prot · GS0936 · 2004-11-24 00:00:00 — Jag vill problematisera detta. Det är inte en bra situation. Hade haft möjligt att fördela ut en del av detta till fler av parterna i stället för att vara bunden av de regler som finns i lagen om offentlig upphandling, hade detta aldrig skett. Det fanns en ganska stor enighet om det i . Inte för att man är överens om så väldigt mycket där, men just i den frågan var man ganska överens. Jag tycker att det väldigt tråkigt att en lag som ska skydda just mångfald och möjligheter att pressa priset i stället har exakt motsatt effekt. Det är inte bra. Det är viktigt att man följer utvecklingen på det här området och inte bara säger att det är bra och att man ska fortsätta som man alltid har gjort. Man måste verkligen se till att återkomma med förslag som gör att man kan komma undan detta. Allra helst borde man undanta sjukvården, skolan och omsorgen ifrån offentlig upphandling. Men det innebär inte att man ska undanta möjligheten att upphandla. Den debatten tycker jag ska föras på annat håll, till exempel i kommuner och landsting. Sedan kan jag inte låta bli att kommentera en sak som jag hörde i debatten när jag satt här och lyssnade. fick jag komma upp i talarstolen själv och säga någonting om detta. Vad har skolan och vinsten i skolan med den här diskussionen att göra, ? Vi kan ha olika uppfattningar i det avseendet, men vad har detta med lagen om offentlig upphandling att göra? Jag trodde att det hörde till en annan lagstiftning och inte till lagen om offentlig upphandling. Det har väl ingenting med varandra att göra. Det är helt hållet undantaget i det här sammanhanget. Det ska inte omfattas av det här betänkandet. Man kan anföra vad man vill mot Socialdemokraterna, men om syftet är att bara skälla på Socialdemokraterna bör man åtminstone vara saklig i diskussion. Det här har inte ett dugg med debatten om lagen om offentlig upphandling att göra. 95 () replik: Det är riktigt som säger. Det hör egentligen inte till detta med offentlig upphandling, men jag tog det som ett exempel på hur Socialdemokraterna gör det svårt för sig när det gäller vinstbegreppet. Det är ett fult ord för Socialdemokraterna, medan det för mig som företagare och för de flesta andra företagare är ett bevis på att man har lyckats. Det var ett exempel på när det låser sig. Sedan kom jag över på vårdsidan, och där är det ju upphandling. Vi vet ju att problemet är att nu ska sjukhus som går med vinst stoppas. De som lyckas få kostnaderna att bli lägre än inkomsterna och därmed får en vinst borde snarare premieras. 96 () replik: När det gäller stopplagen handlar det om att sälja sjukhus. Det handlar inte om att upphandla sjukvård. Där har vi varit oerhört tydliga. Visst är det helt okej att upphandla sjukvård. Skillnaden är att vi här i kammaren inte kan säga vad man ska upphandla och vad man inte ska upphandla. Det som är bra att upphandla på en ort, i ett landsting eller i en kommun kanske inte passar sig att upphandla i en annan kommun. Av det ena eller andra skälet finns det kanske inte några att upphandla av. Sedan kan man alltid fundera på vad det beror på. Men det är inte så enkelt att man kan säga att bara för att det finns hemska socialdemokrater som ogillar vinst i det här sammanhanget kan man inte ha en bra politik när det gäller upphandling. Det är att komma undan för lätt, tycker jag. 97 () replik: Jag har sett flera uttalanden om, och det har till och med sagts , att ingen ska få tjäna pengar på att folk är sjuka. Det låter bestickande på ett sätt. Men det beror på vad man lägger in i ordet vinst. Vinst betyder att man lyckas administrera en sjukvård så att kostnaderna är lägre än intäkterna. Det måste väl ändå vara berömvärt. Men Socialdemokraterna ska direkt ut och straffa om man råkar få svarta siffror i bokslutet. Det ska tydligen vara röda siffror för att det ska vara bra. Det är ett mycket märkligt sätt att se på en verksamhet. De flesta vårdcentraler och sjukhus som är utlagda på