inte ; jag attackerar argumentationen. Det är som att vi ska köra utför en backe men har inga bromsar, knappt någon handbroms. Så tror att vi ska svänga när det böjer. Jag tror inte att det går. Jag tror att vi tyvärr måste sänka skatterna. Vi kommer att tvingas till det, som företrädaren för , , sade. Jag tror faktiskt att vi får göra det. Vi tvingas till det. Men jag tror inte att receptet är att säga att nu sänker vi skatten så löser det problemen. Från går inga bussar ned till .