entreprenad går ju bättre. Det tjänar vi skattebetalare på. Man lyckas producera mer och får ändå överskott. Jag tycker att det är något eftersträvansvärt. Vinst verkar vara ett signalord. Det är något fult för socialdemokrater. Det borde vara berömvärt, och mest inom vården. Vi vill ju att den ska utvecklas och gå bra. Vi vill inte att det ska behöva skjutas till pengar. Vi ser hur mycket mer pengar som går till sjukvården, men ändå produceras det inte så mycket mer. 98 () replik: Innan jag kom till och kammaren var jag kommunpolitiker i . Låt mig ta ett exempel. Äldreomsorgen i gick med vinst när den togs över av stora företag. När det var små entreprenörer, det vill säga de gamla ålderdomshemsföreståndarinnorna som ville driva sin egen verksamhet, fick de det inte att gå ihop. Det var först när de stora företagen tog över som man fick det att gå ihop. Till slut fanns det bara två tre företag att upphandla av. De andra hade köpts upp eller gått i konkurs. Det är sanningen. Det finns alltid två sidor av samma mynt. Sedan är det väl inte fel att prata om vinst. Men problemet är hur mycket man ska betala för det. Är det en bra situation när man tar ut pengar ur vården för att göra vinst av det? Jag är inte säker på det. Det är möjligt att det är en ideologisk fråga och att det skiljer oss åt. Men låt oss ta den diskussionen. Sedan kan vi diskutera, , om svenska folket ska upphandla en ny regering eller inte. Jag trodde att man valde fram en ny regering. Jag tror att vi i det avseendet har svenska folket på vår sida. Det har visat sig i val efter val när vi har fört den ideologiska debatten med svenska folket. Där brukar vi ha en ganska ordentlig majoritet bakom oss. 99 (): Upphandlingsfrågor ses ofta som väldigt tekniska, men det är faktiskt ett viktigt samhällspolitiskt verktyg. syn på lagen om offentlig upphandling handlar om att det är ett verktyg för att nå samhällspolitiska mål som till exempel konkurrens. Konkurrens i sig är också ett samhällspolitiskt mål. Det gäller också objektivitet och att bidra till ett ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart samhälle. Med ekonomiskt menas då dess ursprungliga betydelse, hushållning med resurser, både monetära och andra resurser. När du och jag går och handlar kan vi välja på hyllan vad vi vill köpa. Vi väljer utifrån kvalitet, inklusive hur varan producerats, och vilket priset är. När vi gör det tillsammans är det spelreglerna i som styr. Det borde också vara rimligt att kunna ställa sådana krav som du och jag vill göra när vi står och ska välja på hyllan. Vilken kvalitet har varan? Hur har varan producerats? Det vägs mot priset. Det är viktigt att det finns tydliga spelregler. Men efterfrågan påverkar också marknaden. Därför är det viktigt att kunna ställa krav på sociala aspekter, som till exempel antidiskrimineringsklausuler. Men hur ska man kunna kontrollera det? säger vän av ordning. Det kan man göra genom att ta hjälp av de kvalitetsstämplar som finns på marknaden. Det gäller till exempel rättvisemärkning, Kravmärkning och andra kvalitetsstämplar. Man har sett det som handelshinder att kunna ställa krav på den typen av kvalitetsstämplar. Det anser vi är fel. Det är snarare en hjälp att kunna få ställa sådana typer av krav. är positivt till att någon form av sanktionsavgift införs som ett sätt att förbättra läget i upphandlingsfrågorna. Det behövs en marknadsskadeavgift. Där pågår, som vi tidigare hörde i debatten, ett arbete inom EU för att få till den typen sanktionsavgift. Vi får avvakta och se vad det kan leda till. Det är oerhört angeläget att få till det. Tyvärr sker alltför mycket som beror på att det är enklare att fullständigt strunta i något än att göra lite fel. Gör man lite fel kan det bli oerhört dyrt. En annan fråga som har varit uppe i debatten är småföretagens möjligheter. anser att det är väldigt viktigt att ta vara på upphandlingslagens möjligheter att ge småföretagen chans att vara med. Men då måste också de upphandlande enheterna vara villiga att underlätta att lägga anbud på en del. Det finns inget som hindrar det i dagens lagstiftning. Men kommuner, landsting och andra upphandlande enheter kan göra betydligt mycket mer. Affärsmässighetsbegreppet har också diskuterats. Det handlar också om att förvalta skattemedlen väl. Det är precis som vi har diskuterat förut. Det handlar både om kvalitetsaspekter och monetära aspekter. Det är en självklarhet att kunna få ställa krav på både kvalitet och hur varan eller tjänsten produceras och se till det pris den erbjuds. Det behövs förändringar i lagen om offentlig upphandling. Det behövs förbättringar av tillsynen. Det kanske inte är nämndmyndigheten med parterna själva som är bästa möjliga sätt att utöva tillsyn. Kanske behövs det ett skarpare instrument för att utöva tillsynen. Det behövs någon form av sanktionsavgift. Det behöver ses över hur man kan främja småföretagens möjligheter att lämna anbud. Men det behövs också kunskap hos upphandlande enheter om hur man kan använda spelreglerna i för att främja samhällspolitiska mål som antidiskrimineringsklausuler och god miljö. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 8 § Tilläggsbudget 2 för Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU11 Tilläggsbudget 2 för (prop. 2004/05:1 delvis). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 9 § Kontroll av postförsändelser Föredrogs skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU7 Kontroll av postförsändelser (skr. 2004/05:6). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 10 § Ändringar i reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten, m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU11 Ändringar i reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten, m.m. (prop. 2003/04:33). 100 (): ska det alltså handla om reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten. Det är säkert inte den mest publika delen av skattelagstiftningen. Men det är ett område där reglerna har förändrats ett flertal gånger . Det som var ett enhetligt system för uppskov vid andelsbyten har exempelvis blivit två parallella system, nämligen framskjuten beskattning och upphovsgrundande andelsbyten. Trots att området inte brukar vara ett vanligt samtalsämne vid middagsbordet är det en viktig del av skattesystemet. Regelverket gör det möjligt att när vissa grundläggande krav är uppfyllda skjuta på den beskattning som normalt sett ska ske när man säljer aktier eller andra andelar. Utan sådana regler skulle det bli betydligt svårare för näringslivet att genomföra strukturaffärer som gör det möjligt att förbättra effektivitet och konkurrenskraft. Det är i förlängningen också betydelsefullt för möjligheter att utvecklas i en alltmer internationell ekonomi. I skatteutskottets betänkande föreslår nu ett enigt utskott några nya regler som rör det som kallas för sparat lättnadsutrymme och sparat utdelningsutrymme. Det innebär i båda fallen att det sparade utrymmet, som är förbundet till de andelar som man avyttrar, ska fördelas på de andelar som man tar emot. Det utrymme som är kopplat till utbytta andelar ska alltså fördelas på dem som man i stället har fått som betalning. De här förändringarna hänger ihop med de utvidgade reglerna om framskjuten beskattning som antog . Vi vill därför att de nya bestämmelserna ska gälla retroaktivt så att det hela hänger ihop på ett bra sätt. Men diskussionerna om hur beskattningen av andelsbyten ska se ut är ännu inte avslutade. Det kanske de aldrig blir. Precis som på så många andra områden har vi inte minst på skatteområdet ett behov av att kontinuerligt se över och diskutera hur lagstiftningen ska se ut och utvecklas i takt . I samband med budgetförhandlingarna kom vi socialdemokrater överens med våra samarbetspartier och om att fortsätta den diskussionen och då inte minst se vad förändringar i systemet kommer att innebära för statskassan. Vi får därför anledning att återkomma med resultatet av det arbetet . Det här betänkandet innehåller vid sidan av reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten också en helt annat fråga. För att hedra minne bildades efter hennes bortgång Stiftelsen . Stiftelsen har ingen partipolitisk bindning. Styrelseledamöterna, som arbetar helt ideellt, har erfarenhet från skilda delar av samhället från politiken, näringslivet, den fackliga världen, kyrkan och kulturlivet. stöder kvinnor och ungdomar som i anda har modet att bekämpa likgiltighet, fördomar, förtryck och orättvisor så att människor kan leva ett gott liv i en miljö där de mänskliga rättigheterna efterlevs. ska minnesfonden dela ut ett till en person, en organisation eller ett projekt som verkar i eller utomlands samt ett par utvecklingsstipendier som är avsedda att uppmuntra till ett fortsatt engagemang. Det första stipendiet delades ut och gick till den israeliska journalisten . vill att antar regeringens förslag om att Stiftelsen ska tas upp i den så kallade katalogen i inkomstskattelagen. Det innebär att stiftelsen endast blir skattskyldig för inkomst på grund av innehav av fastigheter. Bakgrunden till detta förslag är förstås både den höggradigt allmännyttiga verksamheten som stiftelsen bedriver och de mycket speciella omständigheter som gör att stiftelsen över huvud taget har kommit till. ser vi i utskottet ett behov av att se över hur reglerna om inskränkt skattskyldighet för vissa stiftelser och andra juridiska personer som bedriver allmännyttig verksamhet ska se ut framöver. Vi vill därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om just en sådan översyn. Avslutningsvis vill jag säga att regeringens proposition har legat länge i skatteutskottet, alltför länge kanske någon skulle vilja påstå. Det skulle nog vara lite svårt för mig att argumentera mot ett sådant påstående, men att ärendet har dragit ut lite grann kan åtminstone ha bidragit till att vi nu också är helt eniga i skatteutskottet och står bakom betänkandet allihop. Det är ju bra att vi ibland kan bli överens och att vi inte alltid söker med ljus och lykta efter det som skiljer oss åt. För detta vill jag tacka de övriga partiernas företrädare i utskottet, från höger till vänster, och jag vill yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. 101 (): I slutet av sitt anförande nämnde den långa tid som det här ärendet har legat i skatteutskottet. Sanningen är den att regeringen kom med den här propositionen , och i anslutning till propositionen väcktes alltså en fyrpartimotion med ett yrkande om att regeringen senast i anslutning till vårpropositionen 2004 skulle återkomma med förslag till en lagstiftning som skulle lösa de så kallade restpomperipossafrågorna. Precis som nämnde har turerna sedan varit många i skatteutskottet i den meningen att det har varit ständiga bordläggningar av det här ärendet. Det går naturligtvis att säga att den lösning som utskottet nu har kommit med möjligen är bättre än vad som skulle ha kunnat blivit fallet om Socialdemokraterna själva hade kunnat hantera det här ärendet. Men Socialdemokraternas stödpartier och har ju också haft synpunkter på frågan om hur de så kallade restpomperipossafrågorna skulle lösas, och det har då varit en anledning till att ärendet inte har kommit fram till beslut här i kammaren. Dessbättre har det framkommit att den här frågan har varit uppe till övervägande i samband med budgetöverläggningarna, och det har sagts att det nu finns en arbetsgrupp bestående av representanter för regeringsunderlaget, om jag kallar det så. Och det har utlovats att det ska väckas ett förslag . Det här kan tyckas vara en förhållandevis liten fråga, men jag upplever att den är av stor principiell betydelse. När tog upp pomperipossaeffekten, det vill säga att man till exempel, som i hennes fall, skulle få skatta bort av en inkomst, upplevdes det som oerhört frånstötande och rättsvidrigt. Lagstiftningen ändrades också i det avseendet vad beträffar inkomster av tjänst för sidoinkomster. När det gäller de fall som vi nu diskuterar, de så kallade restpomperipossaärendena, är det ett begränsat antal fall där den effektiva beskattningen har kommit att röra sig inte utan runt flera och i något fall ända upp till 1 av en tänkt inkomst av en försäljning. Det är klart att när skattelagstiftningen helt utan avsikt, tror jag, har kommit att utformas på det sättet att sådana exempel har blivit möjliga känns det väldigt angeläget, oavsett hur många personer det gäller, att kunna rätta till de reglerna och att göra det med retroaktiv verkan. Då kan åtminstone de rena pomperipossafallen, det vill säga de där beskattningseffekten har blivit eller mer, rättas till. Från sida har man väl försökt göra den här frågan svårare än den egentligen är genom att säga: Ändrar man lagstiftningen måste man ta med samtliga ärenden där den här typen av affärer över huvud taget har gjorts. Det skulle leda till att var och en skulle kunna begära ny prövning. Och har man räknat fram att det skulle kunna vara, åtminstone likviditetsmässigt för staten, summor som rör sig om åtskilliga . Men jag menar att avsikten i stället bör vara att ringa in de rena pomperipossafallen och låta dem erhålla en ny prövning utifrån en förändrad lagstiftning. Då är beloppet med all sannolikhet en bit . Jag tror att man kanske kan resonera sig fram i och finna en godtagbar lösning på detta. Gör man det är allt frid och fröjd, men gör man det inte tycker jag att man inom ramen för svensk lagstiftning begår en väldigt ofin handling mot dem som är berörda. Jag utgår alltså från att regeringspartiet kommer att leva upp till det som står i utskottsbetänkandet, att man kommer med en godtagbar lösning för de så kallade restpomperipossafallen. Låt mig sedan också nämna några ord om skattebefrielse för ett antal namngivna stiftelser. Den här propositionen innehåller förslag om att Stiftelsen ska tillföras den här uppräkningen. Och vi har från moderat håll inte haft några som helst invändningar mot detta. Däremot har vi noterat att det finns en stiftelse, , som bedriver allmännyttig internationell verksamhet för att stödja demokratiprocessen i ett antal länder. Den stiftelsen borde till exempel också ingå i den här listan, och det har vi föreslagit i en kommittémotion. har föreslagit att man över huvud taget ska se vilka kriterier som ska vara uppfyllda för att man ska kunna få den här skattebefrielsen. Utskottet har tillmötesgått motionskravet, att regeringen ska utreda den här frågan och återkomma till med ett förslag som möjliggör för stiftelser som uppfyller de kriterier man ställer upp att bli skattebefriade. Jag vill för egen del notera ett exempel på att det fordras en sådan genomgång. Det finns en rad kyrkliga stiftelser. Så länge staten och kyrkan hörde ihop var de stiftelserna offentligrättsliga, och de var då inte föremål för den här typen av beskattning. Men sedan relationen mellan stat och kyrka förändrades har intresserat sig för de här stiftelserna, och många av dem har råkat ut för skattekrav som har kommit som en stor överraskning för dem. Bara detta aktualiserar behovet av att man ser över reglerna och vad det är för typ av stiftelser som ska kunna inlemmas i den här listan. Jag tycker att det är bra att vi i skatteutskottet har blivit överens om att göra det tillkännagivandet till regeringen. 102 PER (): Det är bra att utskottet har kommit så här långt i frågan om det som vi kallar för pomperipossa och, , restpomperipossa, att det är ett enat utskott. Vi förväntar oss också att regeringen återkommer till . Vi förväntar oss att arbetsgruppen med företrädare från såväl som samarbetspartierna gör en kartläggning och föreslår lämpliga åtgärder så att det blir ett lagförslag och någon typ av retroaktiv verkan även för dessa. Det kan inte vara så att man ska gå på antalet för att ska handla. Inget fall av det vi kallar pomperipossa eller restpomperipossa, det vill säga att man drabbats av en beskattning på är acceptabelt. Det kan ibland finnas en tendens hos oss riksdagsledamöter att det är mängden av protester eller mängden av medborgare som hör av sig som gör det mer påkallat. Man kan då lätt få misstanken att det är andra hänsyn än själva sakfrågan som gör att man handlar. Det är enskilda fall som arbetsgruppen bör ringa in och lösa. Jag hoppas verkligen att såväl samarbetspartierna som och den socialdemokratiska majoriteten i riksdag och regering kommer till skott och att det blir en bra lösning så att vi lever upp till kravet på legitimitet i det här fallet. 103 (): Jag tänker koncentrera mig på den del som handlar om och de följdmotioner som har kommit i det sammanhanget. får man vara glad åt det lilla. Att få en motion tillgodosedd och att få se ett förslag som man har lagt fram bli ett tillkännagivande till regeringen är inte vardagsmat för en riksdagsledamot. Det är tvärtom faktiskt en högtidsstund. Det förslag som jag och lade fram var att det behöver göras en översyn av kriterierna för skattebefrielse för allmännyttiga stiftelser och andra juridiska personer som bedriver allmännyttig verksamhet. Det blev aktuellt i och med bortgång och bildandet av . Jag tycker för övrigt att det är självklart att den ska in i katalogen. Det är nödvändigt att göra en översyn av de ändamålskriterier som gäller för stiftelser och juridiska personer som inte finns i katalogen. De ändamålskriterierna känns inte uppdaterade. De speglar en svunnen tid. Det är sex ändamålskriterier. De handlar om att främja vård och uppfostran av barn, att lämna bidrag för undervisning eller utbildning, att bedriva hjälpverksamhet bland behövande och att främja vetenskaplig forskning. De fyra är ju tidlösa. Det finns ytterligare två kriterier, nämligen att främja nordiskt samarbete och att stärka försvar i samverkan med militär eller annan myndighet. De två senare känns lite gammaldags. I stället för nordiskt samarbete borde det ju vara internationellt samarbete. I stället för att främja svenskt försvar borde det vara fredssamarbete. Dessutom skulle jag gärna se kriterier som handlar om globala miljöproblem eller miljöfrågor i största allmänhet. Översynen, fru talman, brådskar. Det finns många stiftelser som just nu ligger i tvist med . Ett exempel är som delar ut , kallat det alternativa . Det kommer man att göra . De blir nu utsatta för en granskning där man tittar på om de enskilda pristagarna bedriver en verksamhet som skulle uppfattas som allmännyttig. är det pristagare som sysslar med miljöfrågor i internationellt fredsarbete. säger då att det är politiskt arbete, och att det inte är allmännyttigt. Det faller inte under något av de sex ändamålskriterierna. Därför är det otroligt viktigt att vi får en snabb översyn. Jag vill tacka utskottet för den konstruktiva behandling som förslag har fått och också uppmana oss att gemensamt följa upp detta och vara en blåslampa på regeringen så att översynen sker snabbt och att förslag till ändamålskriterier för allmännyttiga stiftelser läggs fram som speglar vad vi gemensamt tycker är allmännyttigt; jag tror att vi har en gemensam syn där. För mindre än , , hade jag en diskussion med om just den här frågan. Han sade då att det speglar en svunnen tid, men han var inte beredd att vidta några åtgärder då. Vi borde gemensamt se till att den nya finansministern, , tar tag i de här förslagen precis som skatteutskottet efterfrågar och levererar bra förslag till nya ändamålskriterier, och det snabbt. 104 PER (): Det handlar alltså om pomperipossa eller The Never Ending , som en annan saga eller berättelse heter. Till skillnad från vissa andra som har varit uppe här, anser jag att det är bedrövligt att frågan inte lösts för länge sedan. skrev faktiskt att regeringen skulle utvärdera om olika personer beskattats olika för samma typ av affärer beroende på hur upplägget ser ut. Det har vi inte heller sett i . För utlovades att vi skulle få sätta oss med regeringen och diskutera den här frågan och diskutera siffrorna. Frågan har bara skjutits fram.